# Eiropas Savienības L 196/2006

| | ISSN 1725-5112 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 196 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 49. sējums2006. gada 18. jūlijs |

ISSN 1725-5112

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 196

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

49. sējums2006. gada 18. jūlijs

---

| Saturs | | I   Tiesību akti, kuru publicēšana ir obligāta | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 1099/2006 (2006. gada 17. jūlijs), ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem | 1 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 1100/2006 (2006. gada 17. jūlijs), ar ko 2006./2007., 2007./2008. un 2008./2009. tirdzniecības gadam nosaka sīki izstrādātus noteikumus par niedru cukura, kura izcelsmes valsts ir vismazāk attīstītās valstis, rafinēšanas tarifu kvotu atklāšanu un pārvaldīšanu, kā arī sīki izstrādātus noteikumus, kurus piemēro attiecībā uz tādu tarifa 1701 pozīcijas ražojumu ievedumiem, kuru izcelsmes valsts ir vismazāk attīstītās valstis | 3 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 1101/2006 (2006. gada 17. jūlijs), ar kuru groza ar Regulu (EK) Nr. 1002/2006 noteiktās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļus atsevišķiem cukura nozares produktiem 2006./2007. saimnieciskajā gadā | 11 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 1102/2006 (2006. gada 17. jūlijs), ar ko nosaka, cik lielā mērā var pieņemt importa tiesību ievešanas atļauju saņemšanai, kuras iesniegtas 2006. gada jūnijā attiecībā uz konkrētiem dzīviem Rumānijas izcelsmes liellopiem tarifa kvotas ietvaros, kura paredzēta Regulā (EK) Nr. 1241/2005 | 13 |

Saturs

I   Tiesību akti, kuru publicēšana ir obligāta

Lappuse

Komisijas Regula (EK) Nr. 1099/2006 (2006. gada 17. jūlijs), ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem

1

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 1100/2006 (2006. gada 17. jūlijs), ar ko 2006./2007., 2007./2008. un 2008./2009. tirdzniecības gadam nosaka sīki izstrādātus noteikumus par niedru cukura, kura izcelsmes valsts ir vismazāk attīstītās valstis, rafinēšanas tarifu kvotu atklāšanu un pārvaldīšanu, kā arī sīki izstrādātus noteikumus, kurus piemēro attiecībā uz tādu tarifa 1701 pozīcijas ražojumu ievedumiem, kuru izcelsmes valsts ir vismazāk attīstītās valstis

3

Komisijas Regula (EK) Nr. 1101/2006 (2006. gada 17. jūlijs), ar kuru groza ar Regulu (EK) Nr. 1002/2006 noteiktās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļus atsevišķiem cukura nozares produktiem 2006./2007. saimnieciskajā gadā

11

Komisijas Regula (EK) Nr. 1102/2006 (2006. gada 17. jūlijs), ar ko nosaka, cik lielā mērā var pieņemt importa tiesību ievešanas atļauju saņemšanai, kuras iesniegtas 2006. gada jūnijā attiecībā uz konkrētiem dzīviem Rumānijas izcelsmes liellopiem tarifa kvotas ietvaros, kura paredzēta Regulā (EK) Nr. 1241/2005

13

| | | II   Tiesību akti, kuru publicēšana nav obligāta |
| --- | --- | --- |
| | | Padome |
| | * | Padomes Lēmums (2006. gada 6. jūlijs), lai Eiropas Kopienas vārdā parakstītu Nolīgumu par zveju Indijas okeāna dienvidu daļā | 14 |
| Nolīgums par zveju Indijas okeāna dienvidu daļā (SIOFA) | 15 |

II   Tiesību akti, kuru publicēšana nav obligāta

Padome

*

Padomes Lēmums (2006. gada 6. jūlijs), lai Eiropas Kopienas vārdā parakstītu Nolīgumu par zveju Indijas okeāna dienvidu daļā

14

Nolīgums par zveju Indijas okeāna dienvidu daļā (SIOFA)

SIOFA

15

| | | Tiesību akti, kas pieņemti saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību V sadaļu |
| --- | --- | --- |
| | * | 2006/497/KĀDPPolitikas un drošības komitejas Lēmums BiH/9/2006 (2006. gada 27. jūnijs), ar ko ieceļ ES Spēku komandieri Eiropas Savienības militārajai operācijai Bosnijā un Hercegovinā | 25 |

Tiesību akti, kas pieņemti saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību V sadaļu

*

2006/497/KĀDPPolitikas un drošības komitejas Lēmums BiH/9/2006 (2006. gada 27. jūnijs), ar ko ieceļ ES Spēku komandieri Eiropas Savienības militārajai operācijai Bosnijā un Hercegovinā

BiH

25

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

I Tiesību akti, kuru publicēšana ir obligāta

| 18.7.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 196/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 196/1

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1099/2006

(2006. gada 17. jūlijs),

ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1994. gada 21. decembra Regulu (EK) Nr. 3223/94 par sīki izstrādātiem augļu un dārzeņu ievešanas režīma izpildes noteikumiem (1), un jo īpaši tās 4. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulā (EK) Nr. 3223/94, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumus, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta ievešanas vērtības pielikumā precizētajiem produktu ievedumiem no trešām valstīm un periodiem. |
| --- | --- |

(1)

Regulā (EK) Nr. 3223/94, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumus, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta ievešanas vērtības pielikumā precizētajiem produktu ievedumiem no trešām valstīm un periodiem.

| (2) | Piemērojot iepriekš minētos kritērijus, standarta ievešanas vērtības nosakāmas līmeņos, kas norādīti šīs regulas pielikumā, |
| --- | --- |

(2)

Piemērojot iepriekš minētos kritērijus, standarta ievešanas vērtības nosakāmas līmeņos, kas norādīti šīs regulas pielikumā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta ievešanas vērtības, kas paredzētas Regulas (EK) Nr. 3223/94 4. pantā, ir tādas, kā norādīts tabulā, kas pievienota pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2006. gada 18. jūlijā.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2006. gada 17. jūlijā

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 337, 24.12.1994., 66. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 386/2005 (OV L 62, 9.3.2005., 3. lpp.).

1

---

PIELIKUMS

Komisijas 2006. gada 17. jūlija Regulai, ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta ievešanas vērtība |
| 0702 00 00 | 096 | 42,0 |
| 999 | 42,0 |
| 0707 00 05 | 052 | 115,6 |
| 999 | 115,6 |
| 0709 90 70 | 052 | 84,3 |
| 999 | 84,3 |
| 0805 50 10 | 052 | 61,1 |
| 388 | 59,9 |
| 524 | 54,3 |
| 528 | 46,7 |
| 999 | 55,5 |
| 0808 10 80 | 388 | 88,6 |
| 400 | 101,4 |
| 404 | 83,4 |
| 508 | 88,1 |
| 512 | 80,7 |
| 524 | 45,3 |
| 528 | 83,3 |
| 720 | 68,8 |
| 800 | 162,7 |
| 804 | 99,4 |
| 999 | 90,2 |
| 0808 20 50 | 388 | 90,4 |
| 512 | 100,1 |
| 528 | 93,9 |
| 720 | 35,0 |
| 999 | 79,9 |
| 0809 10 00 | 052 | 156,7 |
| 999 | 156,7 |
| 0809 20 95 | 052 | 289,7 |
| 400 | 373,1 |
| 999 | 331,4 |
| 0809 30 10, 0809 30 90 | 052 | 124,8 |
| 999 | 124,8 |
| 0809 40 05 | 052 | 60,3 |
| 624 | 141,2 |
| 999 | 100,8 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta ievešanas vērtība

0702 00 00

096

42,0

999

42,0

0707 00 05

052

115,6

999

115,6

0709 90 70

052

84,3

999

84,3

0805 50 10

052

61,1

388

59,9

524

54,3

528

46,7

999

55,5

0808 10 80

388

88,6

400

101,4

404

83,4

508

88,1

512

80,7

524

45,3

528

83,3

720

68,8

800

162,7

804

99,4

999

90,2

0808 20 50

388

90,4

512

100,1

528

93,9

720

35,0

999

79,9

0809 10 00

052

156,7

999

156,7

0809 20 95

052

289,7

400

373,1

999

331,4

0809 30 10, 0809 30 90

052

124,8

999

124,8

0809 40 05

052

60,3

624

141,2

999

100,8

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 750/2005 (OV L 126, 19.5.2005., 12. lpp.). Kods “999” nozīmē “citas izcelsmes vietas”.

---

| 18.7.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 196/3 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 196/3

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1100/2006

(2006. gada 17. jūlijs),

ar ko 2006./2007., 2007./2008. un 2008./2009. tirdzniecības gadam nosaka sīki izstrādātus noteikumus par niedru cukura, kura izcelsmes valsts ir vismazāk attīstītās valstis, rafinēšanas tarifu kvotu atklāšanu un pārvaldīšanu, kā arī sīki izstrādātus noteikumus, kurus piemēro attiecībā uz tādu tarifa 1701 pozīcijas ražojumu ievedumiem, kuru izcelsmes valsts ir vismazāk attīstītās valstis

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2005. gada 27. jūnija Regulu (EK) Nr. 980/2005 par vispārējo tarifa preferenču sistēmas piemērošanu (1), un jo īpaši tās 12. panta 6. punktu,

ņemot vērā Padomes 2006. gada 20. februāra Regulu (EK) Nr. 318/2006 par cukura tirgu kopīgu organizāciju (2), un jo īpaši tās 23. panta 4. punktu un 40. panta 1. punktu un 2. punkta f) apakšpunktu,

tā kā:

| (1) | Regulas (EK) Nr. 980/2005 12. panta 4. punktā noteikts, ka ražojumiem, kuri ietverti tarifa pozīcijā 1701 un kuru izcelsme ir valstī, kas saskaņā ar šīs regulas I pielikumu izmanto vismazāk attīstīto valstu īpašo režīmu, kopējo muitas tarifu 2006. gada 1. jūlijā samazina par 20 %, 2007. gada 1. jūlijā – par 50 %, 2008. gada 1. jūlijā – par 80 % un 2009. gada 1. jūlijā – par 100 %. |
| --- | --- |

(1)

Regulas (EK) Nr. 980/2005 12. panta 4. punktā noteikts, ka ražojumiem, kuri ietverti tarifa pozīcijā 1701 un kuru izcelsme ir valstī, kas saskaņā ar šīs regulas I pielikumu izmanto vismazāk attīstīto valstu īpašo režīmu, kopējo muitas tarifu 2006. gada 1. jūlijā samazina par 20 %, 2007. gada 1. jūlijā – par 50 %, 2008. gada 1. jūlijā – par 80 % un 2009. gada 1. jūlijā – par 100 %.

| (2) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 318/2006 27. pantu un 36. pantu Komisijas 2006. gada 30. jūnija Regulā (EK) Nr. 951/2006, ar ko nosaka sīki izklāstītus Regulas (EK) Nr. 318/2006 īstenošanas noteikumus attiecībā uz cukura tirdzniecību ar trešām valstīm (3), ievedumiem var uzlikt papildu muitas nodokli, ja ir izpildīti daži nosacījumi. Saistībā ar cukura kopējā tirgus reformu ir analizēti daudzumi, kuri saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 980/2005 12. panta 4. punktu būtu jāieved no vismazāk attīstītām trešām valstīm. Nav paredzams, ka šo daudzuma ierobežojumu robežās šādi ievedumi traucētu Kopienas tirgu. Tāpēc šādiem ievedumiem papildu muitas nodokļu piemērošana pilnībā būtu nesamērīga, un visi papildu muitas nodokļi šādiem ievedumiem jāsamazina proporcionāli Kopējā muitas tarifa likmju samazināšanai, kas paredzēta tajā pašā pantā, jo īpaši ņemot vērā mērķi šādiem ievedumiem saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 980/2005 paredzēt beznodokļu un bezkvotu piekļuves režīmu. Uz ievedumiem saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 980/2005 12. panta 5. punktu neattiecina papildu muitas nodokli. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 318/2006 27. pantu un 36. pantu Komisijas 2006. gada 30. jūnija Regulā (EK) Nr. 951/2006, ar ko nosaka sīki izklāstītus Regulas (EK) Nr. 318/2006 īstenošanas noteikumus attiecībā uz cukura tirdzniecību ar trešām valstīm (3), ievedumiem var uzlikt papildu muitas nodokli, ja ir izpildīti daži nosacījumi. Saistībā ar cukura kopējā tirgus reformu ir analizēti daudzumi, kuri saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 980/2005 12. panta 4. punktu būtu jāieved no vismazāk attīstītām trešām valstīm. Nav paredzams, ka šo daudzuma ierobežojumu robežās šādi ievedumi traucētu Kopienas tirgu. Tāpēc šādiem ievedumiem papildu muitas nodokļu piemērošana pilnībā būtu nesamērīga, un visi papildu muitas nodokļi šādiem ievedumiem jāsamazina proporcionāli Kopējā muitas tarifa likmju samazināšanai, kas paredzēta tajā pašā pantā, jo īpaši ņemot vērā mērķi šādiem ievedumiem saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 980/2005 paredzēt beznodokļu un bezkvotu piekļuves režīmu. Uz ievedumiem saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 980/2005 12. panta 5. punktu neattiecina papildu muitas nodokli.

| (3) | Regulas (EK) Nr. 980/2005 12. panta 5. punkts paredz, ka, kamēr šie kopējie muitas tarifi nav pilnīgi atcelti, ar KN kodu 1701 11 10 katram tirdzniecības gadam jāatver vispārēja tarifa kvota ar nodokļa nulles likmi, ko piemēro tāda niedru jēlcukura rafinēšanai, kura izcelsme ir vismazāk attīstīta valsts. Šādu tarifu kvotu izveidoja ar Komisijas 2002. gada 29. jūlija Regulu (EK) Nr. 1381/2002, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus tarifu kvotu atklāšanai un pārvaldīšanai, kuras paredzētas vismazāk attīstīto valstu izcelsmes rafinējamam niedru jēlcukuram no 2002./2003. līdz 2005./2006. tirdzniecības gadam (4), un tā jāturpina piemērot līdz 2009. gada 30. jūnijam. Tarifa kvota par 2006./2007. tirdzniecības gadu ir 149 214 tonnas baltā cukura ekvivalentiem ražojumiem ar KN kodu 1701 11 10. Par katru nākamo tirdzniecības gadu kvotu palielina par 15 % attiecībā pret iepriekšējā tirdzniecības gada kvotām. |
| --- | --- |

(3)

Regulas (EK) Nr. 980/2005 12. panta 5. punkts paredz, ka, kamēr šie kopējie muitas tarifi nav pilnīgi atcelti, ar KN kodu 1701 11 10 katram tirdzniecības gadam jāatver vispārēja tarifa kvota ar nodokļa nulles likmi, ko piemēro tāda niedru jēlcukura rafinēšanai, kura izcelsme ir vismazāk attīstīta valsts. Šādu tarifu kvotu izveidoja ar Komisijas 2002. gada 29. jūlija Regulu (EK) Nr. 1381/2002, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus tarifu kvotu atklāšanai un pārvaldīšanai, kuras paredzētas vismazāk attīstīto valstu izcelsmes rafinējamam niedru jēlcukuram no 2002./2003. līdz 2005./2006. tirdzniecības gadam (4), un tā jāturpina piemērot līdz 2009. gada 30. jūnijam. Tarifa kvota par 2006./2007. tirdzniecības gadu ir 149 214 tonnas baltā cukura ekvivalentiem ražojumiem ar KN kodu 1701 11 10. Par katru nākamo tirdzniecības gadu kvotu palielina par 15 % attiecībā pret iepriekšējā tirdzniecības gada kvotām.

| (4) | Šo tarifu kvotu atklāšana un pārvaldīšana jāīsteno saskaņā ar kopējo tirdzniecības sistēmu, kas izveidota ar Regulu (EK) Nr. 318/2006, un jo īpaši attiecībā uz ievešanas atļaujas pieteikumu sistēmu. |
| --- | --- |

(4)

Šo tarifu kvotu atklāšana un pārvaldīšana jāīsteno saskaņā ar kopējo tirdzniecības sistēmu, kas izveidota ar Regulu (EK) Nr. 318/2006, un jo īpaši attiecībā uz ievešanas atļaujas pieteikumu sistēmu.

| (5) | Rafinējamā cukura daudzumus, kuriem piemēro samazinātos kopējos muitas tarifus vai globālās tarifu kvotas, ieved saskaņā ar nosacījumiem, kas atbilst Regulas (EK) Nr. 318/2006 29. pantā minēto dalībvalstu tradicionālajām piegādes vajadzībām attiecībā uz rafinēšanu. |
| --- | --- |

(5)

Rafinējamā cukura daudzumus, kuriem piemēro samazinātos kopējos muitas tarifus vai globālās tarifu kvotas, ieved saskaņā ar nosacījumiem, kas atbilst Regulas (EK) Nr. 318/2006 29. pantā minēto dalībvalstu tradicionālajām piegādes vajadzībām attiecībā uz rafinēšanu.

| (6) | Lai nodrošinātu pienācīgu cenu jēlcukuram, kas uz Kopienu eksportēts no mazāk attīstītajām valstīm, jānosaka minimālā cena, ko maksā rafinētāji. Iepirkuma cenai jābūt vismaz vienādai ar garantēto cenu, kas noteikta Regulas (EK) Nr. 318/2006 30. panta 1. punktā. |
| --- | --- |

(6)

Lai nodrošinātu pienācīgu cenu jēlcukuram, kas uz Kopienu eksportēts no mazāk attīstītajām valstīm, jānosaka minimālā cena, ko maksā rafinētāji. Iepirkuma cenai jābūt vismaz vienādai ar garantēto cenu, kas noteikta Regulas (EK) Nr. 318/2006 30. panta 1. punktā.

| (7) | Piemēro vispārējos noteikumus par ievešanas atļaujām, kas noteikti Komisijas 2000. gada 9. jūnija Regulā (EK) Nr. 1291/2000, ar ko nosaka sīki izstrādātus kopējus noteikumus, kas jāievēro, piemērojot ievešanas un izvešanas atļauju un iepriekš noteiktas kompensācijas sertifikātu sistēmu lauksaimniecības produktiem (5), kā arī īpašos sīki izstrādātos noteikumus cukura nozarē, kas noteikti ar Regulu (EK) Nr. 951/2006. Ievedumu pārvaldīšanai un lai nodrošinātu gada kvotas daudzuma ievērošanu, jānosaka sīki izstrādāti noteikumi par atļauju izsniegšanu jēlcukura ievešanai. |
| --- | --- |

(7)

Piemēro vispārējos noteikumus par ievešanas atļaujām, kas noteikti Komisijas 2000. gada 9. jūnija Regulā (EK) Nr. 1291/2000, ar ko nosaka sīki izstrādātus kopējus noteikumus, kas jāievēro, piemērojot ievešanas un izvešanas atļauju un iepriekš noteiktas kompensācijas sertifikātu sistēmu lauksaimniecības produktiem (5), kā arī īpašos sīki izstrādātos noteikumus cukura nozarē, kas noteikti ar Regulu (EK) Nr. 951/2006. Ievedumu pārvaldīšanai un lai nodrošinātu gada kvotas daudzuma ievērošanu, jānosaka sīki izstrādāti noteikumi par atļauju izsniegšanu jēlcukura ievešanai.

| (8) | Tā kā kopējās muitas tarifa kvotas neparedz robežu, ar kādu pārsniegt šos daudzumus, kopējo muitas tarifu, kas samazināts saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 980/2005 12. panta 4. punktu, piemēro visiem ievestajiem daudzumiem, kas pārsniedz ievešanas atļaujā noteiktos apjomus. Lai izvairītos no tā, ka Kopienā no vismazāk attīstītajām valstīm tiek ievests pārmērīgi daudz jēlcukura, ir nepieciešami nosacījumi, lai nodrošinātu, ka ievestie cukura daudzumi tiek efektīvi rafinēti līdz tirdzniecības gada beigām vai pirms konkrēta, dalībvalsts noteikta datuma. |
| --- | --- |

(8)

Tā kā kopējās muitas tarifa kvotas neparedz robežu, ar kādu pārsniegt šos daudzumus, kopējo muitas tarifu, kas samazināts saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 980/2005 12. panta 4. punktu, piemēro visiem ievestajiem daudzumiem, kas pārsniedz ievešanas atļaujā noteiktos apjomus. Lai izvairītos no tā, ka Kopienā no vismazāk attīstītajām valstīm tiek ievests pārmērīgi daudz jēlcukura, ir nepieciešami nosacījumi, lai nodrošinātu, ka ievestie cukura daudzumi tiek efektīvi rafinēti līdz tirdzniecības gada beigām vai pirms konkrēta, dalībvalsts noteikta datuma.

| (9) | Ierasto, dalībvalstīm noteikto vajadzīgo piegāžu dēļ cukura rafinēšanas nozarē un tā kā pastāv nepieciešamība strikti kontrolēt ievedamā cukura daudzumus, ir vēlams noteikt, ka ievešanas atļauju izsniegšana, kā arī nodošana piemērojama tikai pilnas slodzes rafinētājiem. |
| --- | --- |

(9)

Ierasto, dalībvalstīm noteikto vajadzīgo piegāžu dēļ cukura rafinēšanas nozarē un tā kā pastāv nepieciešamība strikti kontrolēt ievedamā cukura daudzumus, ir vēlams noteikt, ka ievešanas atļauju izsniegšana, kā arī nodošana piemērojama tikai pilnas slodzes rafinētājiem.

| (10) | Tā kā 2006./2007. tirdzniecības gads ilgs piecpadsmit mēnešus un 2007./2008. un 2008./2009. tirdzniecības gads būs no viena gada oktobra līdz nākamā gada septembrim, attiecīgi jākoriģē Regulas (EK) Nr. 980/2005 12. panta 5. punktā noteikto ikgadējo tarifa kvotu apjomi. |
| --- | --- |

(10)

Tā kā 2006./2007. tirdzniecības gads ilgs piecpadsmit mēnešus un 2007./2008. un 2008./2009. tirdzniecības gads būs no viena gada oktobra līdz nākamā gada septembrim, attiecīgi jākoriģē Regulas (EK) Nr. 980/2005 12. panta 5. punktā noteikto ikgadējo tarifa kvotu apjomi.

| (11) | Lai ievērotu gada kvotas daudzumu, kā norādīts Regulā (EK) Nr. 980/2005, dalībvalstis paziņo Komisijai par jēlcukura daudzumiem, kas izteikti baltā cukura ekvivalentā. |
| --- | --- |

(11)

Lai ievērotu gada kvotas daudzumu, kā norādīts Regulā (EK) Nr. 980/2005, dalībvalstis paziņo Komisijai par jēlcukura daudzumiem, kas izteikti baltā cukura ekvivalentā.

| (12) | Lai efektīvi pārvaldītu ievedumus, dalībvalstīm jāreģistrē attiecīgie dati un tie jāpaziņo Komisijai. |
| --- | --- |

(12)

Lai efektīvi pārvaldītu ievedumus, dalībvalstīm jāreģistrē attiecīgie dati un tie jāpaziņo Komisijai.

| (13) | Kontroles nolūkos uz ievedumiem attiecina pārraudzību, kas noteikta 308. panta d) punktā Komisijas 1993. gada 2. jūlija Regulā (EEK) Nr. 2454/93, ar ko nosaka īstenošanas pasākumus Padomes Regulai (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi (6). |
| --- | --- |

(13)

Kontroles nolūkos uz ievedumiem attiecina pārraudzību, kas noteikta 308. panta d) punktā Komisijas 1993. gada 2. jūlija Regulā (EEK) Nr. 2454/93, ar ko nosaka īstenošanas pasākumus Padomes Regulai (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi (6).

| (14) | Ar Komisijas Regulas (EEK) Nr. 2454/93 67. līdz 97. pantā izklāstītajiem noteikumiem attiecībā uz izcelsmes apliecinājumu definēta ražojumu izcelsmes koncepcija, kura piemērojama vispārējo tarifa preferenču nolūkā. |
| --- | --- |

(14)

Ar Komisijas Regulas (EEK) Nr. 2454/93 67. līdz 97. pantā izklāstītajiem noteikumiem attiecībā uz izcelsmes apliecinājumu definēta ražojumu izcelsmes koncepcija, kura piemērojama vispārējo tarifa preferenču nolūkā.

| (15) | Cukura pārvaldības komiteja nav sniegusi atzinumu tās priekšsēdētāja noteiktajā termiņā. |
| --- | --- |

(15)

Cukura pārvaldības komiteja nav sniegusi atzinumu tās priekšsēdētāja noteiktajā termiņā.

| (16) | Šajā regulā noteiktie pasākumi ir saskaņā ar Vispārējo preferenču komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(16)

Šajā regulā noteiktie pasākumi ir saskaņā ar Vispārējo preferenču komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Šī regula 2006./2007., 2007./2008. un 2008./2009. tirdzniecības gadam nosaka:

| — | noteikumus Regulas (EK) Nr. 980/2005 12. panta 5. punktā minēto vispārējo tarifu kvotu atklāšanai un pārvaldīšanai, kuras paredzētas rafinējamam niedru jēlcukuram ar KN kodu 1701 11 10, un |
| --- | --- |

—

noteikumus Regulas (EK) Nr. 980/2005 12. panta 5. punktā minēto vispārējo tarifu kvotu atklāšanai un pārvaldīšanai, kuras paredzētas rafinējamam niedru jēlcukuram ar KN kodu 1701 11 10, un

| — | noteikumus, kurus saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 980/2005 12. panta 4. un 5. punktu piemēro tarifa pozīcijas 1701 ražojumu ievešanai. |
| --- | --- |

—

noteikumus, kurus saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 980/2005 12. panta 4. un 5. punktu piemēro tarifa pozīcijas 1701 ražojumu ievešanai.

2. pants

Šajā regulā:

| — | “tirdzniecības gads” nozīmē Regulas (EK) Nr. 318/2006 1. panta 2. punktā minēto tirdzniecības gadu, kas sākas 1. oktobrī un beidzas nākamā gada 30. septembrī, izņemot 2006./2007. tirdzniecības gadu, kurš sākas 2006. gada 1. jūlijā un beidzas 2007. gada 30. septembrī, |
| --- | --- |

—

“tirdzniecības gads” nozīmē Regulas (EK) Nr. 318/2006 1. panta 2. punktā minēto tirdzniecības gadu, kas sākas 1. oktobrī un beidzas nākamā gada 30. septembrī, izņemot 2006./2007. tirdzniecības gadu, kurš sākas 2006. gada 1. jūlijā un beidzas 2007. gada 30. septembrī,

| — | “pilna laika rafinētājs” ir ražošanas vienība:






  — | kuras vienīgā darbība ir ievesta niedru jēlcukura rafinēšana
  vai |
| --- | --- | --- |

—

“pilna laika rafinētājs” ir ražošanas vienība:

—

kuras vienīgā darbība ir ievesta niedru jēlcukura rafinēšana

vai

| — | kura 2004./2005. tirdzniecības gadā rafinējusi vismaz 15 000 tonnu ievesta niedru jēlcukura, |
| --- | --- |

—

kura 2004./2005. tirdzniecības gadā rafinējusi vismaz 15 000 tonnu ievesta niedru jēlcukura,

| — | “tel quel” svars nozīmē cukura svaru dabiskā veidā. |
| --- | --- |

—

“tel quel” svars nozīmē cukura svaru dabiskā veidā.

3. pants

1.   Šādas vispārēja tarifa kvotas ar nodokļa nulles likmi, kas izteiktas kā “baltā cukura ekvivalenti”, attiecībā uz tāda KN koda 1701 11 10 niedru jēlcukura ievedumiem rafinēšanai, kura izcelsme ir valstī, kurai saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 980/2005 I pielikumu nosaka īpašu režīmu vismazāk attīstītajām valstīm, jāatklāj ievedumiem šādiem tirdzniecības gadiem:

| — | 192 113 tonnas tirdzniecības gadam no 2006. gada 1. jūlija līdz 2007. gada 30. septembrim, |
| --- | --- |

—

192 113 tonnas tirdzniecības gadam no 2006. gada 1. jūlija līdz 2007. gada 30. septembrim,

| — | 178 030,75 tonnas tirdzniecības gadam no 2007. gada 1. oktobra līdz 2008. gada 30. septembrim, |
| --- | --- |

—

178 030,75 tonnas tirdzniecības gadam no 2007. gada 1. oktobra līdz 2008. gada 30. septembrim,

| — | 148 001,25 tonnas tirdzniecības gadam no 2008. gada 1. oktobra līdz 2009. gada 30. jūnijam. |
| --- | --- |

—

148 001,25 tonnas tirdzniecības gadam no 2008. gada 1. oktobra līdz 2009. gada 30. jūnijam.

Attiecīgi uz katru kvotu attiecas rīkojums Nr. 09.4360, 09.4361 un 09.4362.

Kvotas atklāj attiecīgā tirdzniecības gada pirmajā dienā, un tās paliek atklātas līdz tirdzniecības gada pēdējai dienai.

Visus Kopējā muitas tarifā paredzētos nodokļus, kā arī visus papildu nodokļus, kas minēti Regulas (EK) Nr. 318/2006 27. pantā un uz kuriem attiecina Regulas (EK) Nr. 951/2006 36. pantu, nepiemēro ievedumiem saskaņā ar šīm kvotām.

2.   Tādu tarifa pozīcijas 1701 ražojumu ievedumiem, kuru izcelsmes valsts ir vismazāk attīstītās valstis un kuri atšķiras no 1. punktā minētā, kopējā muitas tarifā (KMT) paredzētos nodokļus, kā arī Regulas (EK) Nr. 318/2006 27. pantā minētos papildu nodokļus un uz kuriem attiecina Regulas (EK) Nr. 951/2006 36. pantu, saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 980/2005 12. panta 4. punktu 2006. gada 1. jūlijā samazina par 20 %, 2007. gada 1. jūlijā – par 50 % un 2008. gada 1. jūlijā – par 80 %; no 2009. gada 1. jūlija tos pilnīgi aptur.

Šādiem ievedumiem piešķir atsauces numuru saskaņā ar ievešanas periodu un piemērojamo samazinājuma likmi.

Atsauces numuri un KMT likme, un papildu muitas nodokļi, ko piemēro, ir šādi:

| a) | ievešanas periodam no 2006. gada 1. jūlija līdz 2007. gada 30. jūnijam atsauces numurs ir 09.4370 un maksājamā KMT nodokļa un papildu muitas nodokļu daļa ir 80 %; |
| --- | --- |

a)

ievešanas periodam no 2006. gada 1. jūlija līdz 2007. gada 30. jūnijam atsauces numurs ir 09.4370 un maksājamā KMT nodokļa un papildu muitas nodokļu daļa ir 80 %;

| b) | ievešanas periodam no 2007. gada 1. jūlija līdz 2008. gada 30. jūnijam atsauces numurs ir 09.4371 un maksājamā KMT nodokļa un papildu muitas nodokļu daļa ir 50 %; |
| --- | --- |

b)

ievešanas periodam no 2007. gada 1. jūlija līdz 2008. gada 30. jūnijam atsauces numurs ir 09.4371 un maksājamā KMT nodokļa un papildu muitas nodokļu daļa ir 50 %;

| c) | ievešanas periodam no 2008. gada 1. jūlija līdz 2009. gada 30. jūnijam atsauces numurs ir 09.4372 un maksājamā KMT nodokļa un papildu muitas nodokļu daļa ir 20 %; |
| --- | --- |

c)

ievešanas periodam no 2008. gada 1. jūlija līdz 2009. gada 30. jūnijam atsauces numurs ir 09.4372 un maksājamā KMT nodokļa un papildu muitas nodokļu daļa ir 20 %;

| d) | ievešanas periodam no 2009. gada 1. jūlija līdz 2009. gada 30. septembrim atsauces numurs ir 09.4373 un maksājamā KMT nodokļa un papildu muitas nodokļu daļa ir 0 %. |
| --- | --- |

d)

ievešanas periodam no 2009. gada 1. jūlija līdz 2009. gada 30. septembrim atsauces numurs ir 09.4373 un maksājamā KMT nodokļa un papildu muitas nodokļu daļa ir 0 %.

Atsauces numurus piemēro daudzumiem neierobežotā apjomā.

4. pants

Šīs regulas 3. panta 1. un 2. punktā minētajiem ievedumiem ir vajadzīga ievešanas atļauja, kura izsniegta atbilstoši Regulai (EK) Nr. 1291/2000 un Regulai (EK) Nr. 951/2006 un uz kuru attiecas šīs regulas noteikumi.

5. pants

1.   Ievešanas atļauju pieteikumus rafinētāji iesniedz attiecīgo ievedēju dalībvalstu kompetentajām iestādēm.

2.   Regulas 6. panta 2. punktā noteiktajos ierobežojumos ievešanas atļauju pieteikumus rafinējamam cukuram Regulas (EK) Nr. 318/2006 29. panta 1. un 2. punktā minētā ierastā vajadzīgas piegādes ietvarā par attiecīgo tirdzniecības gadu dalībvalstu kompetentām iestādēm var iesniegt tikai:

| — | attiecīgo dalībvalstu pilnas slodzes rafinētāji līdz tirdzniecības gada 30. jūnijam, |
| --- | --- |

—

attiecīgo dalībvalstu pilnas slodzes rafinētāji līdz tirdzniecības gada 30. jūnijam,

| — | jebkurš Kopienas pilnas slodzes rafinētājs no 30. jūnija līdz tirdzniecības gada beigām. |
| --- | --- |

—

jebkurš Kopienas pilnas slodzes rafinētājs no 30. jūnija līdz tirdzniecības gada beigām.

3.   Šīs regulas 3. panta 1. punktā minētā ieveduma gadījumā – ievešanas atļauju pieteikumus var iesniegt no tirdzniecības gada pirmās dienas līdz 6. panta 2. punktā minētajai ievešanas atļauju izsniegšanas ierobežošanas dienai.

Šīs regulas 3. panta 2. punktā minētā ieveduma gadījumā – ievešanas atļauju pieteikumus var iesniegt no tā ievešanas perioda pirmās dienas, uz kuru tie attiecināmi.

4.   Ievešanas atļauju pieteikumus iesniedz tās dalībvalsts kompetentai iestādei, kurā pieteikuma iesniedzējs ir reģistrēts kā PVN maksātājs.

5.   Katram pretendentam pieļaujams tikai viens ievešanas atļaujas pieteikums ar vienu rīkojuma numuru nedēļā. Ja konkrētajā nedēļā pretendents iesniedz vairāk nekā vienu pieteikumu ar konkrēto rīkojuma numuru, visus pretendenta pieteikumus ar šo rīkojuma numuru šai nedēļai noraida un attiecīgajai dalībvalstij pieaug uzglabātā drošības nauda.

6.   Ievešanas atļauju pieteikumā norāda tirdzniecības gadu, uz kuru pieteikums attiecas, un to, vai cukurs paredzēts rafinēšanai vai citiem nolūkiem.

7.   Ievešanas atļauju pieteikumam pievieno:

| a) | pierādījumu tam, ka pretendents ir iemaksājis drošības naudu 20 euro par tonnu apmērā tam cukura daudzumam, kas norādīts ievešanas atļaujas pieteikuma 17. iedaļā; |
| --- | --- |

a)

pierādījumu tam, ka pretendents ir iemaksājis drošības naudu 20 euro par tonnu apmērā tam cukura daudzumam, kas norādīts ievešanas atļaujas pieteikuma 17. iedaļā;

| b) | eksporta atļaujas oriģinālu (atbilstoši pielikumā ietvertajam paraugam), ko izsniegusi eksporta saņēmēja valsts iestāde par daudzumu, kas vienāds ar ievešanas atļaujas pieteikumā norādīto; |
| --- | --- |

b)

eksporta atļaujas oriģinālu (atbilstoši pielikumā ietvertajam paraugam), ko izsniegusi eksporta saņēmēja valsts iestāde par daudzumu, kas vienāds ar ievešanas atļaujas pieteikumā norādīto;

| c) | rafinējama cukura gadījumā – uzņēmēja deklarāciju, kas apstiprināta saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 318/2006 17. pantu, ka daudzums tiks rafinēts triju mēnešu laikā pēc ievešanas atļaujas derīguma termiņa beigām; |
| --- | --- |

c)

rafinējama cukura gadījumā – uzņēmēja deklarāciju, kas apstiprināta saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 318/2006 17. pantu, ka daudzums tiks rafinēts triju mēnešu laikā pēc ievešanas atļaujas derīguma termiņa beigām;

| d) | atzītā uzņēmēja galvojumu pārliecināties, ka samaksātā iepirkuma cena ir vismaz vienāda ar Regulas (EK) Nr. 318/2006 30. panta 1. punktā noteikto garantēto cenu, kā arī ar darījumu saistīta abu pušu – pircēja un pārdevēja – parakstīta saistoša dokumenta kopiju. |
| --- | --- |

d)

atzītā uzņēmēja galvojumu pārliecināties, ka samaksātā iepirkuma cena ir vismaz vienāda ar Regulas (EK) Nr. 318/2006 30. panta 1. punktā noteikto garantēto cenu, kā arī ar darījumu saistīta abu pušu – pircēja un pārdevēja – parakstīta saistoša dokumenta kopiju.

Šīs regulas 9. panta 1. punktā minēto A veidlapas izcelsmes sertifikāta kopiju, kuru eksporta saņēmēja valstī apstiprinājusi kompetenta iestāde, var izmantot b) apakšpunktā minētās izvešanas atļaujas vietā.

8.   Ievešanas atļaujas pieteikumos un izsniegtajās atļaujās ir šādi ieraksti:

| a) | 8. iedaļā: izcelsmes valsts vai valstis (valsts vai valstis, kas iekļautas īpašajā režīmā vismazāk attīstītajām valstīm saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 980/2005 I pielikuma D aili); |
| --- | --- |

a)

8. iedaļā: izcelsmes valsts vai valstis (valsts vai valstis, kas iekļautas īpašajā režīmā vismazāk attīstītajām valstīm saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 980/2005 I pielikuma D aili);

| b) | 17. un 18. iedaļā: jēlcukura daudzums, kas izteikts kā baltā cukura ekvivalents; |
| --- | --- |

b)

17. un 18. iedaļā: jēlcukura daudzums, kas izteikts kā baltā cukura ekvivalents;

| c) | 20. iedaļā:






  — | 3. panta 1. punktā minētajiem ievedumiem:
  “Rafinējamais niedru jēlcukurs, kas ievests, ievērojot Regulas (EK) Nr. 980/2005 12. panta 5. punktu. Kvotas rīkojuma Nr. ...”
  (3. panta 1. punktā minētais rīkojuma numurs attiecīgajam tirdzniecības gadam)
  (vai vismaz viena no ekvivalentām frāzēm citā Kopienas oficiālajā valodā), |
| --- | --- | --- |

c)

20. iedaļā:

—

3. panta 1. punktā minētajiem ievedumiem:

“Rafinējamais niedru jēlcukurs, kas ievests, ievērojot Regulas (EK) Nr. 980/2005 12. panta 5. punktu. Kvotas rīkojuma Nr. ...”

(3. panta 1. punktā minētais rīkojuma numurs attiecīgajam tirdzniecības gadam)

(vai vismaz viena no ekvivalentām frāzēm citā Kopienas oficiālajā valodā),

| — | 3. panta 2. punktā minētajiem ievedumiem:
  “Cukurs, kas ievests saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 980/2005 12. panta 4. punktu. Atsauces Nr. ...”
  (3. panta 2. punktā minētais atsauces numurs attiecīgajam ievešanas periodam)
  (vai vismaz viena no ekvivalentām frāzēm citā Kopienas oficiālajā valodā). |
| --- | --- |

—

3. panta 2. punktā minētajiem ievedumiem:

“Cukurs, kas ievests saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 980/2005 12. panta 4. punktu. Atsauces Nr. ...”

(3. panta 2. punktā minētais atsauces numurs attiecīgajam ievešanas periodam)

(vai vismaz viena no ekvivalentām frāzēm citā Kopienas oficiālajā valodā).

6. pants

1.   Dalībvalstis reģistrē pieteikumus ievešanas atļaujas saņemšanai cukuram rafinēšanai.

2.   Kad dalībvalsts konkrētam tirdzniecības gadam ir saņēmusi pieteikumus ievešanas atļaujai rafinējamam cukuram par apjomiem, kas vienādi ar vai pārsniedz Regulas (EK) Nr. 318/2006 29. panta 3. punktā minēto, dalībvalsts paziņo Komisijai, ka ir sasniegts tās ierastās piegādes līmenis. Ja nepieciešams, dalībvalsts norāda proporcionālu procentuālo atlikušās bilances sadalījumu, kas piešķirams katram pieteikumam par cukura ievešanas rafinēšanai atļauju.

3.   Kad pieteikumi ievešanas atļaujām rafinējamam cukuram konkrētajam tirdzniecības gadam ir vienādi ar kopējo Regulas (EK) Nr. 318/2006 29. panta 3. punktā minēto daudzumu, Komisija paziņo dalībvalstij, ka ierastās piegādes apjoms Kopienas līmenī ir sasniegts.

Pirmajā apakšpunktā minētajā paziņojuma dienā un līdz attiecīgā tirdzniecības gada beigām 5. panta 2. punktā minētos ierobežojumus nepiemēro.

7. pants

1.   Dalībvalstis ne vēlāk kā nākamās nedēļas pirmajā darbdienā paziņo Komisijai par jēlcukura vai baltā cukura daudzumiem (kas vajadzības gadījumā izteikti kā baltā cukura ekvivalenti), par kuriem pēc 6. panta 2. punkta paredzētās procentuālās sadalīšanas piemērošanas iepriekšējā nedēļā ir iesniegti ievešanas atļauju pieteikumi. Dalībvalstis norāda attiecīgo tirdzniecības gadu, daudzumus pa izcelsmes valstīm un astoņu ciparu KN kodu, un vai cukuru ieved rafinēšanai vai citos nolūkos. Ja nav iesniegts neviens pieteikums ievešanas atļaujas saņemšanai, dalībvalsts par to ziņo Komisijai.

2.   Katru nedēļu Komisija sastāda kopsavilkumu par daudzumiem, attiecībā uz ko ir iesniegti ievešanas atļauju pieteikumi.

3.   Regulas 3. panta 1. punktā minēto vispārējo tarifu kvotu gadījumā, ja ievešanas atļauju pieteikumi pārsniedz attiecīgā tirdzniecības gada kvotu apjomu, Komisija ierobežo atļauju izdošanu proporcionāli dalībvalstīm atlikušajam daudzumam un paziņo dalībvalstīm, ka ir sasniegts attiecīgās kvotas maksimālais pieļaujamais daudzums un ka vairāk ievešanas atļauju pieteikumus nedrīkst pieņemt.

4.   Ja 2. punktā minētais nedēļas kopsavilkums parāda pieejamu cukura daudzumu esamību, par kuru jau agrāk sasniegts maksimālais daudzums, Komisija informē dalībvalstis, ka maksimālais apjoms vairs nav iegūstams.

8. pants

1.   Ievešanas atļaujas izsniedz trešajā darbdienā pēc 7. panta 1. punktā minētā paziņojuma iesniegšanas. Nosakot daudzumus, ņem vērā ierobežojumus, ko piemērojusi Komisija saskaņā ar 7. panta 3. punktu.

2.   Attiecībā uz 3. panta 1. punktā minētajiem ievedumiem atļaujas ir spēkā līdz tā tirdzniecības gada beigām, uz kuru tās attiecas.

Attiecībā uz regulas 3. panta 2. punktā minētajiem ievedumiem atļaujas ir spēkā līdz tā ievešanas perioda beigām, uz kuru tās attiecas.

3.   Dalībvalstis paziņo Komisijai par cukura daudzumiem, par kuriem iepriekšējā nedēļā ir izsniegtas ievešanas atļaujas, norādot izcelsmes valsti un vai cukurs paredzēts rafinēšanai vai citiem nolūkiem.

4.   Ja ievešanas atļauju nodod saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1291/2000 9. pantu, nominālais īpašnieks nekavējoties par to informē dalībvalsts kompetentās iestādes, kas izsniegušas sertifikātu.

5.   Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 1291/2000 35. panta 2. punkta, ja cukura, kas paredzēts no rafinēšanas atšķirīgiem mērķiem, ievešanas atļauja tiek nodota atpakaļ tās izdevējiestādei:

| a) | pirmajās sešdesmit tās derīguma dienās drošības nauda tiek samazināta par 80 %; |
| --- | --- |

a)

pirmajās sešdesmit tās derīguma dienās drošības nauda tiek samazināta par 80 %;

| b) | sešdesmit pirmajā tās derīguma dienā un piecpadsmit dienas pēc tās derīguma termiņa beigām saskaņā ar 2. punktu drošības naudu samazina par 50 %. |
| --- | --- |

b)

sešdesmit pirmajā tās derīguma dienā un piecpadsmit dienas pēc tās derīguma termiņa beigām saskaņā ar 2. punktu drošības naudu samazina par 50 %.

6.   Dalībvalstis vienlaicīgi paziņo Komisijai par daudzumiem, par kuriem ievešanas atļaujas ir nodotas atpakaļ, no to iepriekšējās paziņošanas datuma. Daudzumus, kas noteikti saskaņā ar 5. punktu minētajās atpakaļ nodotajās atļaujās, var piešķirt no jauna.

9. pants

1.   Ievedumu izcelsmes statusa apliecinājums saskaņā ar 3. panta 1. un 2. punktu tiek nodrošināts ar A veidlapas izcelsmes sertifikātu, kuru izsniedz saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 2454/93 67. līdz 97. pantu.

2.   Ievedot un papildus 1. punktā minētajam izcelsmes apstiprinājumam muitas iestādēm iesniedz papildu dokumentu, kurā norāda:

| a) | šā panta 1. panta minētās A veidlapas izcelsmes sertifikāta sērijas numuru un saņēmēja valsti, kurā tas izsniegts; |
| --- | --- |

a)

šā panta 1. panta minētās A veidlapas izcelsmes sertifikāta sērijas numuru un saņēmēja valsti, kurā tas izsniegts;

| b) | kā arī: | frāzi “Rīkojums Nr. ... – Regula (EK) Nr. 1100/2006”
  (t. i., 3. panta 1. punktā minētais attiecīgā tirdzniecības gada rīkojuma numurs)
  vai |
| --- | --- | --- |

b)

kā arī:

frāzi “Rīkojums Nr. ... – Regula (EK) Nr. 1100/2006”

(t. i., 3. panta 1. punktā minētais attiecīgā tirdzniecības gada rīkojuma numurs)

vai

| | frāzi “Rīkojums Nr. ... – Regula (EK) Nr. 1100/2006”
  (t. i., 3. panta 2. punktā minētais attiecīgā ievešanas perioda rīkojuma numurs)
  (vai vismaz viena no ekvivalentām frāzēm citā Kopienas oficiālajā valodā); |
| --- | --- |

frāzi “Rīkojums Nr. ... – Regula (EK) Nr. 1100/2006”

(t. i., 3. panta 2. punktā minētais attiecīgā ievešanas perioda rīkojuma numurs)

(vai vismaz viena no ekvivalentām frāzēm citā Kopienas oficiālajā valodā);

| c) | cukura iekraušanas datumu eksportētājā labumguvējā valstī un tirdzniecības gadam, attiecībā uz kuru veikta piegāde; |
| --- | --- |

c)

cukura iekraušanas datumu eksportētājā labumguvējā valstī un tirdzniecības gadam, attiecībā uz kuru veikta piegāde;

| d) | cukura astoņciparu KN kodu. |
| --- | --- |

d)

cukura astoņciparu KN kodu.

3.   Lai kontrolētu minimālo daudzumu, ieinteresētā persona iesniedz tās dalībvalsts kompetentai iestādei, kurā produktus laiž apgrozībā, 2. punktā minētā dokumenta kopiju, kurā norādīta informācija par darbībām saistībā ar ievedumiem, jo īpaši norādītās polarizācijas pakāpe, un faktiski ievestie tel quel daudzumi pēc svara.

4.   Ja ievešanas atļaujas ir nodotas saskaņā ar 8. panta 4. punktu, dalībvalsts apkopo aizpildītos A veidlapas izcelsmes sertifikātus un to kopijas nosūta dalībvalstij, kura sākotnēji izsniedza ievešanas atļauju.

10. pants

1.   Katra dalībvalsts reģistrē faktiski ievestos jēlcukura un baltā cukura daudzumus atbilstoši 9. panta 1. punktā minētajiem izcelsmes sertifikātiem, ja nepieciešams, pārvēršot šos daudzumus baltā cukura ekvivalentā, pamatojoties uz noteikto polarizāciju, piemērojot Regulas (EK) Nr. 318/2006 I pielikuma III punkta noteikumus.

2.   Ņemot vērā Regulas (EK) Nr. 1291/2000 50. panta 1. punktu, visiem baltā tel quel cukura daudzumiem pēc svara vai ievestajiem baltā cukura ekvivalentā pārvērstajiem jēlcukura daudzumiem, kas pārsniedz 5. pantā minētajā ievešanas atļaujā norādītos, piemēro kopējā muitas tarifa nodokli, kas samazināts saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 980/2005 12. panta 4. punktu un piemērojams dienā, kad ražojumi laisti brīvā apgrozībā.

3.   Uzņēmums, kurš iesniedzis ievešanas atļaujas pieteikumu rafinēšanai, trīs mēnešu laikā pēc rafinēšanas termiņa beigām saskaņā ar 5. panta 7. punkta c) apakšpunktu, parāda dalībvalstij, kura izsniegusi atļauju, tai pieņemamu rafinēšanas apliecinājumu.

4.   Izņemot nepārvaramas varas gadījumu, ja cukurs nav rafinēts noteiktajā termiņā, rafinētājs, kas iesniedzis atļaujas pieteikumu, maksā 500 euro par tonnu par attiecīgajiem daudzumiem.

11. pants

Regulas (EK) Nr. 318/2006 29. pantā minētās dalībvalstis paziņo Komisijai:

| a) | līdz katra mēneša beigām, cukura daudzumus, kas izteikti pēc svara tel quel un kā baltā cukura ekvivalents, kas faktiski ievesti pirms trim mēnešiem; |
| --- | --- |

a)

līdz katra mēneša beigām, cukura daudzumus, kas izteikti pēc svara tel quel un kā baltā cukura ekvivalents, kas faktiski ievesti pirms trim mēnešiem;

| b) | līdz 1. martam par katru iepriekšējo tirdzniecības gadu:






  i) | kopējo faktiski ievesto daudzumu attiecīgajā tirdzniecības gadā:






  — | cukurs rafinēšanai, kas izteikts pēc svara tel quel un kā baltā cukura ekvivalents, |
| --- | --- | --- | --- |

b)

līdz 1. martam par katru iepriekšējo tirdzniecības gadu:

i)

kopējo faktiski ievesto daudzumu attiecīgajā tirdzniecības gadā:

—

cukurs rafinēšanai, kas izteikts pēc svara tel quel un kā baltā cukura ekvivalents,

| — | cukurs mērķiem, kas atšķirīgs no rafinēšanas, izteikts pēc svara tel quel un kā baltā cukura ekvivalents, |
| --- | --- |

—

cukurs mērķiem, kas atšķirīgs no rafinēšanas, izteikts pēc svara tel quel un kā baltā cukura ekvivalents,

| ii) | cukura daudzums, izteikts pēc svara tel quel un kā baltā cukura ekvivalents, kas faktiski ticis rafinēts. |
| --- | --- |

ii)

cukura daudzums, izteikts pēc svara tel quel un kā baltā cukura ekvivalents, kas faktiski ticis rafinēts.

12. pants

1.   Regulas 7. panta 1. punktā, 8. panta 6. punktā un 11. pantā minētie paziņojumi elektroniskā formā nosūtāmi tādā formātā, kādu Komisija noteikusi dalībvalstīm.

2.   Pēc Komisijas lūguma dalībvalstis sniedz detalizētu informāciju par cukura daudzumu, kas atbilstīgi Regulas (EEK) Nr. 2454/93 308. panta d) punktam saskaņā ar preferences tarifu nosacījumiem brīvā apgrozībā laists noteiktos mēnešos.

13. pants

Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2006. gada 1. jūlija.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2006. gada 17. jūlijā

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Peter MANDELSON

---

(1)  OV L 169, 30.6.2005., 1. lpp.

1

(2)  OV L 58, 28.2.2006., 1. lpp.

2

(3)  OV L 178, 1.7.2006., 24. lpp.

3

(4)  OV L 200, 30.7.2002., 14. lpp.

4

(5)  OV L 152, 24.6.2000., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 410/2006 (OV L 71, 10.3.2006., 7. lpp.).

5

(6)  OV L 253, 11.10.1993., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 402/2006 (OV L 70, 9.3.2006., 35. lpp.).

6

---

PIELIKUMS

Regulas 5. panta 7. punkta b) apakšpunktā minētās ievešanas atļaujas paraugs

Image

---

| 18.7.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 196/11 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 196/11

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1101/2006

(2006. gada 17. jūlijs),

ar kuru groza ar Regulu (EK) Nr. 1002/2006 noteiktās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļus atsevišķiem cukura nozares produktiem 2006./2007. saimnieciskajā gadā

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2006. gada 20. februāra Regulu (EK) Nr. 318/2006 par cukura nozares tirgus kopējo organizāciju (1),

ņemot vērā Komisijas 2006. gada 30. jūnija Regulu (EK) Nr. 318/2006, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus par to, kā īstenot Padomes Regulu (EK) Nr. 318/2006 saistībā ar tirdzniecību ar trešām valstīm cukura nozarē (2), importa kārtību, un jo īpaši tās 36. pantu,

tā kā:

| (1) | Reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļi, kas 2006./2007. saimnieciskajā gadā piemērojami baltajam cukuram, jēlcukuram un atsevišķu veidu sīrupam, tika noteikti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1002/2006 (3). |
| --- | --- |

(1)

Reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļi, kas 2006./2007. saimnieciskajā gadā piemērojami baltajam cukuram, jēlcukuram un atsevišķu veidu sīrupam, tika noteikti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1002/2006 (3).

| (2) | Saskaņā ar datiem, kas patlaban ir Komisijas rīcībā, pašreiz spēkā esošās summas ir jāgroza atbilstīgi Regulā (EK) Nr. 951/2006 norādītajiem noteikumiem un kārtībai, |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar datiem, kas patlaban ir Komisijas rīcībā, pašreiz spēkā esošās summas ir jāgroza atbilstīgi Regulā (EK) Nr. 951/2006 norādītajiem noteikumiem un kārtībai,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Ar Regulu (EK) Nr. 951/2006 noteiktās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļi, kas piemērojami Regulas (EK) Nr. 1002/2006 1. pantā minētajiem produktiem 2006./2007. saimnieciskajā gadā, ir grozīti un sniegti pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2006. gada 18. jūlijā.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2006. gada 17. jūlijā

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 55, 28.2.2006., 1. lpp.

1

(2)  OV L 178, 1.7.2006., 24. lpp.

2

(3)  OV L 178, 1.7.2006., 36. lpp.

3

---

PIELIKUMS

Grozītās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļi, kas no 2006. gada 18. jūlija piemērojami baltajam cukuram, jēlcukuram un KN koda 1702 90 99 produktiem

| (EUR) |
| --- |
| KN kods | Reprezentatīvā cena par attiecīgā produkta 100 tīrsvara kilogramiem | Papildu ievedmuitas nodoklis par attiecīgā produkta 100 tīrsvara kilogramiem |
| 1701 11 10 (1) | 31,46 | 1,85 |
| 1701 11 90 (1) | 31,46 | 5,80 |
| 1701 12 10 (1) | 31,46 | 1,71 |
| 1701 12 90 (1) | 31,46 | 5,37 |
| 1701 91 00 (2) | 36,94 | 6,76 |
| 1701 99 10 (2) | 36,94 | 3,26 |
| 1701 99 90 (2) | 36,94 | 3,26 |
| 1702 90 99 (3) | 0,37 | 0,30 |

(EUR)

KN kods

Reprezentatīvā cena par attiecīgā produkta 100 tīrsvara kilogramiem

Papildu ievedmuitas nodoklis par attiecīgā produkta 100 tīrsvara kilogramiem

1701 11 10 (1)

31,46

1,85

1701 11 90 (1)

31,46

5,80

1701 12 10 (1)

31,46

1,71

1701 12 90 (1)

31,46

5,37

1701 91 00 (2)

36,94

6,76

1701 99 10 (2)

36,94

3,26

1701 99 90 (2)

36,94

3,26

1702 90 99 (3)

0,37

0,30

---

(1)  Standarta kvalitātei, kas noteikta Padomes Regulas (EK) Nr. 318/2006 I pielikuma III punktā (OV L 58, 28.2.2006., 1. lpp.).

(2)  Standarta kvalitātei, kas noteikta Regulas (EK) Nr. 318/2006 I pielikuma II punktā.

(3)  Aprēķins uz 1 % saharozes satura.

---

| 18.7.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 196/13 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 196/13

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1102/2006

(2006. gada 17. jūlijs),

ar ko nosaka, cik lielā mērā var pieņemt importa tiesību ievešanas atļauju saņemšanai, kuras iesniegtas 2006. gada jūnijā attiecībā uz konkrētiem dzīviem Rumānijas izcelsmes liellopiem tarifa kvotas ietvaros, kura paredzēta Regulā (EK) Nr. 1241/2005

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1999. gada 17. maija Regulu (EK) Nr. 1254/1999 par liellopu un teļa gaļas tirgus kopīgo organizāciju (1),

ņemot vērā Komisijas 2005. gada 29. jūlija Regulu (EK) Nr. 1241/2005, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus, tarifu kvotas piemērošanai attiecībā uz konkrētiem dzīviem Rumānijas izcelsmes liellopiem atbilstīgi Padomes Lēmumam 2003/18/EK (2), un jo īpaši tās un 4. pantu,

tā kā:

| (1) | Regulas (EK) Nr. 1241/2005 1. pantā ir noteikts skaits 46 000 dzīviem liellopiem, un izcelsmes vieta ir Rumānija un kurus var importēt ar īpašiem nosacījumiem laikposmā no 2006. gada 1. jūlija līdz 2007. gada 30. jūnijam. |
| --- | --- |

(1)

Regulas (EK) Nr. 1241/2005 1. pantā ir noteikts skaits 46 000 dzīviem liellopiem, un izcelsmes vieta ir Rumānija un kurus var importēt ar īpašiem nosacījumiem laikposmā no 2006. gada 1. jūlija līdz 2007. gada 30. jūnijam.

| (2) | Regulas (EK) Nr. 1241/2005 4. panta 2. punktā paredzēts, ka pieprasīto daudzumu var samazināt. Iesniegtie pieprasījumi pārsniedz pieejamo daudzumu. Lai nodrošinātu pieejamā daudzuma vienlīdzīgu sadali, šajos apstākļos pieprasītie daudzumi ir proporcionāli jāsamazina, |
| --- | --- |

(2)

Regulas (EK) Nr. 1241/2005 4. panta 2. punktā paredzēts, ka pieprasīto daudzumu var samazināt. Iesniegtie pieprasījumi pārsniedz pieejamo daudzumu. Lai nodrošinātu pieejamā daudzuma vienlīdzīgu sadali, šajos apstākļos pieprasītie daudzumi ir proporcionāli jāsamazina,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Importa tiesību atļaujas, kuras iesniegtas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1241/2005 3. panta 3. punktu izpilda līdz 7,664 % no pieprasītā daudzuma.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2006. gada 18. jūlijā.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2006. gada 17. jūlijā

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 160, 26.6.1999., 21. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1782/2003 (OV L 270, 21.10.2003., 1. lpp.).

1

(2)  OV L 200, 30.7.2005., 38. lpp.

2

---

II Tiesību akti, kuru publicēšana nav obligāta

Padome

| 18.7.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 196/14 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 196/14

---

PADOMES LĒMUMS

(2006. gada 6. jūlijs),

lai Eiropas Kopienas vārdā parakstītu Nolīgumu par zveju Indijas okeāna dienvidu daļā

(2006/496/EK)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 37. pantu saistībā ar tā 300. panta 2. punkta pirmās daļas pirmo teikumu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Kopiena ir kompetenta pieņemt pasākumus zvejas resursu saglabāšanai un pārvaldīšanai, kā arī noslēgt nolīgumus ar trešām valstīm un starptautiskām organizācijām. |
| --- | --- |

(1)

Kopiena ir kompetenta pieņemt pasākumus zvejas resursu saglabāšanai un pārvaldīšanai, kā arī noslēgt nolīgumus ar trešām valstīm un starptautiskām organizācijām.

| (2) | Kopiena ir līgumslēdzēja puse Apvienoto Nāciju Organizācijas Jūras tiesību konvencijai, kas visiem starptautiskās sabiedrības locekļiem uzliek pienākumu sadarboties jūras bioloģisko resursu saglabāšanā un apsaimniekošanā. |
| --- | --- |

(2)

Kopiena ir līgumslēdzēja puse Apvienoto Nāciju Organizācijas Jūras tiesību konvencijai, kas visiem starptautiskās sabiedrības locekļiem uzliek pienākumu sadarboties jūras bioloģisko resursu saglabāšanā un apsaimniekošanā.

| (3) | Kopiena un tās dalībvalstis ir ratificējušas Nolīgumu par Apvienoto Nāciju Organizācijas 1982. gada 10. decembra Jūras tiesību konvencijas īstenošanu attiecībā uz transzonālo zivju krājumu un tālu migrējošo zivju krājumu saglabāšanu un apsaimniekošanu. |
| --- | --- |

(3)

Kopiena un tās dalībvalstis ir ratificējušas Nolīgumu par Apvienoto Nāciju Organizācijas 1982. gada 10. decembra Jūras tiesību konvencijas īstenošanu attiecībā uz transzonālo zivju krājumu un tālu migrējošo zivju krājumu saglabāšanu un apsaimniekošanu.

| (4) | Piektā to pušu starpvaldību konference, kuras nākotnes aspektā ir ieinteresētas Nolīgumā par zveju Indijas okeāna dienvidu daļā, iesniedza Nolīguma projektu. |
| --- | --- |

(4)

Piektā to pušu starpvaldību konference, kuras nākotnes aspektā ir ieinteresētas Nolīgumā par zveju Indijas okeāna dienvidu daļā, iesniedza Nolīguma projektu.

| (5) | Kopiena izmanto zvejai attiecīgā apgabala zvejas resursus, un Kopiena ir ieinteresēta efektīvi rīkoties Nolīguma īstenošanā. Tādēļ ir vajadzīgs parakstīt Nolīgumu, |
| --- | --- |

(5)

Kopiena izmanto zvejai attiecīgā apgabala zvejas resursus, un Kopiena ir ieinteresēta efektīvi rīkoties Nolīguma īstenošanā. Tādēļ ir vajadzīgs parakstīt Nolīgumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo Kopienas vārdā tiek apstiprināta Nolīguma par zveju Indijas okeāna dienvidu daļā parakstīšana, ņemot vērā Padomes lēmumu par minētā Nolīguma noslēgšanu.

Nolīguma teksts ir pievienots šim lēmumam.

2. pants

Ar šo Padomes priekšsēdētājs tiek pilnvarots norīkot personu vai personas, kas tiesīgas Kopienas vārdā parakstīt Nolīgumu, ņemot vērā tā noslēgšanu.

Briselē, 2006. gada 6. jūlijā

Padomes vārdā —

priekšsēdētāja

P. LEHTOMÄKI

---

TULKOJUMS

NOLĪGUMS PAR ZVEJU INDIJAS OKEĀNA DIENVIDU DAĻĀ (SIOFA)

LĪGUMSLĒDZĒJAS PUSES,

BŪDAMAS SAVSTARPĒJI IEINTERESĒTAS Indijas okeāna dienvidu daļas zvejas resursu pienācīgā apsaimniekošanā, ilglaicīgā saglabāšanā un ilgtspējīgā izmantošanā un vēlēdamās savu mērķu sasniegšanu veicināt ar starptautiskās sadarbības palīdzību,

ŅEMOT VĒRĀ, ka saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas 1982. gada 10. decembra Jūras tiesību konvenciju un vispārējiem starptautisko tiesību principiem piekrastes valstu ūdeņi ir to jurisdikcijā, kuras ietvaros tās izmanto savas suverēnās tiesības, lai pētītu un izmantotu, saglabātu un apsaimniekotu zvejas resursus un saglabātu dzīvos jūras resursus, ko ietekmē zvejniecība,

ATSAUCOTIES UZ ATTIECĪGIEM NOTEIKUMIEM, ko nosaka Apvienoto Nāciju Organizācijas 1982. gada 10. decembra Jūras tiesību konvencija, 1995. gada 4. decembra Nolīgums par Apvienoto Nāciju Organizācijas 1982. gada 10. decembra Jūras tiesību konvencijas noteikumu īstenošanu attiecībā uz transzonālo zivju krājumu un tālu migrējošo zivju krājumu saglabāšanu un apsaimniekošanu un 1993. gada 24. novembra Nolīgums, lai veicinātu starptautisko saglabāšanas un apsaimniekošanas pasākumu ievērošanu uz tāljūrā esošiem zvejas kuģiem, kā arī ņemot vērā Atbildīgas zvejas rīcības kodeksu, ko pieņēma Apvienoto Nāciju Organizācijas Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas konferences 28. sesija 1995. gada 31. oktobrī,

TURKLĀT ATSAUCOTIES uz 17. pantu 1995. gada Nolīgumā par Apvienoto Nāciju Organizācijas 1982. gada 10. decembra Jūras tiesību konvencijas noteikumu īstenošanu attiecībā uz transzonālo zivju krājumu un tālu migrējošo zivju krājumu saglabāšanu un apsaimniekošanu, kā arī nepieciešamību, lai trešās puses, kas nav šā Nolīguma par zveju Indijas okeāna dienvidu daļā Līgumslēdzējas puses, piemērotu ar šo Nolīgumu pieņemtos saglabāšanas un apsaimniekošanas pasākumus un neatļautu kuģiem, kas kuģo ar viņu karogu, veikt tādu zveju, kas ir pretrunā ar to zvejas resursu saglabāšanu un ilglaicīgu izmantošanu, uz kuriem attiecas šis Nolīgums,

ATZĪSTOT jaunattīstības valstu, to vidū jo īpaši visvājāk attīstīto un mazo salu jaunattīstības valstu un to piekrastes iedzīvotāju ekonomiskos un ģeogrāfiskos apsvērumus un īpašās prasības par taisnīgu labuma guvumu no zvejas resursiem,

VĒLĒDAMĀS Indijas okeāna dienvidu daļas zvejas resursos ieinteresēto piekrastes valstu un visu citu valstu, organizāciju un zvejas tiesību subjektu sadarbību, lai nodrošinātu saskaņotus zvejas resursu saglabāšanas un apsaimniekošanas pasākumus,

PATUROT PRĀTĀ, ka minēto mērķu sasniegšana veicinās samērīgas un taisnīgas ekonomikas kārtības īstenošanu visas cilvēces un īpaši jaunattīstības valstu, un jo īpaši visvājāk attīstīto un mazo salu jaunattīstības valstu interesēs un atbilstoši to vajadzībām,

PĀRLIECĪBĀ, ka šie mērķi vislabāk īstenojami, noslēdzot daudzpusēju nolīgumu par to, lai ilglaicīgi saglabātu un ilgtspējīgi izmantotu zvejas resursus Indijas okeāna dienvidu daļas ūdeņos, kuri nav valstu jurisdikcijā,

IR VIENOJUŠĀS PAR TURPMĀKO.

1. pants

Definīcijas

Šajā Nolīgumā:

| a) | “1982. gada konvencija” ir Apvienoto Nāciju Organizācijas 1982. gada 10. decembra Jūras tiesību konvenciju; |
| --- | --- |

a)

“1982. gada konvencija” ir Apvienoto Nāciju Organizācijas 1982. gada 10. decembra Jūras tiesību konvenciju;

| b) | “1995. gada nolīgums” ir 1995. gada 4. decembra Nolīgums par Apvienoto Nāciju Organizācijas 1982. gada 10. decembra Jūras tiesību konvencijas noteikumu īstenošanu attiecībā uz transzonālo zivju krājumu un tālu migrējošo zivju krājumu saglabāšanu un apsaimniekošanu; |
| --- | --- |

b)

“1995. gada nolīgums” ir 1995. gada 4. decembra Nolīgums par Apvienoto Nāciju Organizācijas 1982. gada 10. decembra Jūras tiesību konvencijas noteikumu īstenošanu attiecībā uz transzonālo zivju krājumu un tālu migrējošo zivju krājumu saglabāšanu un apsaimniekošanu;

| c) | “Apgabals” ir 3. pantā sniegtajam aprakstam atbilstošu apgabalu, uz kuru attiecas šis Nolīgums; |
| --- | --- |

c)

“Apgabals” ir 3. pantā sniegtajam aprakstam atbilstošu apgabalu, uz kuru attiecas šis Nolīgums;

| d) | “Rīcības kodekss” ir Atbildīgas zvejas rīcības kodekss (Code of Conduct for Responsible Fisheries), ko pieņēma Apvienoto Nāciju Organizācijas Pārtikas un lauksaimniecības konferences 28. sesija 1995. gada 31. oktobrī; |
| --- | --- |

d)

“Rīcības kodekss” ir Atbildīgas zvejas rīcības kodekss (Code of Conduct for Responsible Fisheries), ko pieņēma Apvienoto Nāciju Organizācijas Pārtikas un lauksaimniecības konferences 28. sesija 1995. gada 31. oktobrī;

| e) | “Līgumslēdzēja puse” ir jebkura valsts vai reģionāla ekonomikas integrācijas organizācija, kura ir piekritusi uzņemties šā Nolīguma saistības un attiecībā uz kuru ir spēkā šis Nolīgums; |
| --- | --- |

e)

“Līgumslēdzēja puse” ir jebkura valsts vai reģionāla ekonomikas integrācijas organizācija, kura ir piekritusi uzņemties šā Nolīguma saistības un attiecībā uz kuru ir spēkā šis Nolīgums;

| f) | “zvejas resursi” ir zivju, gliemeņu, vēžveidīgo un citu Apgabala nometnieku sugu resursi, izņemot:






  i) | nometnieku sugas, kuras saskaņā ar 1982. gada konvencijas 77. panta 4. punktu pakļautas piekrastes valstu zvejas jurisdikcijai, kā arī |
| --- | --- | --- |

f)

“zvejas resursi” ir zivju, gliemeņu, vēžveidīgo un citu Apgabala nometnieku sugu resursi, izņemot:

i)

nometnieku sugas, kuras saskaņā ar 1982. gada konvencijas 77. panta 4. punktu pakļautas piekrastes valstu zvejas jurisdikcijai, kā arī

| ii) | 1982. gada konvencijas I. pielikumā norādītās tālu migrējošās sugas; |
| --- | --- |

ii)

1982. gada konvencijas I. pielikumā norādītās tālu migrējošās sugas;

| g) | “zveja” nozīmē šādas darbības:






  i) | faktiska zvejas resursu meklēšana, zvejošana, ieguve vai ievākšana, vai mēģinājums veikt šādas darbības; |
| --- | --- | --- |

g)

“zveja” nozīmē šādas darbības:

i)

faktiska zvejas resursu meklēšana, zvejošana, ieguve vai ievākšana, vai mēģinājums veikt šādas darbības;

| ii) | visas darbības, no kurām var pamatoti gaidīt zvejas resursu atrašanās vietas noteikšanu, zvejošanu, ieguvi vai ievākšanu jebkuriem mērķiem, arī zinātniskai izpētei; |
| --- | --- |

ii)

visas darbības, no kurām var pamatoti gaidīt zvejas resursu atrašanās vietas noteikšanu, zvejošanu, ieguvi vai ievākšanu jebkuriem mērķiem, arī zinātniskai izpētei;

| iii) | jebkādu zvejas resursu iegūšanas ierīču vai ar tiem saistīto iekārtu, tostarp radiobāku, izvietošana, meklēšana vai savākšana; |
| --- | --- |

iii)

jebkādu zvejas resursu iegūšanas ierīču vai ar tiem saistīto iekārtu, tostarp radiobāku, izvietošana, meklēšana vai savākšana;

| iv) | jebkāda darbība jūrā, kas atbalsta vai sagatavo kādu šajā definīcijā aprakstītu darbību, izņemot ārkārtas operācijas, kuras saistītas ar apkalpes locekļu veselību un drošību vai kuģa drošību; vai |
| --- | --- |

iv)

jebkāda darbība jūrā, kas atbalsta vai sagatavo kādu šajā definīcijā aprakstītu darbību, izņemot ārkārtas operācijas, kuras saistītas ar apkalpes locekļu veselību un drošību vai kuģa drošību; vai

| v) | lidaparāta izmantošana attiecībā uz jebkuru šajā definīcijā aprakstīto darbību, izņemot ārkārtas lidojumus, kas saistīti ar apkalpes locekļu veselību un drošību vai kuģa drošību; |
| --- | --- |

v)

lidaparāta izmantošana attiecībā uz jebkuru šajā definīcijā aprakstīto darbību, izņemot ārkārtas lidojumus, kas saistīti ar apkalpes locekļu veselību un drošību vai kuģa drošību;

| h) | “zvejas tiesību subjekts” nozīmē jebkuru zvejas tiesību subjektu, kas minēts 1995. gada nolīguma 1. panta 3. punktā; |
| --- | --- |

h)

“zvejas tiesību subjekts” nozīmē jebkuru zvejas tiesību subjektu, kas minēts 1995. gada nolīguma 1. panta 3. punktā;

| i) | “zvejas kuģis” ir jebkurš kuģis, ko izmanto vai ko paredzēts izmantot zvejai, tai skaitā bāzes kuģis un jebkurš cits kuģis, kas tieši nodarbojas ar zveju, kā arī jebkurš pārkraušanā nodarbinātais kuģis; |
| --- | --- |

i)

“zvejas kuģis” ir jebkurš kuģis, ko izmanto vai ko paredzēts izmantot zvejai, tai skaitā bāzes kuģis un jebkurš cits kuģis, kas tieši nodarbojas ar zveju, kā arī jebkurš pārkraušanā nodarbinātais kuģis;

| j) | “pilsoņi” ietver fiziskās un juridiskās personas; |
| --- | --- |

j)

“pilsoņi” ietver fiziskās un juridiskās personas;

| k) | “reģionāla ekonomikas integrācijas organizācija” ir reģionāla ekonomikas integrācijas organizācija, kurai tās dalībvalstis ir piešķīrušas kompetenci šajā Nolīgumā ietvertajos jautājumos, tostarp pilnvarojumu pieņemt lēmumus, kas ir saistoši tās dalībvalstīm attiecībā uz šiem jautājumiem; |
| --- | --- |

k)

“reģionāla ekonomikas integrācijas organizācija” ir reģionāla ekonomikas integrācijas organizācija, kurai tās dalībvalstis ir piešķīrušas kompetenci šajā Nolīgumā ietvertajos jautājumos, tostarp pilnvarojumu pieņemt lēmumus, kas ir saistoši tās dalībvalstīm attiecībā uz šiem jautājumiem;

| l) | “pārkraušana” ir jūrā vai ostā veikta daļēja vai pilnīga zvejas resursu pārkraušana no zvejas kuģa kādā citā kuģī. |
| --- | --- |

l)

“pārkraušana” ir jūrā vai ostā veikta daļēja vai pilnīga zvejas resursu pārkraušana no zvejas kuģa kādā citā kuģī.

2. pants

Mērķi

Šā Nolīguma mērķi ir nodrošināt zvejas resursu ilglaicīgu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu Apgabalā, pamatojoties uz Nolīguma Līgumslēdzēju pušu sadarbību, kā arī veicināt ilgtspējīgu zvejniecības attīstību Apgabalā, ņemot vērā tā pierobežas jaunattīstības valstu, kas ir šā Nolīguma Līgumslēdzējas puses, to vidū jo īpaši visvājāk attīstīto un mazo salu jaunattīstības valstu vajadzības.

3. pants

Piemērošanas apgabals

1.   Šo Nolīgumu piemēro Apgabalam, kuru ierobežo līnija, kas savieno šādus ģeogrāfiskā platuma paralēļu un garuma meridiānu punktus (izņemot ūdeņus, kas ir valstu jurisdikcijā):

sākoties tur, kur 10o ziemeļu paralēle sasniedz Āfrikas kontinenta krastu; tālāk virzās uz austrumiem pa minēto paralēli līdz tās krustojumam ar 65° austrumu meridiānu; no turienes uz dienvidiem pa minēto meridiānu līdz punktam, kur meridiāns krustojas ar ekvatoru; no turienes uz austrumiem pa ekvatoru līdz punktam, kur tas krustojas ar 80° austrumu meridiānu; no turienes pa šo meridiānu uz dienvidiem līdz tā krustojumam ar 20° dienvidu paralēli; no turienes pa šo paralēli uz austrumiem, līdz tā sasniedz Austrālijas kontinentu; no turienes uz dienvidiem, pēc tam uz austrumiem pa Austrālijas krasta līniju līdz tās krustojumam ar 120° austrumu meridiānu; no turienes pa šo meridiānu uz dienvidiem līdz krustojumam ar 55° dienvidu paralēli; no turienes uz rietumiem pa minēto paralēli līdz tās krustojumam ar 80° austrumu meridiānu; no turienes pa šo meridiānu uz ziemeļiem līdz tā krustojumam ar 45° dienvidu paralēli; no turienes uz rietumiem pa minēto paralēli līdz tās krustojumam ar 30° austrumu meridiānu; no turienes pa šo meridiānu uz ziemeļiem, līdz tas sasniedz Āfrikas kontinentu.

2.   Ja šā Nolīguma mērķiem ir jānosaka kāda punkta, līnijas vai apgabala atrašanās uz zemeslodes virsmas, tad to nosaka, atsaucoties uz Starptautisko elipsoidālo koordinātu atskaites sistēmu (International Terrestrial Reference System), ko uztur Starptautiskais Zemes rotācijas dienests (International Earth Rotation Service) un kas praktiski saskan ar 1984. gada Pasaules Ģeodēzisko sistēmu WGS84 (World Geodetic System 1984).

4. pants

Vispārējie principi

Izpildot savu sadarbības pienākumu saskaņā ar 1982. gada konvenciju un starptautiskām tiesībām, Līgumslēdzējas puses jo īpaši piemēro šādus principus:

| a) | pamatojoties uz vislabākajiem zinātniskajiem atzinumiem, pieņem tādus pasākumus, ar kuru palīdzību iespējams nodrošināt zvejas resursu ilglaicīgu saglabāšanu, ņemot vērā šo resursu ilgtspējīgu izmantošanu un īstenojot ekosistēmisku pieeju to apsaimniekošanai; |
| --- | --- |

a)

pamatojoties uz vislabākajiem zinātniskajiem atzinumiem, pieņem tādus pasākumus, ar kuru palīdzību iespējams nodrošināt zvejas resursu ilglaicīgu saglabāšanu, ņemot vērā šo resursu ilgtspējīgu izmantošanu un īstenojot ekosistēmisku pieeju to apsaimniekošanai;

| b) | veic pasākumus, lai nodrošinātu to, ka zvejas darbība atbilst zvejas resursu ilgtspējīgas izmantošanas uzdevumam; |
| --- | --- |

b)

veic pasākumus, lai nodrošinātu to, ka zvejas darbība atbilst zvejas resursu ilgtspējīgas izmantošanas uzdevumam;

| c) | piemēro piesardzīgu pieeju saskaņā ar Rīcības kodeksu un 1995. gada nolīgumu, saskaņā ar kuru atbilstošas zinātniskās informācijas trūkums nevar būt par iemeslu saglabāšanas un apsaimniekošanas pasākumu atlikšanai vai to neveikšanai; |
| --- | --- |

c)

piemēro piesardzīgu pieeju saskaņā ar Rīcības kodeksu un 1995. gada nolīgumu, saskaņā ar kuru atbilstošas zinātniskās informācijas trūkums nevar būt par iemeslu saglabāšanas un apsaimniekošanas pasākumu atlikšanai vai to neveikšanai;

| d) | zvejas resursus apsaimnieko tā, ka tie tiek saglabāti maksimāli ilgtspējīgai zvejniecībai pietiekamos apjomos un izsmeltie zvejas resursi tiek atkal atjaunoti minētajā līmenī; |
| --- | --- |

d)

zvejas resursus apsaimnieko tā, ka tie tiek saglabāti maksimāli ilgtspējīgai zvejniecībai pietiekamos apjomos un izsmeltie zvejas resursi tiek atkal atjaunoti minētajā līmenī;

| e) | piemērojot zvejas metodes un apsaimniekošanas pasākumus, ņem vērā nepieciešamību samazināt zvejas iespējamo nelabvēlīgo ietekmi uz jūras vidi; |
| --- | --- |

e)

piemērojot zvejas metodes un apsaimniekošanas pasākumus, ņem vērā nepieciešamību samazināt zvejas iespējamo nelabvēlīgo ietekmi uz jūras vidi;

| f) | aizsargā jūras vides bioloģisko daudzveidību; un |
| --- | --- |

f)

aizsargā jūras vides bioloģisko daudzveidību; un

| g) | pilnībā atzīst to Apgabala pierobežas jaunattīstības valstu īpašās vajadzības, kuras ir šā Nolīguma Līgumslēdzējas puses, un to vidū – jo īpaši – visvājāk attīstīto valstu un mazo salu jaunattīstības valstu vajadzības. |
| --- | --- |

g)

pilnībā atzīst to Apgabala pierobežas jaunattīstības valstu īpašās vajadzības, kuras ir šā Nolīguma Līgumslēdzējas puses, un to vidū – jo īpaši – visvājāk attīstīto valstu un mazo salu jaunattīstības valstu vajadzības.

5. pants

Līgumslēdzēju pušu sanāksme

1.   Līgumslēdzējas puses regulāri tiekas, lai apspriestu ar šā Nolīguma īstenošanu saistītus jautājumus un pieņemtu visus attiecīgos lēmumus.

2.   Kārtējās Līgumslēdzēju pušu sanāksmes notiek, ja vien Līgumslēdzēju pušu sanāksme nenolemj citādi, vismaz vienu reizi gadā un, ciktāl praktiski iespējams, saistībā ar Indijas okeāna Dienvidrietumu zvejas komisijas (South West Indian Ocean Fisheries Commission) sanāksmēm. Vajadzības gadījumā Līgumslēdzējas puses var sasaukt arī ārkārtas sanāksmes.

3.   Līgumslēdzēju pušu sanāksme vienprātīgi pieņem un groza savus un savu palīgstruktūru reglamentu.

4.   Savā pirmajā sanāksmē Līgumslēdzējas puses apspriež budžeta pieņemšanu, lai finansētu Līgumslēdzēju pušu sanāksmes darbību un tās funkciju izpildi, kā arī attiecīgus finanšu noteikumus. Finanšu noteikumi ietver kritērijus, pēc kuriem nosaka katras Līgumslēdzējas puses iemaksu budžetā, ņemot vērā Līgumslēdzēju pušu – jaunattīstības valstu – un to vidū, jo īpaši, visvājāk attīstīto un mazo salu jaunattīstības valstu ekonomisko stāvokli un nodrošinot, ka Līgumslēdzējas puses, kas gūst labumu no zvejas Apgabalā, iemaksā atbilstošu daļu budžetā.

6. pants

Pušu sanāksmes funkcijas

1.   Līgumslēdzēju pušu sanāksme:

| a) | novērtē zvejas resursu stāvokli, arī resursu apjomu un to izmantošanas līmeni; |
| --- | --- |

a)

novērtē zvejas resursu stāvokli, arī resursu apjomu un to izmantošanas līmeni;

| b) | virza un attiecīgos gadījumos koordinē nepieciešamos izpētes pasākumus attiecībā uz zvejas resursiem un transzonāliem resursiem, kas nonāk Apgabalam piekļauto valstu jurisdikcijas ūdeņos, izpētē ietverot arī izbrāķēto lomu un zvejas ietekmi uz jūras vidi; |
| --- | --- |

b)

virza un attiecīgos gadījumos koordinē nepieciešamos izpētes pasākumus attiecībā uz zvejas resursiem un transzonāliem resursiem, kas nonāk Apgabalam piekļauto valstu jurisdikcijas ūdeņos, izpētē ietverot arī izbrāķēto lomu un zvejas ietekmi uz jūras vidi;

| c) | novērtē zvejniecības ietekmi uz zvejas resursiem un jūras vidi, ņemot vērā Apgabala ekoloģiskās un okeanogrāfiskās pazīmes, citus cilvēku darbības veidus un vides faktorus; |
| --- | --- |

c)

novērtē zvejniecības ietekmi uz zvejas resursiem un jūras vidi, ņemot vērā Apgabala ekoloģiskās un okeanogrāfiskās pazīmes, citus cilvēku darbības veidus un vides faktorus;

| d) | izstrādā un pieņem zvejas resursu ilgtspējības nodrošināšanai nepieciešamos saglabāšanas un apsaimniekošanas pasākumus, ņemot vērā jūras bioloģiskās daudzveidības aizsardzības uzdevumu un balstoties uz labākajām pieejamām zinātnes atziņām; |
| --- | --- |

d)

izstrādā un pieņem zvejas resursu ilgtspējības nodrošināšanai nepieciešamos saglabāšanas un apsaimniekošanas pasākumus, ņemot vērā jūras bioloģiskās daudzveidības aizsardzības uzdevumu un balstoties uz labākajām pieejamām zinātnes atziņām;

| e) | pieņem atbildīgai zvejas darbību veikšanai vispārēji ieteikto starptautisko standartu minimumu; |
| --- | --- |

e)

pieņem atbildīgai zvejas darbību veikšanai vispārēji ieteikto starptautisko standartu minimumu;

| f) | izstrādā zinātnisko un statistikas datu savākšanas un pārbaudes, kā arī šādu datu iesniegšanas, publicēšanas, izplatīšanas un izmantošanas noteikumus; |
| --- | --- |

f)

izstrādā zinātnisko un statistikas datu savākšanas un pārbaudes, kā arī šādu datu iesniegšanas, publicēšanas, izplatīšanas un izmantošanas noteikumus;

| g) | virza sadarbību un koordināciju Līgumslēdzējas pušu starpā, lai nodrošinātu saskaņu starp saglabāšanas un apsaimniekošanas pasākumiem attiecībā uz to migrējošo zivju krājumiem, kas nonāk Apgabalam piekļauto valstu jurisdikcijas ūdeņos, kā arī Līgumslēdzēju pušu sanāksmes pieņemtiem pasākumiem attiecībā uz zvejas resursiem; |
| --- | --- |

g)

virza sadarbību un koordināciju Līgumslēdzējas pušu starpā, lai nodrošinātu saskaņu starp saglabāšanas un apsaimniekošanas pasākumiem attiecībā uz to migrējošo zivju krājumiem, kas nonāk Apgabalam piekļauto valstu jurisdikcijas ūdeņos, kā arī Līgumslēdzēju pušu sanāksmes pieņemtiem pasākumiem attiecībā uz zvejas resursiem;

| h) | izstrādā zvejas darbības pārraudzības, kontroles un uzraudzības noteikumus un kārtību, lai nodrošinātu saskaņu ar Līgumslēdzēju pušu sanāksmes pieņemtajiem saglabāšanas un apsaimniekošanas pasākumiem, attiecīgos gadījumos paredzot arī pārbaudes sistēmu, kas ietver kuģu pārraudzību un novērošanu; izstrādā arī noteikumus par ierašanos uz Apgabalā strādājošiem zvejas kuģiem un to inspekciju; |
| --- | --- |

h)

izstrādā zvejas darbības pārraudzības, kontroles un uzraudzības noteikumus un kārtību, lai nodrošinātu saskaņu ar Līgumslēdzēju pušu sanāksmes pieņemtajiem saglabāšanas un apsaimniekošanas pasākumiem, attiecīgos gadījumos paredzot arī pārbaudes sistēmu, kas ietver kuģu pārraudzību un novērošanu; izstrādā arī noteikumus par ierašanos uz Apgabalā strādājošiem zvejas kuģiem un to inspekciju;

| i) | izstrādā un pārrauga pasākumus, lai atturētu, apkarotu un novērstu nelegālu, nepieteiktu un neregulētu zveju; |
| --- | --- |

i)

izstrādā un pārrauga pasākumus, lai atturētu, apkarotu un novērstu nelegālu, nepieteiktu un neregulētu zveju;

| j) | saskaņā ar starptautiskām tiesībām un visiem piemērojamiem instrumentiem vērš jebkuras Nolīguma nesaistītās trešās puses uzmanību uz jebkuru darbību, kas apdraud šā Nolīguma mērķu sasniegšanu; |
| --- | --- |

j)

saskaņā ar starptautiskām tiesībām un visiem piemērojamiem instrumentiem vērš jebkuras Nolīguma nesaistītās trešās puses uzmanību uz jebkuru darbību, kas apdraud šā Nolīguma mērķu sasniegšanu;

| k) | nosaka kritērijus līdzdalībai zvejā un noteikumus, kas regulē šo līdzdalību; un |
| --- | --- |

k)

nosaka kritērijus līdzdalībai zvejā un noteikumus, kas regulē šo līdzdalību; un

| l) | veic visus citus nepieciešamos uzdevumus un funkcijas, lai sasniegtu šā Nolīguma mērķus. |
| --- | --- |

l)

veic visus citus nepieciešamos uzdevumus un funkcijas, lai sasniegtu šā Nolīguma mērķus.

2.   Nosakot kritērijus līdzdalībai zvejā, arī attiecībā uz kopējo pieļaujamo nozveju vai kopējo zvejas intensitātes līmeni, Līgumslēdzējas puses cita starpā ņem vērā starptautiskos, piemēram, 1995. gada nolīgumā ietvertos principus.

3.   Piemērojot 2. punkta noteikumus, Līgumslēdzējas puses cita starpā var:

| a) | noteikt gada kvotu piešķīrumus Līgumslēdzējām pusēm vai to zvejas intensitātes ierobežojumus; |
| --- | --- |

a)

noteikt gada kvotu piešķīrumus Līgumslēdzējām pusēm vai to zvejas intensitātes ierobežojumus;

| b) | piešķirt nozvejas apjomus izpētei un zinātniskiem pētījumiem; un, |
| --- | --- |

b)

piešķirt nozvejas apjomus izpētei un zinātniskiem pētījumiem; un,

| c) | ja nepieciešams, rezervēt zvejas iespējas trešām pusēm, kas nav šā Nolīguma Līgumslēdzējas puses. |
| --- | --- |

c)

ja nepieciešams, rezervēt zvejas iespējas trešām pusēm, kas nav šā Nolīguma Līgumslēdzējas puses.

4.   Līgumslēdzēju pušu sanāksme saskaņā ar pieņemtiem noteikumiem pārbauda kvotu piešķīrumu un Līgumslēdzēju pušu zvejas intensitātes ierobežojumus, kā arī trešo pušu zvejas darbības iespējas, cita starpā ņemot vērā informāciju par to, kā Līgumslēdzējas puses un trešās puses īsteno Līgumslēdzēju pušu sanāksmes pieņemtos zvejas resursu saglabāšanas un apsaimniekošanas pasākumus.

7. pants

Palīgstruktūras

1.   Līgumslēdzēju pušu sanāksme izveido pastāvīgu Zinātnisko komiteju, kuru sasauc – ja Līgumslēdzēju pušu sanāksme nenolemj citādi – vismaz vienu reizi gadā, vēlams pirms Līgumslēdzēju pušu sanāksmes, saskaņā ar šādiem noteikumiem:

| a) | Zinātniskā komiteja:






  i) | sniedz zinātnisku vērtējumu par zvejas resursiem un zvejas ietekmi uz jūras vidi, ņemot vērā Apgabala ekoloģiskās un okeanogrāfiskās pazīmes un attiecīgo zinātnisko pētījumu rezultātus; |
| --- | --- | --- |

a)

Zinātniskā komiteja:

i)

sniedz zinātnisku vērtējumu par zvejas resursiem un zvejas ietekmi uz jūras vidi, ņemot vērā Apgabala ekoloģiskās un okeanogrāfiskās pazīmes un attiecīgo zinātnisko pētījumu rezultātus;

| ii) | veicina un atbalsta zinātniski pētniecisko sadarbību, lai pilnveidotu zināšanas par zvejas resursu stāvokli; |
| --- | --- |

ii)

veicina un atbalsta zinātniski pētniecisko sadarbību, lai pilnveidotu zināšanas par zvejas resursu stāvokli;

| iii) | sniedz Līgumslēdzēju pušu sanāksmei zinātniskas konsultācijas un ieteikumus attiecībā uz 6. panta 1. punkta d) apakšpunktā noteikto saglabāšanas un apsaimniekošanas pasākumu izstrādi; |
| --- | --- |

iii)

sniedz Līgumslēdzēju pušu sanāksmei zinātniskas konsultācijas un ieteikumus attiecībā uz 6. panta 1. punkta d) apakšpunktā noteikto saglabāšanas un apsaimniekošanas pasākumu izstrādi;

| iv) | sniedz Līgumslēdzēju pušu sanāksmei zinātniskas konsultācijas un ieteikumus attiecībā uz zvejas darbības pārraudzības pasākumu izstrādi; |
| --- | --- |

iv)

sniedz Līgumslēdzēju pušu sanāksmei zinātniskas konsultācijas un ieteikumus attiecībā uz zvejas darbības pārraudzības pasākumu izstrādi;

| v) | sniedz Līgumslēdzēju pušu sanāksmei zinātniskas konsultācijas un ieteikumus attiecībā uz piemērotiem zvejniecības datu vākšanas un apmaiņas standartiem un formātu; un |
| --- | --- |

v)

sniedz Līgumslēdzēju pušu sanāksmei zinātniskas konsultācijas un ieteikumus attiecībā uz piemērotiem zvejniecības datu vākšanas un apmaiņas standartiem un formātu; un

| vi) | veic dažādas citas zinātniskas funkcijas, ko Līgumslēdzēju pušu sanāksme var uzlikt par pienākumu; |
| --- | --- |

vi)

veic dažādas citas zinātniskas funkcijas, ko Līgumslēdzēju pušu sanāksme var uzlikt par pienākumu;

| b) | izstrādājot konsultācijas un ieteikumus, Zinātniskā komiteja ņem vērā Indijas okeāna Dienvidrietumu zvejas komisijas, kā arī citu attiecīgo pētniecisko organizāciju un reģionālo zvejas pārvaldības organizāciju izstrādnes. |
| --- | --- |

b)

izstrādājot konsultācijas un ieteikumus, Zinātniskā komiteja ņem vērā Indijas okeāna Dienvidrietumu zvejas komisijas, kā arī citu attiecīgo pētniecisko organizāciju un reģionālo zvejas pārvaldības organizāciju izstrādnes.

2.   Ja ir pieņemti 6. pantā norādītie pasākumi, Līgumslēdzēju pušu sanāksme izveido Uzraudzības komiteju, lai pārbaudītu šādu pasākumu īstenošanu un atbilstību tiem. Uzraudzības komiteju sasauc – kopā ar Līgumslēdzēju pušu sanāksmi – saskaņā ar reglamentu, un tā sniedz ziņojumus, konsultācijas un ieteikumus Līgumslēdzēju pušu sanāksmei.

3.   Ja nepieciešams, Līgumslēdzēju pušu sanāksme var izveidot arī tādas pagaidu, īpašas vai pastāvīgas komitejas, kādas var būt nepieciešamas, lai izpētītu ar šā Nolīguma mērķu īstenošanu saistītos jautājumus un sniegtu attiecīgus ziņojumus, kā arī darba grupas, lai izpētītu īpašas tehniskas problēmas un sniegtu attiecīgus ieteikumus.

8. pants

Lēmumu pieņemšana

1.   Ja vien šajā Nolīgumā nav noteikts citādi, Līgumslēdzēju pušu sanāksme un tās palīgstruktūras būtiskos jautājumos lēmumus pieņem uz klātesošo Līgumslēdzēju pušu vienprātības pamata, ar vienprātību saprotot to, ka lēmuma pieņemšanas laikā pret to nav celti nekādi formāli iebildumi. Tas, vai jautājums ir būtisks, ir jāaplūko kā būtisks jautājums.

2.   Jautājumos, kas ir citādi nekā 1. punktā norādītie, lēmumus pieņem ar vienkāršu klātesošo un balsojošo Līgumslēdzēju pušu balsu vairākumu.

3.   Līgumslēdzēju pušu sanāksmes pieņemtie lēmumi ir saistoši visām Līgumslēdzējām pusēm.

9. pants

Sekretariāts

Līgumslēdzēju pušu sanāksme lemj par sekretariāta pakalpojumu organizāciju vai izveido Sekretariātu, lai veiktu šādas funkcijas:

| a) | šā Nolīguma administratīvo noteikumu īstenošanu un koordinēšanu, ietverot arī Līgumslēdzēju pušu sanāksmes oficiālā ziņojuma sagatavošanu un izplatīšanu; |
| --- | --- |

a)

šā Nolīguma administratīvo noteikumu īstenošanu un koordinēšanu, ietverot arī Līgumslēdzēju pušu sanāksmes oficiālā ziņojuma sagatavošanu un izplatīšanu;

| b) | pilnīga Līgumslēdzēju pušu un tās palīgstruktūru sanāksmju protokolu reģistra, kā arī visu citu ar šā Nolīguma īstenošanu saistīto oficiālo dokumentu pilnīga arhīva uzturēšanu; un |
| --- | --- |

b)

pilnīga Līgumslēdzēju pušu un tās palīgstruktūru sanāksmju protokolu reģistra, kā arī visu citu ar šā Nolīguma īstenošanu saistīto oficiālo dokumentu pilnīga arhīva uzturēšanu; un

| c) | dažādas citas funkcijas, ko var uzdot veikt Līgumslēdzēju pušu sanāksme. |
| --- | --- |

c)

dažādas citas funkcijas, ko var uzdot veikt Līgumslēdzēju pušu sanāksme.

10. pants

Līgumslēdzējas puses pienākumi

1.   Katra Līgumslēdzēja puse attiecībā uz visām darbībām, ko tā veic Apgabalā:

| a) | precīzi īsteno šā Nolīguma noteikumus un visus saglabāšanas, apsaimniekošanas un citus pasākumus un lēmumus, ko pieņēmusi Līgumslēdzēju pušu sanāksme; |
| --- | --- |

a)

precīzi īsteno šā Nolīguma noteikumus un visus saglabāšanas, apsaimniekošanas un citus pasākumus un lēmumus, ko pieņēmusi Līgumslēdzēju pušu sanāksme;

| b) | veic atbilstošus pasākumus, lai nodrošinātu Līgumslēdzēju pušu sanāksmes pieņemto pasākumu efektivitāti; |
| --- | --- |

b)

veic atbilstošus pasākumus, lai nodrošinātu Līgumslēdzēju pušu sanāksmes pieņemto pasākumu efektivitāti;

| c) | vāc zinātniskos, tehniskos un statistikas datus par zvejas resursiem un apmainās ar tiem, un nodrošina, ka:






  i) | tiek savākti pietiekami sīki dati, lai sekmētu efektīvu resursu novērtēšanu, un šie dati tiek laikus iesniegti, izpildot Līgumslēdzēju pušu sanāksmes pieņemtajos noteikumos noteiktās prasības; |
| --- | --- | --- |

c)

vāc zinātniskos, tehniskos un statistikas datus par zvejas resursiem un apmainās ar tiem, un nodrošina, ka:

i)

tiek savākti pietiekami sīki dati, lai sekmētu efektīvu resursu novērtēšanu, un šie dati tiek laikus iesniegti, izpildot Līgumslēdzēju pušu sanāksmes pieņemtajos noteikumos noteiktās prasības;

| ii) | tiek veikti attiecīgi šādu datu precizitātes pārbaudes pasākumi; |
| --- | --- |

ii)

tiek veikti attiecīgi šādu datu precizitātes pārbaudes pasākumi;

| iii) | katru gadu tiek sniegti Līgumslēdzēju pušu sanāksmes noteiktie statistiskie, bioloģiskie un citi dati un informācija; un |
| --- | --- |

iii)

katru gadu tiek sniegti Līgumslēdzēju pušu sanāksmes noteiktie statistiskie, bioloģiskie un citi dati un informācija; un

| iv) | laikus tiek sniegta informācija par Līgumslēdzēju pušu sanāksmes pieņemto saglabāšanas un apsaimniekošanas pasākumu īstenošanas gaitu. |
| --- | --- |

iv)

laikus tiek sniegta informācija par Līgumslēdzēju pušu sanāksmes pieņemto saglabāšanas un apsaimniekošanas pasākumu īstenošanas gaitu.

2.   Katra Līgumslēdzēja puse sniedz Līgumslēdzēju pušu sanāksmei paziņojumu par īstenošanas un atbilstības pasākumiem (ietverot sankcijas par visiem pārkāpumiem), ko tā veikusi saskaņā ar šo pantu, un – ja tās ir piekrastes valstis, kas ir šā Nolīguma Līgumslēdzējas puses – par saglabāšanas un apsaimniekošanas pasākumiem, ko tās veikušas attiecībā uz to transzonālo zivju krājumiem, kas nonāk to jurisdikcijas ūdeņos līdzās Apgabalam.

3.   Neierobežojot kuģa karoga valsts atbildības prioritāti, katra Līgumslēdzēja puse pēc iespējas plašāk veic pasākumus vai sadarbojas, lai nodrošinātu, ka tās pilsoņi, kuri zvejo, un zvejas kuģi, kuri pieder tās pilsoņiem vai kurus tās pilsoņi nodarbina, zvejojot Apgabalā, izpilda šā Nolīguma noteikumus un Līgumslēdzēju pušu sanāksmes pieņemtos saglabāšanas un apsaimniekošanas pasākumus.

4.   Katra Līgumslēdzēja puse pēc jebkuras citas Līgumslēdzējas puses pieprasījuma un, ja ir iesniegta attiecīgā informācija, iespējami pilnīgi izmeklē katru gadījumu, kas 1995. gada nolīguma nozīmē varētu būt nopietns šā Nolīguma noteikumu vai kādu citu Līgumslēdzēju pušu sanāksmes pieņemto saglabāšanas un apsaimniekošanas pasākumu pārkāpums, ko pieļāvuši tās pilsoņi vai zvejas kuģi, kuri pieder tās pilsoņiem vai kurus nodarbina tās pilsoņi. Atbilde, ietverot sīku aprakstu par veiktajiem vai ierosinātajiem pasākumiem attiecībā uz iespējamo pārkāpumu, ir jānosūta visām Līgumslēdzējām pusēm tik drīz, cik tas praktiski iespējams, bet, jebkurā gadījumā, divu (2) mēnešu laikā pēc šāda pieprasījuma saņemšanas. Pēc izmeklēšanas pabeigšanas Līgumslēdzēju pušu sanāksmei ir jāsaņem ziņojums par izmeklēšanas rezultātu.

11. pants

Karoga valsts pienākumi

1.   Katra Līgumslēdzēja puse veic pasākumus, kuri var būt nepieciešami, lai nodrošinātu, ka:

| a) | zvejas kuģi, kas kuģo ar tās karogu un darbojas Apgabalā, izpilda šā Nolīguma noteikumus un Līgumslēdzēju pušu sanāksmes pieņemtos saglabāšanas un apsaimniekošanas pasākumus un neveic nekādas darbības, kas mazina šo pasākumu efektivitāti; |
| --- | --- |

a)

zvejas kuģi, kas kuģo ar tās karogu un darbojas Apgabalā, izpilda šā Nolīguma noteikumus un Līgumslēdzēju pušu sanāksmes pieņemtos saglabāšanas un apsaimniekošanas pasākumus un neveic nekādas darbības, kas mazina šo pasākumu efektivitāti;

| b) | zvejas kuģi, kas kuģo ar tās karogu, neveic neatļautu zveju valstu jurisdikcijas ūdeņos līdzās Apgabalam; un |
| --- | --- |

b)

zvejas kuģi, kas kuģo ar tās karogu, neveic neatļautu zveju valstu jurisdikcijas ūdeņos līdzās Apgabalam; un

| c) | izveido zvejas kuģu pārraudzības satelītsistēmu un piemēro to zvejas kuģiem, kas kuģo ar tās karogu un zvejo Apgabala ūdeņos. |
| --- | --- |

c)

izveido zvejas kuģu pārraudzības satelītsistēmu un piemēro to zvejas kuģiem, kas kuģo ar tās karogu un zvejo Apgabala ūdeņos.

2.   Līgumslēdzēja puse tikai tad ļauj zvejas kuģiem, kuriem ir piešķirtas tiesības kuģot ar tās karogu, zvejot Apgabala ūdeņos, ja katram attiecīgajam kuģim ir šās Līgumslēdzējas puses kompetentās iestādes vai iestāžu atbilstošā atļauja.

3.   Katra Līgumslēdzēja puse:

| a) | tikai tad atļauj kuģiem ar tās karogu zvejot ārpus valsts jurisdikcijas ūdeņiem, ja tā spēj efektīvi īstenot šajā Nolīgumā un starptautiskajās tiesību normās noteiktos pienākumus attiecībā uz šiem kuģiem; |
| --- | --- |

a)

tikai tad atļauj kuģiem ar tās karogu zvejot ārpus valsts jurisdikcijas ūdeņiem, ja tā spēj efektīvi īstenot šajā Nolīgumā un starptautiskajās tiesību normās noteiktos pienākumus attiecībā uz šiem kuģiem;

| b) | uztur kārtībā to zvejas kuģu reģistru, kuriem atļauts kuģot ar tās karogu un zvejai izmantot zvejas resursus, un nodrošina, lai par šiem kuģiem šajā reģistrā tiktu ietverta Līgumslēdzēju pušu sanāksmes noteiktā informācija; Līgumslēdzējas puses apmainās ar šo informāciju saskaņā ar Līgumslēdzēju pušu sanāksmes noteiktām procedūrām; |
| --- | --- |

b)

uztur kārtībā to zvejas kuģu reģistru, kuriem atļauts kuģot ar tās karogu un zvejai izmantot zvejas resursus, un nodrošina, lai par šiem kuģiem šajā reģistrā tiktu ietverta Līgumslēdzēju pušu sanāksmes noteiktā informācija; Līgumslēdzējas puses apmainās ar šo informāciju saskaņā ar Līgumslēdzēju pušu sanāksmes noteiktām procedūrām;

| c) | atbilstoši Līgumslēdzēju pušu sanāksmes noteiktajām prasībām sniedz katrai gadskārtējai Līgumslēdzēju pušu sanāksmei ziņojumu par savām zvejas darbībām Apgabalā; |
| --- | --- |

c)

atbilstoši Līgumslēdzēju pušu sanāksmes noteiktajām prasībām sniedz katrai gadskārtējai Līgumslēdzēju pušu sanāksmei ziņojumu par savām zvejas darbībām Apgabalā;

| d) | savlaicīgi savāc un paziņo pilnīgus un pareizus datus par to kuģu zvejas darbībām, kuri kuģo ar tās karogu un darbojas Apgabala ūdeņos, īpaši par kuģu atrašanās vietu, paturēto lomu, izbrāķēto lomu un zvejas intensitāti, atbilstošos gadījumos saglabājot datu konfidencialitāti saistībā ar attiecīgo valsts tiesību normu piemērošanu; un |
| --- | --- |

d)

savlaicīgi savāc un paziņo pilnīgus un pareizus datus par to kuģu zvejas darbībām, kuri kuģo ar tās karogu un darbojas Apgabala ūdeņos, īpaši par kuģu atrašanās vietu, paturēto lomu, izbrāķēto lomu un zvejas intensitāti, atbilstošos gadījumos saglabājot datu konfidencialitāti saistībā ar attiecīgo valsts tiesību normu piemērošanu; un

| e) | pēc jebkuras citas Līgumslēdzējas puses pieprasījuma, ja ir iesniegta attiecīgā informācija, iespējami pilnīgi izmeklē katru gadījumu, kas 1995. gada nolīguma nozīmē varētu būt nopietns šā Nolīguma noteikumu vai kādu citu Līgumslēdzēju pušu sanāksmes pieņemto saglabāšanas un apsaimniekošanas pasākumu pārkāpums, ko pieļāvuši zvejas kuģi, kuri kuģo ar tās karogu. Atbilde, ietverot sīku aprakstu par veiktajiem vai ierosinātajiem pasākumiem attiecībā uz šādu iespējamu pārkāpumu, ir jānosūta visām Līgumslēdzējām pusēm tik drīz, cik tas praktiski iespējams, bet jebkurā gadījumā divu (2) mēnešu laikā pēc šāda pieprasījuma saņemšanas. Pēc izmeklēšanas pabeigšanas Līgumslēdzēju pušu sanāksmei ir jāsaņem ziņojums par izmeklēšanas rezultātu. |
| --- | --- |

e)

pēc jebkuras citas Līgumslēdzējas puses pieprasījuma, ja ir iesniegta attiecīgā informācija, iespējami pilnīgi izmeklē katru gadījumu, kas 1995. gada nolīguma nozīmē varētu būt nopietns šā Nolīguma noteikumu vai kādu citu Līgumslēdzēju pušu sanāksmes pieņemto saglabāšanas un apsaimniekošanas pasākumu pārkāpums, ko pieļāvuši zvejas kuģi, kuri kuģo ar tās karogu. Atbilde, ietverot sīku aprakstu par veiktajiem vai ierosinātajiem pasākumiem attiecībā uz šādu iespējamu pārkāpumu, ir jānosūta visām Līgumslēdzējām pusēm tik drīz, cik tas praktiski iespējams, bet jebkurā gadījumā divu (2) mēnešu laikā pēc šāda pieprasījuma saņemšanas. Pēc izmeklēšanas pabeigšanas Līgumslēdzēju pušu sanāksmei ir jāsaņem ziņojums par izmeklēšanas rezultātu.

12. pants

Ostas valsts pienākumi

1.   Pasākumos, ko Līgumslēdzēja puse, kas ir ostas valsts, ir veikusi saskaņā ar šo Nolīgumu, pilnībā ņem vērā ostas valsts tiesības un pienākumus saskaņā ar starptautiskām tiesībām sekmēt apakšreģionālās, reģionālās un globālos saglabāšanas un apsaimniekošanas pasākumus. Veicot šādus pasākumus, Līgumslēdzēja puse, kas ir ostas piederības valsts, ne formāli, ne faktiski nediskriminē nevienas valsts zvejas kuģus.

2.   Katra Līgumslēdzēja puse, kas ir ostas valsts:

| a) | saskaņā ar Līgumslēdzēju pušu sanāksmes pieņemtajiem saglabāšanas un apsaimniekošanas pasākumiem cita starpā pārbauda dokumentus, zvejas aprīkojumu un nozveju uz zvejas kuģiem, ja šādi kuģi ir izvēlējušies piestāt tās ostās vai pie tās termināļiem jūras piekrasta zonā; |
| --- | --- |

a)

saskaņā ar Līgumslēdzēju pušu sanāksmes pieņemtajiem saglabāšanas un apsaimniekošanas pasākumiem cita starpā pārbauda dokumentus, zvejas aprīkojumu un nozveju uz zvejas kuģiem, ja šādi kuģi ir izvēlējušies piestāt tās ostās vai pie tās termināļiem jūras piekrasta zonā;

| b) | zvejas kuģiem atļauj piestāt krastā, pārkraut tos vai sniegt tiem pakalpojumus tikai tad, kad attiecīgie dienesti ir pārliecinājušies, ka zivis uz kuģa ir nozvejotas Līgumslēdzēju pušu sanāksmes pieņemtajiem saglabāšanas un apsaimniekošanas pasākumiem atbilstošā veidā; un |
| --- | --- |

b)

zvejas kuģiem atļauj piestāt krastā, pārkraut tos vai sniegt tiem pakalpojumus tikai tad, kad attiecīgie dienesti ir pārliecinājušies, ka zivis uz kuģa ir nozvejotas Līgumslēdzēju pušu sanāksmes pieņemtajiem saglabāšanas un apsaimniekošanas pasākumiem atbilstošā veidā; un

| c) | atbilstoši praktiskai iespējai un saskaņā ar savas valsts un starptautiskajām tiesībām sniedz palīdzību kuģu karoga valstīm, kuras ir Līgumslēdzējas puses, ja to zvejas kuģis ir izvēlējies piestāt tās ostās vai pie tās termināļiem jūras piekrasta zonā un ja kuģa karoga valsts tai lūdz sniegt palīdzību, lai nodrošinātu atbilstību šā Nolīguma noteikumiem un Līgumslēdzēju pušu sanāksmes pieņemtajiem saglabāšanas un apsaimniekošanas pasākumiem. |
| --- | --- |

c)

atbilstoši praktiskai iespējai un saskaņā ar savas valsts un starptautiskajām tiesībām sniedz palīdzību kuģu karoga valstīm, kuras ir Līgumslēdzējas puses, ja to zvejas kuģis ir izvēlējies piestāt tās ostās vai pie tās termināļiem jūras piekrasta zonā un ja kuģa karoga valsts tai lūdz sniegt palīdzību, lai nodrošinātu atbilstību šā Nolīguma noteikumiem un Līgumslēdzēju pušu sanāksmes pieņemtajiem saglabāšanas un apsaimniekošanas pasākumiem.

3.   Gadījumā, ja Līgumslēdzēja puse, kas ir ostas valsts, uzskata, ka citas Līgumslēdzējas puses kuģis, kurš izmanto tās ostas vai termināļus piekrasta zonā, ir pārkāpis kādu šā Nolīguma noteikumu vai Līgumslēdzēju pušu sanāksmes pieņemto saglabāšanas un apsaimniekošanas pasākumu, Līgumslēdzēja puse to norāda attiecīgā karoga valstij un Līgumslēdzēju pušu sanāksmei. Līgumslēdzēja puse, kas ir ostas valsts, iesniedz karoga valstij un Līgumslēdzēju pušu sanāksmei pilnīgu lietas dokumentāciju, ietverot arī inspekcijas ierakstus.

4.   Nekas šajā pantā neietekmē Līgumslēdzēju pušu suverēno tiesību īstenošanu attiecībā uz to ostām to teritorijā saskaņā ar starptautiskajām tiesībām.

13. pants

Jaunattīstības valstu īpašās vajadzības

1.   Līgumslēdzējas puses pilnībā atzīst Apgabala pierobežas jaunattīstības valstu, to vidū jo īpaši visvājāk attīstīto valstu un mazo salu jaunattīstības valstu īpašās vajadzības attiecībā uz zvejas resursu saglabāšanu un apsaimniekošanu un šo resursu ilgtspējīgu attīstību.

2.   Līgumslēdzējas puses jo īpaši atzīst:

| a) | Apgabala pierobežas jaunattīstības valstu, to vidū jo īpaši visvājāk attīstīto valstu un mazo salu jaunattīstības valstu neaizsargātību, tām esot atkarīgām no zvejas resursu izmantošanas, lai, cita starpā, nodrošinātu pārtiku to iedzīvotājiem vai iedzīvotāju daļai. |
| --- | --- |

a)

Apgabala pierobežas jaunattīstības valstu, to vidū jo īpaši visvājāk attīstīto valstu un mazo salu jaunattīstības valstu neaizsargātību, tām esot atkarīgām no zvejas resursu izmantošanas, lai, cita starpā, nodrošinātu pārtiku to iedzīvotājiem vai iedzīvotāju daļai.

| b) | nepieciešamību novērst nelabvēlīgu ietekmi uz iztikas zveju, sīkzveju, amatieru zveju un zvejniekiem un nodrošināt tiem minēto zvejas veidu pieejamību; un |
| --- | --- |

b)

nepieciešamību novērst nelabvēlīgu ietekmi uz iztikas zveju, sīkzveju, amatieru zveju un zvejniekiem un nodrošināt tiem minēto zvejas veidu pieejamību; un

| c) | nepieciešamību nodrošināt, lai Līgumslēdzēju pušu sanāksmes pieņemto saglabāšanas un apsaimniekošanas pasākumu rezultātā Apgabala pierobežas jaunattīstības valstīm, to vidū jo īpaši visvājāk attīstītajām un mazo salu jaunattīstības valstīm nebūtu tieši vai netieši uzlikta nesamērīga zvejas resursu saglabāšanas pienākuma nasta. |
| --- | --- |

c)

nepieciešamību nodrošināt, lai Līgumslēdzēju pušu sanāksmes pieņemto saglabāšanas un apsaimniekošanas pasākumu rezultātā Apgabala pierobežas jaunattīstības valstīm, to vidū jo īpaši visvājāk attīstītajām un mazo salu jaunattīstības valstīm nebūtu tieši vai netieši uzlikta nesamērīga zvejas resursu saglabāšanas pienākuma nasta.

3.   Līgumslēdzēju pušu sadarbībai saskaņā ar šā Nolīguma noteikumiem, kā arī izmantojot citas dzīvo jūras resursu apsaimniekošanā iesaistītās apakšreģionālās vai reģionālās organizācijas, ir jāietver rīcība, kas atbilst šādiem mērķiem:

| a) | Apgabala pierobežas jaunattīstības valstu, to vidū jo īpaši visvājāk attīstīto valstu un mazo salu jaunattīstības valstu spējas veicināšana, lai tās varētu saglabāt un apsaimniekot zvejas resursus un attīstīt savu zvejniecību šo resursu izmantošanai; un |
| --- | --- |

a)

Apgabala pierobežas jaunattīstības valstu, to vidū jo īpaši visvājāk attīstīto valstu un mazo salu jaunattīstības valstu spējas veicināšana, lai tās varētu saglabāt un apsaimniekot zvejas resursus un attīstīt savu zvejniecību šo resursu izmantošanai; un

| b) | palīdzība Apgabala pierobežas jaunattīstības valstīm, to vidū jo īpaši visvājāk attīstītajām un mazo salu jaunattīstības valstīm, dodot tām iespēju piedalīties šādu resursu zvejā, arī atvieglojot pieejamību saskaņā ar šo Nolīgumu. |
| --- | --- |

b)

palīdzība Apgabala pierobežas jaunattīstības valstīm, to vidū jo īpaši visvājāk attīstītajām un mazo salu jaunattīstības valstīm, dodot tām iespēju piedalīties šādu resursu zvejā, arī atvieglojot pieejamību saskaņā ar šo Nolīgumu.

4.   Sadarbībai, kas atbilstoši šajā pantā noteiktajiem mērķiem īstenojama ar Apgabala pierobežas jaunattīstības valstīm, to vidū jo īpaši visvājāk attīstītajām un mazo salu jaunattīstības valstīm, ir jāietver finansiālā palīdzība, palīdzība cilvēkresursu attīstībai, tehniskā palīdzība, tehnoloģijas nodošana, kā arī uz šiem mērķiem speciāli vērsti pasākumi:

| a) | uzlabota to zvejas resursu un transzonālo zivju krājumu saglabāšana un apsaimniekošana, kuri nonāk valsts jurisdikcijas ūdeņos līdzās Apgabalam, ietverot zvejas datu un attiecīgās informācijas savākšanu, paziņošanu, pārbaudi, apmaiņu un analīzi; |
| --- | --- |

a)

uzlabota to zvejas resursu un transzonālo zivju krājumu saglabāšana un apsaimniekošana, kuri nonāk valsts jurisdikcijas ūdeņos līdzās Apgabalam, ietverot zvejas datu un attiecīgās informācijas savākšanu, paziņošanu, pārbaudi, apmaiņu un analīzi;

| b) | uzlabota informācijas vākšana jautājumā par zvejniecības ietekmi uz jūras vidi un šīs informācijas izmantošana; |
| --- | --- |

b)

uzlabota informācijas vākšana jautājumā par zvejniecības ietekmi uz jūras vidi un šīs informācijas izmantošana;

| c) | zivju krājumu novērtējums un zinātniskā izpēte; |
| --- | --- |

c)

zivju krājumu novērtējums un zinātniskā izpēte;

| d) | pārraudzība, kontrole, uzraudzība, atbilstība un ieviešana, ietverot arī apmācību un spējas attīstību vietējā līmenī, valsts un reģionālo novērošanas programmu attīstību un finansēšanu, kā arī tehnoloģijas pieejamību; un |
| --- | --- |

d)

pārraudzība, kontrole, uzraudzība, atbilstība un ieviešana, ietverot arī apmācību un spējas attīstību vietējā līmenī, valsts un reģionālo novērošanas programmu attīstību un finansēšanu, kā arī tehnoloģijas pieejamību; un

| e) | līdzdalība Līgumslēdzēju pušu sanāksmēs un tās palīgstruktūru apspriedēs, kā arī strīdu noregulēšanā. |
| --- | --- |

e)

līdzdalība Līgumslēdzēju pušu sanāksmēs un tās palīgstruktūru apspriedēs, kā arī strīdu noregulēšanā.

14. pants

Caurskatāmība

1.   Līgumslēdzējas puses veicinās lēmumu pieņemšanas procesu un citu šim Nolīgumam atbilstošu darbību caurskatāmību.

2.   Piekrastes valstis, kuru jurisdikcijā ir ūdeņi līdzās Apgabalam un kuras nav šā Nolīguma Līgumslēdzējas puses, ir tiesīgas novērotāju statusā piedalīties Līgumslēdzēju pušu sanāksmē un to palīgstruktūru apspriedēs.

3.   Trešās puses, kuras nav šā Nolīguma Līgumslēdzējas puses, ir tiesīgas novērotāju statusā piedalīties Līgumslēdzēju pušu sanāksmē un tās palīgstruktūru apspriedēs.

4.   Starpvaldību organizācijas, kuras nodarbojas ar šā Nolīguma īstenošanas jautājumiem, jo īpaši Apvienoto Nāciju Organizācijas Pārtikas un lauksaimniecības organizācijai, Indijas okeāna Dienvidrietumu zvejas komisijai, kā arī reģionālās zvejniecības pārvaldīšanas organizācijām, kuru kompetencē ir dziļjūru ūdeņi līdzās Apgabalam, ir tiesīgas novērotāju statusā piedalīties Līgumslēdzēju pušu sanāksmē un tās palīgstruktūru apspriedēs.

5.   To nevalstisko organizāciju pārstāvji, kas nodarbojas ar jautājumiem, kas ir saistīti šā Nolīguma īstenošanu, ir tiesīgi novērotāju statusā vai citādā Līgumslēdzēju pušu sanāksmes noteiktā veidā piedalīties Līgumslēdzēju pušu sanāksmē un tās palīgstruktūru apspriedēs. Šādas līdzdalības noteikumus paredz Līgumslēdzēju pušu sanāksmes un tās palīgstruktūru apspriežu reglamentā. Procedūras šajā ziņā nedrīkst būt pārlieku ierobežojošas.

6.   Novērotājiem tiek sniegta savlaicīga piekļuve atbilstošai informācijai, arī tādai, kura attiecas uz konfidencialitātes prasībām, saskaņā ar procedūras noteikumiem, ko var noteikt Līgumslēdzēju pušu sanāksme.

15. pants

Zvejas tiesību subjekti

1.   Pēc šā Nolīguma stāšanās spēkā visi zvejas tiesību subjekti, kuru kuģi ir zvejojuši vai ir paredzēts, ka tie zvejos, izmantojot Apgabala zvejas resursus, ar rakstisku dokumentu, kas nogādāts Līgumslēdzēju pušu sanāksmes priekšsēdētājam, atbilstoši Līgumslēdzēju pušu sanāksmes noteiktai kārtībai var izteikt noteiktu apņemšanos atzīt par saistošiem šā Nolīguma noteikumus. Šādas saistības stājas spēkā pēc trīsdesmit (30) dienām, skaitot no dokumenta saņemšanas dienas. Katrs šāds zvejas tiesību subjekts var atsaukt šīs saistības ar rakstisku paziņojumu, kas adresēts Līgumslēdzēju pušu sanāksmes priekšsēdētājam. Šāds paziņojums stājas spēkā pēc deviņdesmit (90) dienām, skaitot no tās dienas, kad Līgumslēdzēju pušu sanāksmes priekšsēdētājs saņēmis paziņojumu.

2.   Zvejas tiesību subjekts, kurš ir paudis savu apņemšanos atzīt par saistošiem šā Nolīguma noteikumus, var piedalīties Līgumslēdzēju pušu sanāksmē un tās palīgstruktūru apspriedēs un piedalīties lēmumu pieņemšanā saskaņā ar Līgumslēdzēju pušu sanāksmes pieņemto reglamentu. Šādiem zvejas tiesību subjektiem pēc analoģijas piemēro 1. līdz 18. panta un 20. panta 2. punkta noteikumus.

16. pants

Sadarbība ar citām organizācijām

Līgumslēdzējas puses, rīkojoties vienoti saskaņā ar šo Nolīgumu, savstarpēji interesējošos jautājumos cieši sadarbojas ar citām starptautiskām zvejniecības un ar to saistītām organizācijām, jo īpaši ar Indijas okeāna Dienvidrietumu zvejas komisiju un citām reģionālām zvejas pārvaldības organizācijām, kuru kompetencē ir Apgabalam līdzās esošie atklātās jūras ūdeņi.

17. pants

Trešās puses

1.   Līgumslēdzējas puses veic pasākumus saskaņā ar šo Nolīgumu, 1995. gada nolīgumu un starptautiskajām tiesībām, lai novērstu tādu ar šā Nolīguma nesaistīto trešo pušu karogu kuģojošo kuģu darbības, kuri apdraud Līgumslēdzēju pušu sanāksmes pieņemto saglabāšanas un apsaimniekošanas pasākumu efektivitāti vai šā Nolīguma mērķu sasniegšanu.

2.   Līgumslēdzējas puses apmainās ar informāciju par to zvejas kuģu darbībām, kuri, kuģojot ar šā Nolīguma nesaistīto trešo pušu karogiem, ir iesaistīti Apgabala zvejas darbībās.

3.   Līgumslēdzējas puses vērš attiecīgo šā Nolīguma nesaistīto trešo pušu uzmanību uz tādām to pilsoņu vai ar to karogu kuģojošo kuģu veiktajām darbībām, kas pēc Līgumslēdzējas puses uzskata apdraud Līgumslēdzēju pušu sanāksmes pieņemto saglabāšanas un apsaimniekošanas pasākumu efektivitāti vai šā Nolīguma mērķu sasniegšanu.

4.   Līgumslēdzējas puses atsevišķi vai vienoti aicina šā Nolīguma nesaistītās trešās puses, kuru kuģi zvejo Apgabalā, pilnībā sadarboties Līgumslēdzēju pušu sanāksmes pieņemto saglabāšanas un apsaimniekošanas pasākumu īstenošanā, lai nodrošinātu šo pasākumu piemērošanu visām zvejas darbībām Apgabalā. Šādi sadarbojoties, šā Nolīguma nesaistīto trešo pušu līdzdalība zvejā tiks veicināta samērīgi ar to apņemšanos izpildīt saglabāšanas un apsaimniekošanas pasākumus attiecībā uz attiecīgiem zvejas resursu krājumiem un šo pasākumu reālo izpildi.

18. pants

Laba ticība un tiesību ļaunprātīga izmantošana

Katra Līgumslēdzēja puse labā ticībā izpilda saskaņā ar šo Nolīgumu pieņemtās saistības un izmanto šajā Nolīgumā atzītās tiesības tā, lai nenotiktu šo tiesību ļaunprātīga izmantošana.

19. pants

Saistība ar citiem nolīgumiem

Nekas šajā Nolīgumā neskar valstu tiesības un pienākumus saskaņā ar 1982. gada konvenciju vai 1995. gada nolīgumu.

20. pants

Interpretācija un strīdu noregulēšana

1.   Līgumslēdzējas puses pēc vislabākās gribas cenšas atrisināt savas domstarpības mierīgā ceļā. Pēc jebkuras Līgumslēdzējas puses prasības strīdu var pakļaut saistošam lēmumam saskaņā ar strīdu noregulēšanas procedūru, kas noteikta 1982. gada konvencijas XV daļas II iedaļā, vai, ja strīds skar vienu vai vairākus transzonālos krājumus, 1995. gada nolīguma VIII daļā noteikto procedūru. Attiecīgās 1982. gada konvencijas un 1995. gada nolīguma daļas piemēro neatkarīgi no tā, vai strīda puses ir vai nav šo dokumentu Līgumslēdzējas puses.

2.   Ja strīdā ir iesaistīts zvejas tiesību subjekts, kurš ir apņēmies ievērot šā Nolīguma noteikumus, un strīdu nevar nokārtot mierīgā ceļā, tad pēc jebkuras strīda puses pieprasījuma strīda izšķiršana ir jānodod galīgai un saistošai šķīrējtiesai saskaņā ar attiecīgiem pastāvīgās šķīrējtiesas noteikumiem.

21. pants

Grozījumi

1.   Līgumslēdzēja puse var ierosināt Nolīguma grozījumus, vismaz sešdesmit (60) dienas pirms kārtējās Līgumslēdzēju pušu sanāksmes iesniedzot depozitāram ierosināto grozījumu tekstu. Depozitārs attiecīgi nosūta šā teksta kopiju visām pārējām Līgumslēdzējām pusēm.

2.   Nolīguma grozījumus pieņem ar visu Līgumslēdzēju pušu piekrišanu.

3.   Nolīguma grozījumi stājas spēkā pēc deviņdesmit (90) dienām, skaitot no dienas, kad visas Līgumslēdzējas puses, kurām grozījumu apstiprināšanas laikā ir šis statuss, savus šādu grozījumu ratifikācijas, akcepta vai apstiprināšanas dokumentus ir deponējušas depozitāram.

22. pants

Parakstīšana, ratifikācija, pieņemšana un apstiprināšana

1.   Šis Nolīgums ir pieejams parakstīšanai:

| a) | valstīm un reģionālām ekonomikas integrācijas organizācijām, kuras piedalās starpvaldību konsultācijās saistībā ar Nolīgumu par zveju Indijas okeāna dienvidu daļā; un |
| --- | --- |

a)

valstīm un reģionālām ekonomikas integrācijas organizācijām, kuras piedalās starpvaldību konsultācijās saistībā ar Nolīgumu par zveju Indijas okeāna dienvidu daļā; un

| b) | visām citām valstīm, kuru jurisdikcijā atrodas ūdeņi līdzās Apgabalam;
  un paliek pieejams parakstīšanai divpadsmit (12) mēnešus pēc (datuma, kad kļūst pieejams parakstīšanai). |
| --- | --- |

b)

visām citām valstīm, kuru jurisdikcijā atrodas ūdeņi līdzās Apgabalam;

un paliek pieejams parakstīšanai divpadsmit (12) mēnešus pēc (datuma, kad kļūst pieejams parakstīšanai).

2.   Šis Nolīgums tā parakstītājiem ir jāratificē, jāpieņem vai jāapstiprina.

3.   Ratifikācijas, pieņemšanas vai apstiprināšanas dokumentus deponē depozitāram.

23. pants

Pievienošanās

1.   Pēc parakstīšanas termiņa beigām šim Nolīgumam var pievienoties jebkura 22. panta 1. punktā minētā valsts vai reģionāla ekonomikas integrācijas organizācija, kā arī jebkura cita valsts vai reģionāla ekonomikas integrācijas organizācija, kura ir ieinteresēta zvejas darbībās attiecībā uz zvejas resursiem.

2.   Pievienošanās dokumentus deponē depozitāram.

24. pants

Stāšanās spēkā

1.   Šis Nolīgums stājas spēkā pēc deviņdesmit (90) dienām, skaitot no dienas, kad depozitāram iesniegts ceturtais ratifikācijas, pieņemšanas vai apstiprināšanas dokuments, ja vismaz divos gadījumos deponētājas ir piekrastes valstis, kuras robežojas ar Apgabalu.

2.   Katrai šā Nolīguma parakstītājai valstij, kura ratificē, pieņem vai apstiprina šo Nolīgumu pēc tā stāšanās spēkā, šis Nolīgums stājas spēkā pēc trīsdesmit (30) dienām, skaitot no dienas, kad tā deponējusi savu ratifikācijas, pieņemšanas vai apstiprināšanas dokumentu.

3.   Katrai valstij vai reģionālai ekonomikas integrācijas organizācijai, kura pievienojas šim Nolīgumam pēc tā stāšanās spēkā, šis Nolīgums stājas spēkā pēc trīsdesmit (30) dienām, skaitot no dienas, kad tā deponējusi savu pievienošanās dokumentu.

25. pants

Depozitārs

1.   Šā Nolīguma un visu tā grozījumu dokumentu depozitārs ir Apvienoto Nāciju Organizācijas Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas ģenerāldirektors. Depozitārs nosūta šā Nolīguma apstiprinātas kopijas visiem parakstītājiem un iesniedz to Apvienoto Nāciju Organizācijas Ģenerālsekretāram reģistrēšanai saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Statūtu 102. pantu.

2.   Depozitārs informē visas šā Nolīguma parakstītājas valstis par parakstiem un ratifikācijas, pievienošanās, pieņemšanas vai apstiprināšanas dokumentiem, kuri deponēti saskaņā ar 22. un 23. pantu, kā arī par šā Nolīguma spēkā stāšanās dienu saskaņā ar 24. pantu.

26. pants

Atteikšanās

Katra Līgumslēdzēja puse var atteikties no šā Nolīguma jebkurā brīdī pēc tam, kad ir pagājuši divi gadi pēc tās dienas, kad Nolīgums stājies spēkā attiecībā uz šo valsti, un var to izdarīt, iesniedzot rakstveida paziņojumu par šādu atteikšanos depozitāram, kurš nekavējoties informē visas Līgumslēdzējas puses par šādu atteikšanos. Atteikšanās paziņojums stājas spēkā pēc deviņdesmit (90) dienām, skaitot no dienas, kad to saņēmis depozitārs.

27. pants

Nolīguma izbeigšanās

Šis Nolīgums automātiski izbeidzas tad, ja citu pušu atteikšanās dēļ paliek mazāk nekā trīs Līgumslēdzējas puses.

28. pants

Atrunas

1.   Šā Nolīguma ratifikācija, pieņemšana vai apstiprināšana var būt nosacīta ar atrunām, kuras stājas spēkā tikai ar vienbalsīgu visu šā Nolīguma Līgumslēdzēju pušu piekrišanu. Par jebkuru atrunu depozitārs nekavējoties paziņo visām Līgumslēdzējām pusēm. Līgumslēdzējas puses, kuras nav atbildējušas trīs (3) mēnešu laikā pēc paziņojuma dienas, atzīstamas par tādām, kuras ir piekritušas atrunai. Ja šādas piekrišanas nav, valsts vai reģionālā ekonomikas integrācijas organizācija, kura izdarījusi atrunu, nekļūst par šā Nolīguma Līgumslēdzēju pusi.

2.   Nekas no 1. punktā noteiktā neliedz kādai valstij vai kādai reģionālai ekonomikas integrācijas organizācijai kādas valsts vārdā veikt atrunu attiecībā uz līdzdalību, kas iegūta, izmantojot teritorijas un aptverošos jūras apgabalus, kur valsts realizē savas suverenitātes vai teritoriālās un jūras jurisdikcijas īstenošanas tiesības.

TO APLIECINOT, attiecīgo valdību pilnvarotie pārstāvji ir parakstījuši šo Nolīgumu.

..., ... gada ..., angļu un franču valodā; abi teksti ir vienlīdz autentiski.

---

Tiesību akti, kas pieņemti saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību V sadaļu

| 18.7.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 196/25 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 196/25

---

POLITIKAS UN DROŠĪBAS KOMITEJAS LĒMUMS
  BiH/9/2006

(2006. gada 27. jūnijs),

ar ko ieceļ ES Spēku komandieri Eiropas Savienības militārajai operācijai Bosnijā un Hercegovinā

(2006/497/KĀDP)

POLITIKAS UN DROŠĪBAS KOMITEJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 25. panta trešo daļu,

ņemot vērā Padomes Vienoto rīcību 2004/570/KĀDP (2004. gada 12. jūlijs) par Eiropas Savienības militāro operāciju Bosnijā un Hercegovinā (1) un jo īpaši tās 6. pantu,

tā kā:

| (1) | Padome saskaņā ar Vienotās rīcības 2004/570/KĀDP 6. pantu pilnvaroja Politikas un drošības komiteju (PDK) pieņemt turpmākus lēmumus par ES Spēku komandiera iecelšanu amatā. |
| --- | --- |

(1)

Padome saskaņā ar Vienotās rīcības 2004/570/KĀDP 6. pantu pilnvaroja Politikas un drošības komiteju (PDK) pieņemt turpmākus lēmumus par ES Spēku komandiera iecelšanu amatā.

| (2) | Saskaņā ar PDK Lēmumu BiH/6/2005 ģenerālmajors Gian Marco CHIARINI bija ieceltais ES Spēku komandieris Eiropas Savienības militārajai operācijai Bosnijā un Hercegovinā. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar PDK Lēmumu BiH/6/2005 ģenerālmajors Gian Marco CHIARINI bija ieceltais ES Spēku komandieris Eiropas Savienības militārajai operācijai Bosnijā un Hercegovinā.

| (3) | ES Operācijas komandieris ir ieteicis iecelt viceadmirāli Hans-Jochen WITTHAUER par jauno ES Spēku komandieri Eiropas Savienības militārajai operācijai Bosnijā un Hercegovinā. |
| --- | --- |

(3)

ES Operācijas komandieris ir ieteicis iecelt viceadmirāli Hans-Jochen WITTHAUER par jauno ES Spēku komandieri Eiropas Savienības militārajai operācijai Bosnijā un Hercegovinā.

| (4) | ES Militārā komiteja ir atbalstījusi izvirzīto kandidatūru. |
| --- | --- |

(4)

ES Militārā komiteja ir atbalstījusi izvirzīto kandidatūru.

| (5) | Saskaņā ar 6. pantu Protokolā par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam, Dānija nepiedalās tādu Eiropas Savienības lēmumu un rīcību izstrādē un ieviešanā, kas saistīti ar aizsardzību. |
| --- | --- |

(5)

Saskaņā ar 6. pantu Protokolā par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam, Dānija nepiedalās tādu Eiropas Savienības lēmumu un rīcību izstrādē un ieviešanā, kas saistīti ar aizsardzību.

| (6) | Eiropadome Kopenhāgenas sanāksmē 2002. gada 12. un 13. decembrī pieņēma deklarāciju, ka “Berlin plus” pasākumi un to īstenošana attieksies tikai uz tām ES dalībvalstīm, kuras ir arī vai nu NATO dalībvalstis, vai programmas “Partnerattiecībās mieram” locekles un kuras attiecīgi noslēgušas divpusējus drošības līgumus ar NATO, |
| --- | --- |

(6)

Eiropadome Kopenhāgenas sanāksmē 2002. gada 12. un 13. decembrī pieņēma deklarāciju, ka “Berlin plus” pasākumi un to īstenošana attieksies tikai uz tām ES dalībvalstīm, kuras ir arī vai nu NATO dalībvalstis, vai programmas “Partnerattiecībās mieram” locekles un kuras attiecīgi noslēgušas divpusējus drošības līgumus ar NATO,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo viceadmirāli Hans-Jochen WITTHAUER ieceļ par ES Spēku komandieri Eiropas Savienības militārajai operācijai Bosnijā un Hercegovinā.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā 2006. gada 5. decembrī.

Briselē, 2006. gada 27. jūnijā

Politikas un drošības komitejas vārdā —

priekšsēdētājs

F.J. KUGLITSCH

---

(1)  OV L 252, 28.7.2004., 10. lpp.

1

---