# Europeiska unionens L 162/2006

| | ISSN 1725-2628 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 162 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 49 årgången14 juni 2006 |

ISSN 1725-2628

Europeiska unionens

officiella tidning

L 162

Svensk utgåva

Lagstiftning

49 årgången14 juni 2006

---

| Innehållsförteckning | | II   Rättsakter vilkas publicering inte är obligatorisk | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Kommissionen |
| | * | Kommissionens beslut av den 20 januari 2006 om genomförandebestämmelser till rådets beslut 2004/904/EG vad gäller utgifter som berättigar till stöd inom ramen för åtgärder som medfinansieras genom Europeiska flyktingfonden i medlemsstaterna
  [delgivet med nr K(2006) 51/1] | 1 |
| | * | Kommissionens beslut av den 20 januari 2006 om genomförandebestämmelser för rådets beslut 2004/904/EG i fråga om förfaranden för att genomföra finansiella korrigeringar beträffande åtgärder som medfinansieras av Europeiska flyktingfonden
  [delgivet med nr K(2006) 51/2] | 11 |
| | * | Kommissionens beslut av den 20 januari 2006 om genomförandebestämmelser för rådets beslut 2004/904/EG i fråga om medlemsstaternas förvaltnings- och kontrollsystem samt regler för administrativ och finansiell förvaltning av projekt som medfinansieras av Europeiska flyktingfonden
  [delgivet med nr K(2006) 51/3] | 20 |
| | * | Kommissionens beslut av den 9 februari 2006 om fastställande av en arbetsplan för gemenskapens miljömärkning (
  1
  ) | 78 |

Innehållsförteckning

II   Rättsakter vilkas publicering inte är obligatorisk

Sida

Kommissionen

*

Kommissionens beslut av den 20 januari 2006 om genomförandebestämmelser till rådets beslut 2004/904/EG vad gäller utgifter som berättigar till stöd inom ramen för åtgärder som medfinansieras genom Europeiska flyktingfonden i medlemsstaterna
  [delgivet med nr K(2006) 51/1]

[delgivet med nr K(2006) 51/1]

1

*

Kommissionens beslut av den 20 januari 2006 om genomförandebestämmelser för rådets beslut 2004/904/EG i fråga om förfaranden för att genomföra finansiella korrigeringar beträffande åtgärder som medfinansieras av Europeiska flyktingfonden
  [delgivet med nr K(2006) 51/2]

[delgivet med nr K(2006) 51/2]

11

*

Kommissionens beslut av den 20 januari 2006 om genomförandebestämmelser för rådets beslut 2004/904/EG i fråga om medlemsstaternas förvaltnings- och kontrollsystem samt regler för administrativ och finansiell förvaltning av projekt som medfinansieras av Europeiska flyktingfonden
  [delgivet med nr K(2006) 51/3]

[delgivet med nr K(2006) 51/3]

20

*

Kommissionens beslut av den 9 februari 2006 om fastställande av en arbetsplan för gemenskapens miljömärkning (
  1
  )

1

78

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES. |

---

(1)   Text av betydelse för EES.

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

II Rättsakter vilkas publicering inte är obligatorisk

Kommissionen

| 14.6.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 162/1 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 162/1

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 20 januari 2006

om genomförandebestämmelser till rådets beslut 2004/904/EG vad gäller utgifter som berättigar till stöd inom ramen för åtgärder som medfinansieras genom Europeiska flyktingfonden i medlemsstaterna

[delgivet med nr K(2006) 51/1]

(Endast de tjeckiska, nederländska, engelska, estniska, finska, franska, tyska, grekiska, ungerska, italienska, svenska, lettiska, litauiska, polska, portugisiska, slovakiska, slovenska och spanska texterna är giltiga)

(2006/399/EG)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR FATTAT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets beslut 2004/904/EG av den 2 december 2004 om inrättande av Europeiska flyktingfonden för perioden 2005–2010 (1), särskilt artikel 21.3 i detta,

efter samråd med den rådgivande kommitté som föreskrivs i artikel 11.3 i beslut 2004/904/EG, och

av följande skäl:

| (1) | En rad gemensamma bestämmelser om vilka utgifter som berättigar till stöd ur Europeiska flyktingfonden bör antas för att säkerställa en effektiv verksamhet som uppfyller reglerna om god förvaltning av medel i gemenskapen. |
| --- | --- |

(1)

En rad gemensamma bestämmelser om vilka utgifter som berättigar till stöd ur Europeiska flyktingfonden bör antas för att säkerställa en effektiv verksamhet som uppfyller reglerna om god förvaltning av medel i gemenskapen.

| (2) | I enlighet med artikel 3 i protokollet om Förenade kungarikets och Irlands ställning, fogat till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, deltar Förenade Kungariket i antagandet och tillämpningen av beslut 2004/904/EG och därmed även det här beslutet. |
| --- | --- |

(2)

I enlighet med artikel 3 i protokollet om Förenade kungarikets och Irlands ställning, fogat till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, deltar Förenade Kungariket i antagandet och tillämpningen av beslut 2004/904/EG och därmed även det här beslutet.

| (3) | I enlighet med artikel 3 i protokollet om Förenade kungarikets och Irlands ställning, fogat till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, deltar Irland i antagandet och tillämpningen av beslut 2004/904/EG och därmed även det här beslutet. |
| --- | --- |

(3)

I enlighet med artikel 3 i protokollet om Förenade kungarikets och Irlands ställning, fogat till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, deltar Irland i antagandet och tillämpningen av beslut 2004/904/EG och därmed även det här beslutet.

| (4) | I enlighet med artiklarna 1 och 2 i protokollet om Danmarks ställning, fogat till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, deltog inte Danmark i antagandet av beslut 2004/904/EG som varken är bindande för eller tillämpligt i Danmark, liksom inte heller detta beslut. |
| --- | --- |

(4)

I enlighet med artiklarna 1 och 2 i protokollet om Danmarks ställning, fogat till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, deltog inte Danmark i antagandet av beslut 2004/904/EG som varken är bindande för eller tillämpligt i Danmark, liksom inte heller detta beslut.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Detta beslut skall tillämpas på medfinansiering av de genomförandeprogram som avses i artikel 5, 6 och 7 i beslut 2004/904/EG, och som förvaltas av medlemsstaterna.

Artikel 2

I detta beslut avses med

| 1. | projekt: de praktiska och konkreta formerna för hur stödmottagarna genomför en åtgärd, vare sig det gäller hela åtgärden eller delar av denna. Varje projekt får en tydlig beskrivning med varaktighet, budget, målsättning och personal samt genomförs av en namngiven organisation eller grupp av organisationer. |
| --- | --- |

1.

projekt: de praktiska och konkreta formerna för hur stödmottagarna genomför en åtgärd, vare sig det gäller hela åtgärden eller delar av denna. Varje projekt får en tydlig beskrivning med varaktighet, budget, målsättning och personal samt genomförs av en namngiven organisation eller grupp av organisationer.

| 2. | stödmottagare: de organ (icke-statliga organisationer, federala, nationella, regionala eller lokala myndigheter, ideella organisationer, privaträttsliga eller offentligrättsliga bolag, internationella organisationer etc.) som är ansvariga för att genomföra projekten. |
| --- | --- |

2.

stödmottagare: de organ (icke-statliga organisationer, federala, nationella, regionala eller lokala myndigheter, ideella organisationer, privaträttsliga eller offentligrättsliga bolag, internationella organisationer etc.) som är ansvariga för att genomföra projekten.

Artikel 3

1.   Vid fastställandet av vilka utgifter som berättigar till stöd inom ramen för genomförandeprogrammen som anges i artikel 16 i beslut 2004/904/EG, skall bestämmelserna i bilagan till detta beslut tillämpas.

2.   Medlemsstaterna får tillämpa nationella bestämmelser om rätt till stöd som är strängare än de som föreskrivs i det här beslutet.

Artikel 4

Detta beslut riktar sig till Konungariket Belgien, Republiken Tjeckien, Förbundsrepubliken Tyskland, Republiken Estland, Republiken Grekland, Konungariket Spanien, Republiken Frankrike, Irland, Republiken Italien, Republiken Cypern, Republiken Lettland, Republiken Litauen, Storhertigdömet Luxemburg, Republiken Ungern, Republiken Malta, Konungariket Nederländerna, Republiken Österrike, Republiken Polen, Republiken Portugal, Republiken Slovenien, Republiken Slovakien, Republiken Finland, Konungariket Sverige och Förenade konungariket Storbritannien och Nordirland.

Utfärdat i Bryssel 20 januari 2006.

På kommissionens vägnar

Franco FRATTINI

Vice ordförande

---

(1)  EUT L 381, 28.12.2004, s. 52.

1

---

BILAGA

UTGIFTER SOM GER RÄTT TILL STÖD FRÅN EUROPEISKA FLYKTINGFONDEN (2005-2010)

1.   ALLMÄNNA REGLER

Regel 1

Utgifterna måste vara direkt knutna till de mål som anges i artikel 1 i rådets beslut 2004/904/EG.

Regel 2

Utgifterna måste avse åtgärder på områden som avses i artiklarna 4-7 i rådets beslut 2004/904/EG.

Regel 3

Utgifterna måste avse projekt som genomförts till förmån för de målgrupper som anges i artikel 3 i rådets beslut 2004/904/EG.

Regel 4

Utgifterna måste vara nödvändiga för att genomföra de av kommissionen godkända årliga och fleråriga programmen.

Regel 5

Utgifterna måste vara rimliga och förenliga med principerna om sund finansförvaltning, särskilt valuta för pengarna och utgiftseffektivitet (t.ex. personalutgifter för projektförvaltning och -genomförande måste stå i proportion till projektstorlek osv.). Utgifterna skall helt eller delvis anses vara stödberättigande, beroende på om de helt eller bara delvis uppkommit inom ramen för projektet.

Regel 6

Utgifterna måste ha uppstått i verkligheten, motsvara faktiska utbetalningar från stödmottagaren, ha bokförts i stödmottagarens räkenskaper eller skattehandlingar samt kunna identifieras och verifieras.

I regel skall utgifter som betalats av den slutliga stödmottagaren verifieras med kvitterade fakturor. Om detta inte låter sig göras skall betalningarna verifieras med bokföringsunderlag eller handlingar som har motsvarande bevisvärde.

| 1. | Utgifter för projekt som avses i artiklarna 5 och 6 i rådets beslut 2005/904/EG måste ha uppstått på medlemsstatens territorium. Utgifter för projekt som avses i artikel 7 i rådets beslut 2005/904/EG får även ha uppstått på medlemsstatens territorium eller i mottagarens ursprungliga hemland eller hemregion eller där denne tidigare varit skriven. |
| --- | --- |

1.

Utgifter för projekt som avses i artiklarna 5 och 6 i rådets beslut 2005/904/EG måste ha uppstått på medlemsstatens territorium. Utgifter för projekt som avses i artikel 7 i rådets beslut 2005/904/EG får även ha uppstått på medlemsstatens territorium eller i mottagarens ursprungliga hemland eller hemregion eller där denne tidigare varit skriven.

| 2. | För varje projekt skall verifikationer (kvitterade fakturor, kvitton, andra bevis på betalning eller räkenskapshandlingar av lika bevisvärde) upprättas, bokföras, numreras och förvaras av stödmottagaren, där så är möjligt på ett bestämt ställe och i allmänhet vid stödmottagarens huvudsäte, under fem år efter projektets slutdatum för det fall att handlingarna behöver verifieras. Kommissionen förbehåller sig rätten att när som helst inkräva vilka som helst fakturor eller verifikationshandlingar för utgifter knutna till projekt. Om sådana fakturor eller kompletterande handlingar inte kan uppvisas av stödmottagaren kommer utgifterna i fråga inte i fråga för medfinansiering. |
| --- | --- |

2.

För varje projekt skall verifikationer (kvitterade fakturor, kvitton, andra bevis på betalning eller räkenskapshandlingar av lika bevisvärde) upprättas, bokföras, numreras och förvaras av stödmottagaren, där så är möjligt på ett bestämt ställe och i allmänhet vid stödmottagarens huvudsäte, under fem år efter projektets slutdatum för det fall att handlingarna behöver verifieras. Kommissionen förbehåller sig rätten att när som helst inkräva vilka som helst fakturor eller verifikationshandlingar för utgifter knutna till projekt. Om sådana fakturor eller kompletterande handlingar inte kan uppvisas av stödmottagaren kommer utgifterna i fråga inte i fråga för medfinansiering.

Mottagarna skall antingen ha separat bokföring för projektet eller använda lämplig kontoplan så att transaktioner som avser projekte kan hållas isär från andra transaktioner.

Regel 7

Projekt som får stöd från fonden skall medfinansieras av offentliga eller privata finansiärer och får inte erhålla stöd från andra områden av gemenskapens budget. Projektinkomster skall utgöras av stöd till projektet från fonden, offentliga eller privata finansiärer, inklusive stödmottagarens egna bidrag, samt alla andra intäkter som genereras av projektet.

Som intäkter anses enligt denna regel projektinkomster från försäljning, uthyrning, tjänster, anmälningsavgifter eller andra likvärdiga intäkter som uppstått under den period projektet erhållit medfinansiering, inklusive räntor på förskott från gemenskapen.

Projekt som får stöd från fonden får inte vara vinstdrivande. Om projektets inkomster och intäkter vid slutdatum överstiger utgifterna skall Europeiska flyktingfondens stöd till projektet reduceras med samma belopp.

Alla projektinkomster måste ha bokförts i stödmottagarens räkenskaper eller skattehandlingar samt vara identifier- och kontrollbara.

2.   KATEGORIER AV STÖDBERÄTTIGANDE DIREKTA UTGIFTER (PÅ PROJEKTNIVÅ)

2.1   Stödberättigande direkta utgifter

Direkta stödberättigande utgifter för projektet är sådana utgifter som, med hänsyn till de allmänna villkoren för stödberättigande i del I ovan, kan identifieras som specifika utgifter som är direkt kopplade till genomförandet av projektet och som därmed direkt kan tillskrivas projektet. Bland annat följande direkta utgifter är stödberättigande:

Regel 8

Personalkostnader

Utgifter för personal som avdelats för projektet, motsvarande de verkliga lönerna plus sociala avgifter och övriga i ersättningen ingående utgifter, skall vara stödberättigande. Personalutgifterna får inte överskrida vare sig stödmottagarens normala löner och andra anställningsavgifter eller de mest ekonomiska marknadssatserna härvidlag. Skatter och avgifter (särskilt direkta skatter och socialavgifter) som uttas på grund av Europeiska flyktingfondens medfinansiering är en stödberättigande utgift endast om det är stödmottagaren som faktiskt och slutgiltigt belastas.

Personalutgifter för offentliga tjänstemän är endast stödberättigande för verksamheter som inte ingår i deras normala rutiner och för uppgifter specifikt knutna till projektets genomförande, på följande villkor:

| a) | Offentliga tjänstemän avdelade genom vederbörligen dokumenterat beslut av behörig myndighet åt vilken genomförandet av ett projekt anförtrotts. |
| --- | --- |

a)

Offentliga tjänstemän avdelade genom vederbörligen dokumenterat beslut av behörig myndighet åt vilken genomförandet av ett projekt anförtrotts.

| b) | Övrig personal anställd uteslutande för att genomföra ett projekt. |
| --- | --- |

b)

Övrig personal anställd uteslutande för att genomföra ett projekt.

Regel 9

Resekostnader och traktamente

Resekostnader skall vara stödberättigande på grundval av de faktiska utgifterna.

Ersättningen beräknas på de billigaste offentliga transportmedlen och flyg skall i allmänhet tillåtas endast för resor över 800 km tur och retur, eller när det geografiska läget motiverar flygresor. Om privatbil används görs återbetalning normalt antingen på grundval av utgiften för offentliga kommunikationer eller med milersättning enligt den berörda medlemsstatens offentliga bestämmelser.

Levnadsomkostnader skall vara stödberättigande på grundval av faktiska utgifter eller traktamente. För levnadsomkostnader bör, om en organisation har sina egna traktamenten, dessa tillämpas utan att tak fastlagda av medlemsstaten i enlighet med nationell lagstiftning och praxis genombryts. Dagtraktamenten förväntas vanligen täcka förflyttningar på platsen (inklusive taxiresor), inkvartering, måltider, lokala telefonsamtal och småutgifter.

Regel 10

Markförvärv

Utgifterna för inköp av obebyggd mark är berättigade till medfinansiering på följande tre villkor utan att det hindrar tillämpning av strängare nationella regler:

| a) | Det skall finnas ett direkt samband mellan markförvärvet och det medfinansierade projektets målsättningar. |
| --- | --- |

a)

Det skall finnas ett direkt samband mellan markförvärvet och det medfinansierade projektets målsättningar.

| a) | Markförvärvet får inte utgöra mer än 10 % av det totalt tillgängliga stödbeloppet för projektet, såvida inte en högre procentsats fastställs i det av kommissionen godkända beslutet om medfinansiering. |
| --- | --- |

a)

Markförvärvet får inte utgöra mer än 10 % av det totalt tillgängliga stödbeloppet för projektet, såvida inte en högre procentsats fastställs i det av kommissionen godkända beslutet om medfinansiering.

| b) | Ett intyg skall erhållas från en oberoende kvalificerad värderingsman eller ett vederbörligen bemyndigat offentligt organ om att köpeskillingen inte överstiger marknadsvärdet. |
| --- | --- |

b)

Ett intyg skall erhållas från en oberoende kvalificerad värderingsman eller ett vederbörligen bemyndigat offentligt organ om att köpeskillingen inte överstiger marknadsvärdet.

Regel 11

Förvärv, uppförande, renovering eller hyra av fastigheter

Förvärv av fast egendom, t.ex. redan uppförda byggnader och den mark på vilken de står, eller uppförande eller renovering av fastigheter, kan komma i fråga för medfinansiering om det finns ett klart samband mellan förvärvet och det aktuella projektets målsättningar, på nedan angivna villkor och utan att det hindrar tillämpning av strängare nationella regler:

| a) | Ett intyg skall erhållas från en oberoende kvalificerad värderingsman eller ett vederbörligen bemyndigat offentligt organ om att köpeskillingen inte överstiger marknadsvärdet, i vilket det antingen attesteras att fastigheten är förenlig med nationella bestämmelser eller preciseras på vilka punkter den avviker därifrån om den slutliga stödmottagaren enligt villkoren för åtgärden skall rätta till dessa. |
| --- | --- |

a)

Ett intyg skall erhållas från en oberoende kvalificerad värderingsman eller ett vederbörligen bemyndigat offentligt organ om att köpeskillingen inte överstiger marknadsvärdet, i vilket det antingen attesteras att fastigheten är förenlig med nationella bestämmelser eller preciseras på vilka punkter den avviker därifrån om den slutliga stödmottagaren enligt villkoren för åtgärden skall rätta till dessa.

| b) | Fastigheten skall inte under de föregående 10 åren ha erhållit nationella stöd eller stöd från gemenskapen som skulle leda till dubbelt stöd i det fall Europeiska flyktingfonden medfinansierar förvärvet. |
| --- | --- |

b)

Fastigheten skall inte under de föregående 10 åren ha erhållit nationella stöd eller stöd från gemenskapen som skulle leda till dubbelt stöd i det fall Europeiska flyktingfonden medfinansierar förvärvet.

| c) | Fastigheten skall användas för åtgärdens angivna syfte under en period av minst fem år efter projektets slutdatum om inte kommissionen specifikt ger tillåtelse till annat. |
| --- | --- |

c)

Fastigheten skall användas för åtgärdens angivna syfte under en period av minst fem år efter projektets slutdatum om inte kommissionen specifikt ger tillåtelse till annat.

| d) | Fastigheten får inte användas för något annat syfte än genomförandet av projektet. |
| --- | --- |

d)

Fastigheten får inte användas för något annat syfte än genomförandet av projektet.

När det gäller renovering tillämpas endast villkoren i punkt c och d ovan.

Hyra av fastighet kan komma i fråga för medfinansiering om det finns ett klart samband mellan hyran och det aktuella projektets målsättningar, på nedan angivna villkor och utan att det hindrar tillämpning av strängare nationella regler:

| a) | Fastigheten skall inte under de föregående tio åren ha erhållit nationella stöd eller stöd från gemenskapen som skulle leda till dubbelt stöd i det fall Europeiska flyktingfonden medfinansierar hyran. |
| --- | --- |

a)

Fastigheten skall inte under de föregående tio åren ha erhållit nationella stöd eller stöd från gemenskapen som skulle leda till dubbelt stöd i det fall Europeiska flyktingfonden medfinansierar hyran.

| b) | Fastigheten får inte användas för något annat syfte än genomförandet av projektet. |
| --- | --- |

b)

Fastigheten får inte användas för något annat syfte än genomförandet av projektet.

Vid förvärv, uppförande, renovering eller hyra skall fastigheten besitta de tekniska egenskaper som krävs för projektet samt följa tillämpliga normer och standarder.

Hyra av kontorslokaler för stödmottagarens sedvanliga verksamhet skall betraktas som indirekta utgifter (se regel 22).

Regel 12

Förvärv av utrustning

I allmänhet är leasing och hyrning det alternativ som föredras för utrustning som persondatorer, möbler, fordon osv. (se regel 13).

Om denna möjlighet saknas på grund av projektets korta varaktighet eller snabb värdeavskrivning kan inköpsutgifter vara stödberättigande.

Utrustningen skall ha de tekniska egenskaper som behövs för projektet och uppfylla tillämpliga normer och standarder.

Inköpsutgifter för ny utrustning skall vara stödberättigande förutsatt att de motsvarar normala marknadsutgifter och att värdet av berörda föremål avskrivs i enlighet med de skatte- och bokföringsregler som gäller för mottagaren. Endast den andel av ett föremåls värde som motsvarar projektets varaktighet får beaktas.

Förvärv av andrahandsutrustning kan anses som stödberättigande utgifter på följande villkor utan att det hindrar tillämpning av strängare nationella regler:

| a) | Säljaren av utrustningen måste lämna ett intyg om dess ursprung och styrka att den inte inköpts någon gång under de senaste sju åren med hjälp av nationellt stöd eller gemenskapsstöd. |
| --- | --- |

a)

Säljaren av utrustningen måste lämna ett intyg om dess ursprung och styrka att den inte inköpts någon gång under de senaste sju åren med hjälp av nationellt stöd eller gemenskapsstöd.

| b) | Priset på utrustningen får inte överstiga marknadsvärdet och skall vara lägre än utgiften för liknande ny utrustning. |
| --- | --- |

b)

Priset på utrustningen får inte överstiga marknadsvärdet och skall vara lägre än utgiften för liknande ny utrustning.

Regel 13

Leasing

Utgifter som uppkommer i samband med leasing är berättigade till medfinansiering av Europeiska flyktingfonden enligt reglerna i punkterna A och B.

A.   STÖD VIA UTHYRARE

A.1   Uthyraren är den indirekta mottagaren av medfinansiering från gemenskapen som används för att reducera de betalningar av leasingavgifter som görs av hyrestagaren för tillgångar som omfattas av leasingavtalet.

A.2   Leasingavtal för vilka det betalas gemenskapsstöd skall innehålla en återköpsklausul eller en bestämmelse om en kortaste leasingperiod som motsvarar livslängden hos den tillgång som avtalet avser.

A.3   Om ett leasingavtal avslutas före minimiperiodens slut utan godkännande i förväg av behöriga myndigheter, skall uthyraren förbinda sig att till berörda nationella myndigheter (för överföring till Europeiska flyktingfonden) återbetala den del av stödet från gemenskapen som motsvarar återstoden av leasingperioden.

A.4   Uthyrarens inköp av tillgången, styrkt med en kvitterad faktura eller bokföringsunderlag med motsvarande bevisvärde, utgör en utgift som berättigar till medfinansiering. Det högsta belopp som kommer i fråga för medfinansiering från gemenskapen får inte överstiga marknadsvärdet för de leasade tillgångarna.

A.5   Utgifter, förutom de som avses i punkt A.4, som har avseende på leasingavtal (särskilt skatt, uthyrarens marginal, ränterefinansieringsutgifter, indirekta utgifter, försäkringsavgifter) skall inte vara stödberättigande utgifter.

A.6   Gemenskapsstöd som utbetalas till uthyraren skall helt användas till förmån för hyrestagaren genom att ett enhetligt avdrag görs i alla leasingavgifter så länge leasingperioden varar.

A.7   Uthyraren skall visa att gemenskapsstödet till fullo kommer hyrestagaren till del genom att specificera leasingavgifterna eller med hjälp av en annan metod som ger likvärdiga garantier.

A.8   De utgifter som avses i punkt A.5 och användningen av eventuella skatteförmåner som uppstår som en följd av leasingen samt övriga villkor i kontraktet skall vara desamma som de som gäller då det inte förekommer någon finansiell gemenskapsåtgärd.

B.   STÖD TILL HYRESTAGAREN

B.1   Hyrestagaren skall vara den direkta mottagaren av medfinansiering från gemenskapen.

B.2   De leasingavgifter som hyrestagaren betalar till uthyraren utgör utgifter som berättigar till medfinansiering om de styrks med kvitterade fakturor eller bokföringsunderlag med motsvarande bevisvärde.

B.3   För leasingavtal med en återköpsklausul eller med en bestämmelse om en kortaste leasingperiod som motsvarar livslängden hos den tillgång som avtalet avser får det maximala beloppet som berättigar till medfinansiering från gemenskapen inte överstiga marknadsvärdet för den leasade tillgången. Övriga utgifter som hör samman med leasingavtalet (skatt, uthyrarens marginal, ränterefinansieringsutgifter, indirekta utgifter, försäkringsavgifter, etc.) skall inte vara stödberättigande utgifter.

B.4   Stöd från gemenskapen för leasingavtal enligt punkt B.3 utbetalas till hyrestagaren i en eller flera omgångar för faktiskt erlagda hyresbelopp. Om leasingavtalets slutdatum ligger senare än sista projektdagen inom ramen för gemenskapens medfinansiering, får stöd lämnas enbart för hyra som förfallit och betalts av hyrestagaren under tiden fram till projektets slutdatum inom ramen för gemenskapens medfinansiering.

B.5   För leasingavtal utan återköpsklausul, vars giltighetstid är kortare än tillgångens livslängd, skall leasingavgifterna berättiga till medfinansiering från gemenskapen i förhållande till den period som det stödberättigande projektet löper. Hyrestagaren skall dock kunna visa att leasing var den mest utgiftseffektiva metoden för att komma i besittning av utrustningen. Om utgifterna hade blivit lägre om en alternativ metod (t.ex. förhyrning av utrustningen) använts, skall extrautgifterna dras av från de stödberättigande utgifterna.

Regel 14

Utgifter för förbrukningsmateriel och förråd

Utgifter för förbrukningsmateriel och förråd är stödberättigande, förutsatt att de kan identifieras och direkt kopplas till projektet. Dessa utgifter omfattar allt materiel och alla tjänster som levereras till personer som ingår i de målgrupper som anges i artikel 3 i rådets beslut 2004/904/EG, t.ex. mat, kläder, medicinsk hjälp, byggmaterial för att återuppbygga eller renovera fastigheter osv. Förråd omfattar matförråd för de personer som ingår i de målgrupper som definieras i artikel 3 i rådets beslut 2004/904/EG.

Utgifter för kontorsmaterial (pennor, papper, mappar, färgpatroner, disketter osv.), elektricitet, telefon- och posttjänster, uppkopplingstid på Internet, programvara osv. skall dock betraktas som indirekta utgifter när de levereras till de som genomför projektet (se regel 22).

Regel 15

Utgifter för underentreprenad

Den allmänna regeln är att stödmottagarna själva skall ha kapacitet att utföra arbetet. Underentreprenad är ett undantag från denna allmänna regel, och begränsas till vissa fall.

Underentreprenad får avse endast en del av projektet. Projektets kärnverksamhet får därför i allmänhet inte läggas ut på underentreprenad.

Alla underentreprenörer skall åta sig att för varje underentreprenörskontrakt förse förvaltnings- och kontrollorganen med all nödvändig information om de verksamheter som har lagts ut på underentreprenad.

I förekommande fall skall underentreprenad som avser delar av projektet göras av stödmottagarna inom projektet enligt bestämmelserna om offentlig upphandling.

De slutliga stödmottagarna skall anta det anbud som är ekonomiskt mest fördelaktigt, dvs. det bästa anbudet med hänsyn till förhållandet pris och kvalitet och därvid beakta principerna om insyn och lika behandling av potentiella kontraktsparter samt se till att intressekonflikter kan undvikas.

Utan att det hindrar tillämpning av strängare nationella regler är utgifter för följande underentreprenader inte berättigade till medfinansiering av Europeiska flyktingfonden:

| a) | Underentreprenader som ökar utgifterna för att verkställa projektet utan att i motsvarande mån öka dess värde. |
| --- | --- |

a)

Underentreprenader som ökar utgifterna för att verkställa projektet utan att i motsvarande mån öka dess värde.

| b) | Underentreprenader med mellanhänder eller konsulter där betalningen fastställs som en procentsats av totalutgiften för projektet om inte sådan betalning motiveras av slutmottagaren genom hänvisning till det faktiska värdet av det arbete eller de tjänster som utförs. |
| --- | --- |

b)

Underentreprenader med mellanhänder eller konsulter där betalningen fastställs som en procentsats av totalutgiften för projektet om inte sådan betalning motiveras av slutmottagaren genom hänvisning till det faktiska värdet av det arbete eller de tjänster som utförs.

Regel 16

Utgifter som har direkt samband med EU:s krav för medfinansiering

Utgifter för att ge publicitet åt projektet och EU:s medfinansiering (spridande av information, specifik utvärdering av projektet, översättning, mångfaldigande osv.) är stödberättigande.

Regel 17

Bankavgifter för konton

Om medfinansiering ur Europeiska flyktingfonden kräver öppnande av separat(a) konto(n) för genomförandet av ett projekt är bankavgifterna för att öppna och förvalta kontona stödberättigande.

Regel 18

Kostnader för expertis

Arvoden för juridisk rådgivning, notariatsavgifter, utgifter för teknisk eller finansiell expertis eller oberoende utvärdering samt bokförings- eller revisionsutgifter är stödberättigande om de är direkt knutna till projektet och är nödvändiga för dess förberedande eller genomförande eller om de hänför sig till krav från den ansvariga myndigheten.

Regel 19

Utgifter för garantier från bank eller annan finansiell institution

Dessa utgifter är stödberättigande om garantier krävs i landets eller EU:s lagstiftning eller i kommissionens beslut om godkännande av medfinansiering.

Regel 20

Mervärdesskatt samt andra skatter och avgifter

Mervärdesskatt (moms) utgör stödberättigande utgift endast om den verkligen och slutgiltigt belastar slutlig stödmottagare eller enskild mottagare inom stödprogrammet enligt artikel 87 i fördraget och i fall då stöd beviljas av organ som medlemsstaterna utser. Moms som kan återkrävas på något som helst sätt kan inte komma ifråga för stöd även om slutlig stödmottagare eller enskild mottagare faktiskt inte har fått den återbetalad.

Omfattas den slutliga stödmottagaren eller enskilda mottagaren av schablonregler enligt avdelning XIV i sjätte direktiv 77/388/EEG av den 17 maj 1977 om harmonisering av medlemsstaternas lagstiftning rörande omsättningsskatter – Gemensamt system för mervärdeskatt: enhetlig beräkningsgrund (1), anses betalad moms återbetalbar enligt punkt a.

Regel 21

Utgifter för offentliga förvaltningar som avser projektgenomförandet

Följande utgifter för offentliga förvaltningar berättigar till medfinansiering utöver tekniskt stöd om de avser genomförandet av en åtgärd och under förutsättning att de inte är en följd av myndighetens lagstadgade ansvar eller myndighetens löpande förvaltning, övervaknings- och kontrolluppgifter:

| a) | Utgifter i samband med tjänster som en offentlig förvaltning tillhandahåller vid genomförandet av en åtgärd. Utgifterna skall antingen vara fakturerade på en slutlig stödmottagare (offentlig eller privat) eller styrkas med bokföringsunderlag som har motsvarande bevisvärde så att den berörda offentliga förvaltningen verkliga utgifter för projektet kan fastställas. |
| --- | --- |

a)

Utgifter i samband med tjänster som en offentlig förvaltning tillhandahåller vid genomförandet av en åtgärd. Utgifterna skall antingen vara fakturerade på en slutlig stödmottagare (offentlig eller privat) eller styrkas med bokföringsunderlag som har motsvarande bevisvärde så att den berörda offentliga förvaltningen verkliga utgifter för projektet kan fastställas.

| b) | Utgifter för genomförandet av ett projekt, inklusive utgifter avseende tillhandahållande av tjänster, som betalas av en myndighet som själv är den slutlige stödmottagaren och som utför ett projekt för egen räkning utan att anlita externa tekniker eller andra företag. De aktuella utgifterna skall avse utgifter som faktiskt och direkt betalats till det medfinansierade projektet, och de skall styrkas med dokument som gör det möjligt att fastställa den berörda offentliga förvaltningens verkliga utgifter för projektet. |
| --- | --- |

b)

Utgifter för genomförandet av ett projekt, inklusive utgifter avseende tillhandahållande av tjänster, som betalas av en myndighet som själv är den slutlige stödmottagaren och som utför ett projekt för egen räkning utan att anlita externa tekniker eller andra företag. De aktuella utgifterna skall avse utgifter som faktiskt och direkt betalats till det medfinansierade projektet, och de skall styrkas med dokument som gör det möjligt att fastställa den berörda offentliga förvaltningens verkliga utgifter för projektet.

2.2   Stödberättigande indirekta utgifter

Regel 22

Indirekta utgifter

Ett schablonmässigt procenttal för allmänna omkostnader på upp till 7 % av de totala stödberättigande direktutgifterna skall berättiga till stöd som indirekta utgifter, förutsatt att denna siffra ingår i projektets finansplan. Indirekta utgifter skall vara stödberättigande förutsatt att de inte innefattar utgifter som hör till en annan rubrik i projektets budget, att de inte kan bokföras som direkta utgifter och att de inte finansieras ur andra källor. Indirekta utgifter skall inte vara stödberättigande i sådana fall där avtalet om stöd gäller finansiering av ett projekt genomfört av ett organ som redan får driftsstöd från kommissionen och/eller en nationell myndighet.

3.   ICKE STÖDBERÄTTIGANDE UTGIFTER

Regel 23

Icke stödberättigande utgifter

| 1. | Följande utgifter ger inte rätt till stöd: kapitalavkastning, amorteringar och räntor på upplåning, skuldräntor, valutaväxlingsavgifter och -förluster, avsättningar för framtida förluster eller skulder, skuldräntor, moms (om inte villkoren i regel 20 är tillämpliga), osäkra fordringar, böter, ekonomiska påföljder, processutgifter och överdrivna eller mindre välbetänkta utgifter. |
| --- | --- |

1.

Följande utgifter ger inte rätt till stöd: kapitalavkastning, amorteringar och räntor på upplåning, skuldräntor, valutaväxlingsavgifter och -förluster, avsättningar för framtida förluster eller skulder, skuldräntor, moms (om inte villkoren i regel 20 är tillämpliga), osäkra fordringar, böter, ekonomiska påföljder, processutgifter och överdrivna eller mindre välbetänkta utgifter.

| 2. | Representationsavgifter som enbart omfattar projektanställd personal är inte stödberättigande. Rimliga utgifter vid sociala tillställningar som är motiverade i projektet, t.ex. vid projektets avslutning, möten eller för projektets styrelse är tillåtna. |
| --- | --- |

2.

Representationsavgifter som enbart omfattar projektanställd personal är inte stödberättigande. Rimliga utgifter vid sociala tillställningar som är motiverade i projektet, t.ex. vid projektets avslutning, möten eller för projektets styrelse är tillåtna.

| 3. | Utgifter som stödmottagaren har redovisat och som täcks av någon annan verksamhet eller arbetsplan som beviljats EU-stöd är inte stödberättigande. |
| --- | --- |

3.

Utgifter som stödmottagaren har redovisat och som täcks av någon annan verksamhet eller arbetsplan som beviljats EU-stöd är inte stödberättigande.

Regel 24

Naturaförmåner

Eventuella stöd in natura utgör vanligen inte stödberättigande utgifter.

Vid stöd in natura skall bidraget värderas varefter detta belopp skall inkluderas i utgifterna för åtgärden som icke stödberättigande utgifter och i intäkterna från projektet.

Vid väl motiverade undantagsfall får samfinansiering av projekt delvis utgöras av stöd in natura från tredje man. Sådana stöd får inte överstiga 30 % av de stödberättigande projektutgifterna eller 20 % för medlemsstater som får stöd från Sammanhållningsfonden.

I sådana fall skall följande regler gälla:

| — | Naturaförmåner kan innebära bara att utrustning eller material, forskning eller yrkesverksamhet eller obetalt frivilligt arbete tillhandahållits, utgifter för mark eller fastighet får inte under några omständigheter betraktas som in naturaförmån. |
| --- | --- |

—

Naturaförmåner kan innebära bara att utrustning eller material, forskning eller yrkesverksamhet eller obetalt frivilligt arbete tillhandahållits, utgifter för mark eller fastighet får inte under några omständigheter betraktas som in naturaförmån.

| — | Värdet av stöd in natura kan beräknas och granskas oberoende och får inte överstiga faktiska utgifter som stöds av bokföringsunderlag från tredje man som lämnat icke oneröst stöd in natura till mottagaren och själv står för kostnaderna. De får inte heller överstiga det som är allmänt godtagbart på den aktuella marknaden för det aktuella stödet in natura när det inte givit upphov till några utgifter. Värdet av obetalt frivilligt arbete avgörs med beaktande av nedlagd tid samt normal tim- och dagtaxa för utfört arbete. |
| --- | --- |

—

Värdet av stöd in natura kan beräknas och granskas oberoende och får inte överstiga faktiska utgifter som stöds av bokföringsunderlag från tredje man som lämnat icke oneröst stöd in natura till mottagaren och själv står för kostnaderna. De får inte heller överstiga det som är allmänt godtagbart på den aktuella marknaden för det aktuella stödet in natura när det inte givit upphov till några utgifter. Värdet av obetalt frivilligt arbete avgörs med beaktande av nedlagd tid samt normal tim- och dagtaxa för utfört arbete.

4.   KATEGORIER AV UTGIFTER FÖR FÖRVALTNING, GENOMFÖRANDE, ÖVERVAKNING OCH KONTROLL AV UTGIFTER SOM BERÄTTIGAR TILL FINANSIERING SOM TEKNISKT OCH ADMINISTRATIVT BISTÅND

Följande utgifter skall ge rätt till stöd i form av tekniskt bistånd enligt artikel 18 i rådets beslut 2004/904/EG:

| a) | Utgifter i samband med förberedelser, urval, utvärdering och uppföljning av åtgärder som Europeiska flyktingfonden finansierar. Detta kan omfatta undersökningar, seminarier, informationsåtgärder, utvärdering och förvärv eller hyra av datorsystem för förvaltning, övervakning och utvärdering. |
| --- | --- |

a)

Utgifter i samband med förberedelser, urval, utvärdering och uppföljning av åtgärder som Europeiska flyktingfonden finansierar. Detta kan omfatta undersökningar, seminarier, informationsåtgärder, utvärdering och förvärv eller hyra av datorsystem för förvaltning, övervakning och utvärdering.

| b) | Utgifter för revision och kontroller på platsen, samt kontroller av projekten. |
| --- | --- |

b)

Utgifter för revision och kontroller på platsen, samt kontroller av projekten.

| c) | Utgifter för synliggörande av Europeiska flyktingfondens medfinansiering. |
| --- | --- |

c)

Utgifter för synliggörande av Europeiska flyktingfondens medfinansiering.

| d) | Utgifter för möten i kommittéer om genomförandet av fleråriga och årliga program. I dessa utgifter kan även ingå utgifter för experter och andra deltagare i dessa kommittéer, om ordförandena i dessa kommittéer finner att dessa personers närvaro är nödvändig för att medfinansieringen från fonden skall kunna genomföras på ett effektivt sätt. |
| --- | --- |

d)

Utgifter för möten i kommittéer om genomförandet av fleråriga och årliga program. I dessa utgifter kan även ingå utgifter för experter och andra deltagare i dessa kommittéer, om ordförandena i dessa kommittéer finner att dessa personers närvaro är nödvändig för att medfinansieringen från fonden skall kunna genomföras på ett effektivt sätt.

Utgifter för lön, inklusive sociala avgifter, ger rätt till stöd bara i följande fall:

| — | Innehavare av fasta befattningar, tillfälligt avdelade genom formellt beslut av relevanta myndigheter som utför de under punkt a och b ovan angivna uppgifterna. |
| --- | --- |

—

Innehavare av fasta befattningar, tillfälligt avdelade genom formellt beslut av relevanta myndigheter som utför de under punkt a och b ovan angivna uppgifterna.

| — | Innehavare av tillfälliga befattningar eller personal från den privata sektorn anställda enbart för genomförande av de under punkt a, b och d angivna uppgifterna. |
| --- | --- |

—

Innehavare av tillfälliga befattningar eller personal från den privata sektorn anställda enbart för genomförande av de under punkt a, b och d angivna uppgifterna.

Utstationerings- eller anställningstiden får inte sträcka sig längre än till det datum då utgifterna inte längre är stödberättigande enligt kommissionens medfinansieringsbeslut.

Utgifter för löner till statstjänstemän eller andra offentliganställda tjänstemän som utför sådan verksamhet berättigar inte till stöd om åtgärderna är en följd av myndighetens lagstadgade ansvar eller myndighetens löpande förvaltning, övervaknings- och kontrolluppgifter.

---

(1)  EGT L 145, 13.6.1977, s. 1. Direktivet senast ändrat genom direktiv 2005/92/EG (EUT L 345, 28.12.2005, s. 19).

---

| 14.6.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 162/11 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 162/11

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 20 januari 2006

om genomförandebestämmelser för rådets beslut 2004/904/EG i fråga om förfaranden för att genomföra finansiella korrigeringar beträffande åtgärder som medfinansieras av Europeiska flyktingfonden

[delgivet med nr K(2006) 51/2]

(Endast de tjeckiska, nederländska, engelska, estniska, finska, franska, tyska, grekiska, ungerska, italienska, svenska, lettiska, litauiska, polska, portugisiska, slovakiska, slovenska och spanska texterna är giltiga)

(2006/400/EG)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR FATTAT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets beslut 2004/904/EG av den 2 december 2004 om inrättande av Europeiska flyktingfonden för perioden 2005–2010 (1), särskilt artikel 25.3 och artikel 26.5 i detta,

efter samråd med den rådgivande kommitté som föreskrivs i artikel 11.1 i beslut 2004/904/EG, och

av följande skäl:

| (1) | För att möjliggöra återkrav enligt artikel 24 i beslut 2004/904/EG av belopp som utbetalats på felaktiga grunder bör medlemsstaterna anmäla uppdagade oegentligheter till kommissionen och till anmälan foga uppgifter om hur de administrativa eller rättsliga förfarandena har fortlöpt. |
| --- | --- |

(1)

För att möjliggöra återkrav enligt artikel 24 i beslut 2004/904/EG av belopp som utbetalats på felaktiga grunder bör medlemsstaterna anmäla uppdagade oegentligheter till kommissionen och till anmälan foga uppgifter om hur de administrativa eller rättsliga förfarandena har fortlöpt.

| (2) | Enligt artikel 25.2 i förordning (EG) nr 2004/904 skall medlemsstaterna genomföra finansiella korrigeringar i samband med enskilda eller systematiska oegentligheter genom att helt eller delvis dra in bidraget från gemenskapen. För att säkerställa att denna bestämmelse tillämpas på samma sätt i hela gemenskapen bör det fastställas bestämmelser om hur sådana korrigeringar skall beräknas och om rapportering till kommissionen. |
| --- | --- |

(2)

Enligt artikel 25.2 i förordning (EG) nr 2004/904 skall medlemsstaterna genomföra finansiella korrigeringar i samband med enskilda eller systematiska oegentligheter genom att helt eller delvis dra in bidraget från gemenskapen. För att säkerställa att denna bestämmelse tillämpas på samma sätt i hela gemenskapen bör det fastställas bestämmelser om hur sådana korrigeringar skall beräknas och om rapportering till kommissionen.

| (3) | Om en medlemsstat inte uppfyller de krav som ställs på den enligt artikel 25 i beslut 2004/904/EG får kommissionen själv göra de finansiella korrigeringarna med stöd av artikel 26 i det beslutet. För att säkerställa att denna bestämmelse tillämpas på ett öppet och tydligt sätt i hela gemenskapen bör det fastställas bestämmelser om hur kommissionen skall göra sådana korrigeringar och hur medlemsstaterna skall kunna lämna kommentarer. |
| --- | --- |

(3)

Om en medlemsstat inte uppfyller de krav som ställs på den enligt artikel 25 i beslut 2004/904/EG får kommissionen själv göra de finansiella korrigeringarna med stöd av artikel 26 i det beslutet. För att säkerställa att denna bestämmelse tillämpas på ett öppet och tydligt sätt i hela gemenskapen bör det fastställas bestämmelser om hur kommissionen skall göra sådana korrigeringar och hur medlemsstaterna skall kunna lämna kommentarer.

| (4) | Bestämmelserna bör följa förordning (EG, Euratom) nr 2342/2002 av den 23 december 2002 om genomförandebestämmelser för rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (2), (nedan kallad ”genomförandebestämmelserna till budgetförordningen”). |
| --- | --- |

(4)

Bestämmelserna bör följa förordning (EG, Euratom) nr 2342/2002 av den 23 december 2002 om genomförandebestämmelser för rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (2), (nedan kallad ”genomförandebestämmelserna till budgetförordningen”).

| (5) | I enlighet med artikel 3 i protokollet om Förenade kungarikets och Irlands ställning, fogat till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, har Förenade Kungariket meddelat sin önskan att delta i antagandet och tillämpningen av rådets beslut 2004/904/EG och därmed även i detta beslut. |
| --- | --- |

(5)

I enlighet med artikel 3 i protokollet om Förenade kungarikets och Irlands ställning, fogat till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, har Förenade Kungariket meddelat sin önskan att delta i antagandet och tillämpningen av rådets beslut 2004/904/EG och därmed även i detta beslut.

| (6) | I enlighet med artikel 3 i protokollet om Förenade kungarikets och Irlands ställning, fogat till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, har Irland meddelat sin önskan att delta i antagandet och tillämpningen av rådets beslut 2004/904/EG och därmed även i detta beslut. |
| --- | --- |

(6)

I enlighet med artikel 3 i protokollet om Förenade kungarikets och Irlands ställning, fogat till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, har Irland meddelat sin önskan att delta i antagandet och tillämpningen av rådets beslut 2004/904/EG och därmed även i detta beslut.

| (7) | I enlighet med artiklarna 1 och 2 i protokollet om Danmarks ställning, fogat till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, deltar inte Danmark i antagandet av rådets beslut 2004/904/EG som varken är bindande för eller tillämpligt i Danmark, liksom inte heller detta beslut. |
| --- | --- |

(7)

I enlighet med artiklarna 1 och 2 i protokollet om Danmarks ställning, fogat till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, deltar inte Danmark i antagandet av rådets beslut 2004/904/EG som varken är bindande för eller tillämpligt i Danmark, liksom inte heller detta beslut.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   Utredningar av oegentligheter som är betingade av systemets uppbyggnad skall enligt artikel 26.1 i beslut 2004/904/EG omfatta samtliga transaktioner som kan vara berörda.

2.   När gemenskapens bidrag helt eller delvis dras in, skall medlemsstaterna ta hänsyn till oegentligheternas art och omfattning samt till den ekonomiska förlusten för fonderna.

3.   Medlemsstaterna skall som bilaga till den rapport som avses i artikel 28.2 i beslut 2004/904/EG till kommissionen överlämna en förteckning över de förfaranden för indragande av bidrag som inletts under det föregående året.

Artikel 2

1.   När belopp skall återkrävas efter det att medfinansieringen dragits in enligt artikel 25.1 i beslut 2004/904/EG, skall den behöriga avdelningen eller det behöriga organet inleda ett återkravsförfarande och rapportera detta till den ansvariga instansen. Kommissionen skall underrättas om återkraven, som skall redovisas i enlighet med artikel 3 i det här beslutet.

2.   Medlemsstaterna skall i den rapport som avses i artikel 28.2 i beslut 2004/904/EG underrätta kommissionen om sina beslut eller förslag avseende ändrad tilldelning av de indragna beloppen.

Artikel 3

1.   Alla myndigheter i medlemsstaten eller sådana nationella offentliga organ som utsetts enligt artikel 13.1 i beslut 2004/904/EG (nedan kallad ”ansvarig instans”) skall bokföra de belopp som skall återkrävas i fråga om redan utbetalat gemenskapsstöd, och de skall se till att dessa belopp återkrävs utan onödigt dröjsmål. Efter återkravet skall den ansvariga instansen i tillämpliga fall minska den efterföljande utgiftsdeklarationen till kommissionen med ett belopp som motsvarar återkravet eller, om detta är otillräckligt, göra en återbetalning till gemenskapen. De belopp som skall återvinnas skall börja generera ränta från den dag de förfaller till betalning enligt den räntesats som fastställs i artikel 86 i genomförandebestämmelserna till budgetförordningen.

2.   När medlemsstaterna översänder den rapport som avses i artikel 28.2 beslut 2004/904/EG, skall de bifoga en förteckning över påvisade oegentligheter med uppgift om belopp som återkrävts eller skall återkrävas samt i tillämpliga fall de administrativa och rättsliga förfaranden som inletts för återkrav av felaktigt utbetalda belopp.

Artikel 4

1.   Beloppen för de finansiella korrigeringar som görs av kommissionen enligt artikel 26.3 b i beslut 2004/904/EG för enskilda eller systematiska oegentligheter skall alltid när så är möjligt och praktiskt genomförbart fastställas på grundval av enskilda ärenden och motsvara de utgifter som felaktigt belastat fonderna, med beaktande av proportionalitetsprincipen.

2.   Om det inte är möjligt eller praktiskt genomförbart att exakt bestämma det belopp som omfattas av en oegentlighet eller om det skulle vara oproportionerligt att helt dra in de berörda utgifterna, skall kommissionen grunda sina finansiella korrigeringar på antingen

| a) | en extrapolering, och därvid använda ett representativt urval av transaktioner med likartade egenskaper,
  eller |
| --- | --- |

a)

en extrapolering, och därvid använda ett representativt urval av transaktioner med likartade egenskaper,

eller

| b) | ett schablonbelopp, och därvid bedöma hur allvarlig överträdelsen är samt omfattningen och de finansiella konsekvenserna av den konstaterade oegentligheten. |
| --- | --- |

b)

ett schablonbelopp, och därvid bedöma hur allvarlig överträdelsen är samt omfattningen och de finansiella konsekvenserna av den konstaterade oegentligheten.

3.   När kommissionen grundar sitt ställningstagande på förhållanden som påvisats av utomstående revisorer, skall den själv bedöma de finansiella konsekvenserna av dessa efter att ha granskat de åtgärder som den berörda medlemsstaten vidtagit med tillämpning av artikel 25.2 i beslut 2004/904/EG.

4.   Den tidsfrist inom vilken den berörda medlemsstaten skall besvara en förfrågan enligt artikel 26.3 i beslut 2004/904/EG skall vara två månader. I vederbörligen motiverade fall kan kommissionen bevilja en längre tidsfrist.

5.   Om kommissionen föreslår en finansiell korrigering som fastställts genom extrapolering eller schablonmässigt, skall medlemsstaten ges möjlighet att med stöd av de berörda akterna visa, att oegentlighetens faktiska omfattning var mindre än enligt kommissionens bedömning. Efter överenskommelse med kommissionen får medlemsstaten begränsa omfattningen av undersökningen till en lämplig andel eller ett lämpligt urval av de berörda akterna. Utom i vederbörligen motiverade fall får förlängningen av tidsfristen för denna undersökning inte överskrida en ytterligare period av två månader efter den tvåmånadersperiod som anges i punkt 4. Kommissionen skall ta hänsyn till allt bevismaterial som medlemsstaterna tillhandahåller inom dessa tidsfrister.

6.   Om kommissionen har inställt betalningar enligt artikel 26.1 i beslut 2004/904/EG och skälen till detta kvarstår vid utgången av den tidsfrist som anges i punkt 4, eller om den berörda medlemsstaten inte har underrättat kommissionen om de åtgärder som har vidtagits för att rätta till oegentligheterna, skall artikel 26.3 i beslut 2000/596/EG tillämpas.

7.   Riktlinjer omfattande principerna och kriterierna samt vägledande skalor för korrigeringar med schablonbelopp redovisas i bilagan till detta beslut.

Artikel 5

1.   Varje återbetalning till kommissionen enligt artikel 26.3 i beslut 2004/904/EG skall göras inom den tidsfrist som anges i ett föreläggande om återbetalning som upprättas enligt artikel 81 i genomförandebestämmelserna till budgetförordningen.

2.   Varje försening av en återbetalning skall leda till krav på dröjsmålsränta från och med den förfallodag som anges i punkt 1 till och med den dag då återbetalning sker. Tillämplig räntesats skall vara den som anges i artikel 3.1 i detta beslut.

3.   En finansiell korrigering enligt artikel 26.2 i beslut 2004/904/EG skall inte påverka medlemsstatens skyldighet att återkräva medel enligt artikel 25.2 i beslut 2004/904/EG och artikel 2.1 i detta beslut eller att återkräva statligt stöd enligt artikel 14 i förordning (EG) nr 659/1999.

Artikel 6

Medlemsstaterna får tillämpa nationella bestämmelser om ekonomiska justeringar som är strängare än de som föreskrivs här.

Artikel 7

Detta beslut riktar sig till Konungariket Belgien, Republiken Tjeckien, Förbundsrepubliken Tyskland, Republiken Estland, Republiken Grekland, Konungariket Spanien, Republiken Frankrike, Irland, Republiken Italien, Republiken Cypern, Republiken Lettland, Republiken Litauen, Storhertigdömet Luxemburg, Republiken Ungern, Republiken Malta, Konungariket Nederländerna, Republiken Österrike, Republiken Polen, Republiken Portugal, Republiken Slovenien, Republiken Slovakien, Republiken Finland, Konungariket Sverige och Förenade konungariket Storbritannien och Nordirland.

Utfärdat i Bryssel 20 januari 2006.

På kommissionens vägnar

Franco FRATTINI

Vice ordförande

---

(1)  EUT L 381, 28.12.2004, s. 52.

1

(2)  EGT L 357, 31.12.2002, s. 1, Förordningen senast ändrad genom förordning (EG, Euratom) nr 1261/2005 (EUT L 201, 2.8.2005, s. 3).

2

---

BILAGA

RIKTLINJER FÖR KOMMISSIONENS AVDELNINGAR OM PRINCIPER, KRITERIER OCH VÄGLEDANDE NIVÅER FÖR FINANSIELLA KORRIGERINGER ENLIGT ARTIKLARNA 25 OCH 26 I RÅDETS BESLUT 2004/904/EG

1.   PRINCIPER

Syftet med finansiella korrigeringar är att återuppnå ett läge där 100 % av de utgifter för vilka finansiering söks från fonden följer tillämpliga nationella regler och EU-regler. Därför kan ett antal huvudprinciper fastställas som kommissionens avdelningar kan använda för att fastställa finansiella korrigeringar:

| a) | Begreppet oegentligheter definieras i artikel 1.2 i förordning (EG) nr 2988/95 (1). Oegentligheter kan vara enskilda eller systematiska. |
| --- | --- |

a)

Begreppet oegentligheter definieras i artikel 1.2 i förordning (EG) nr 2988/95 (1). Oegentligheter kan vara enskilda eller systematiska.

| b) | En systematisk oegentlighet är ett återkommande fel som beror på brister i de administrations- och kontrollsystem som är avsedda att säkra att bokföringen är korrekt och att regler och förordningar följs.






  — | Om tillämpliga regler och förordningar följs och om alla rimliga åtgärder vidtas för att förhindra, upptäcka och åtgärda bedrägerier och oegentligheter krävs ingen finansiell korrigering. |
| --- | --- | --- |

b)

En systematisk oegentlighet är ett återkommande fel som beror på brister i de administrations- och kontrollsystem som är avsedda att säkra att bokföringen är korrekt och att regler och förordningar följs.

—

Om tillämpliga regler och förordningar följs och om alla rimliga åtgärder vidtas för att förhindra, upptäcka och åtgärda bedrägerier och oegentligheter krävs ingen finansiell korrigering.

| — | Om tillämpliga regler och förordningar följs, men om administrations- och kontrollsystemen behöver förbättras, bör lämpliga rekommendationer utfärdas, men finansiella korrigeringar behöver inte tillämpas. |
| --- | --- |

—

Om tillämpliga regler och förordningar följs, men om administrations- och kontrollsystemen behöver förbättras, bör lämpliga rekommendationer utfärdas, men finansiella korrigeringar behöver inte tillämpas.

| — | Om endast felaktigheter rörande belopp understigande 4 000 euro upptäcks, bör medlemsstaten uppmanas att åtgärda felaktigheterna utan att förfarandet för finansiella korrigeringar inleds enligt artikel 25.2 i rådets beslut 2004/904/EG. |
| --- | --- |

—

Om endast felaktigheter rörande belopp understigande 4 000 euro upptäcks, bör medlemsstaten uppmanas att åtgärda felaktigheterna utan att förfarandet för finansiella korrigeringar inleds enligt artikel 25.2 i rådets beslut 2004/904/EG.

| — | Om det finns allvarliga brister i administrations- eller kontrollsystemen som kan leda till systematiska oegentligheter, särskilt att regler och förordningar inte följs, skall finansiella korrigeringar alltid tillämpas. |
| --- | --- |

—

Om det finns allvarliga brister i administrations- eller kontrollsystemen som kan leda till systematiska oegentligheter, särskilt att regler och förordningar inte följs, skall finansiella korrigeringar alltid tillämpas.

| c) | De finansiella korrigeringarnas storlek skall om möjligt väljas på grundval av enskilda ärenden och motsvara de utgifter som felaktigt belastat fonderna i berörda fall. Specifika kvantifierade korrigeringar av varje enskild insats är dock inte alltid möjliga eller praktiskt genomförbara, och det kan vara oproportionerligt att ogiltigförklara hela den utgift som berörs. Kommissionen måste i dessa fall fastställa korrigeringarna på grundval av extrapoleringar eller schablonbelopp. |
| --- | --- |

c)

De finansiella korrigeringarnas storlek skall om möjligt väljas på grundval av enskilda ärenden och motsvara de utgifter som felaktigt belastat fonderna i berörda fall. Specifika kvantifierade korrigeringar av varje enskild insats är dock inte alltid möjliga eller praktiskt genomförbara, och det kan vara oproportionerligt att ogiltigförklara hela den utgift som berörs. Kommissionen måste i dessa fall fastställa korrigeringarna på grundval av extrapoleringar eller schablonbelopp.

| d) | Om det finns bevis för att enskilda kvantifierbara oegentligheter av samma typ har förekommit inom ett stort antal andra insatser eller inom hela åtgärden eller programmet, men om det inte skulle vara kostnadseffektivt att utreda vilken regelvidrig utgift som belöper på varje enskild insats, får den finansiella korrigeringen grundas på extrapolering.






  — | Extrapolering kan bara användas om en homogen population eller en delmängd av insatser med liknande egenskaper kan identifieras och det kan visas att de har påverkats av samma brist. I dessa fall får resultaten från en grundlig undersökning av ett representativt urval av de berörda enskilda ärendena, slumpmässigt valda, extrapoleras till alla ärenden i den population som identifierats i enlighet med allmänt accepterade revisionskrav. |
| --- | --- | --- |

d)

Om det finns bevis för att enskilda kvantifierbara oegentligheter av samma typ har förekommit inom ett stort antal andra insatser eller inom hela åtgärden eller programmet, men om det inte skulle vara kostnadseffektivt att utreda vilken regelvidrig utgift som belöper på varje enskild insats, får den finansiella korrigeringen grundas på extrapolering.

—

Extrapolering kan bara användas om en homogen population eller en delmängd av insatser med liknande egenskaper kan identifieras och det kan visas att de har påverkats av samma brist. I dessa fall får resultaten från en grundlig undersökning av ett representativt urval av de berörda enskilda ärendena, slumpmässigt valda, extrapoleras till alla ärenden i den population som identifierats i enlighet med allmänt accepterade revisionskrav.

| e) | För enskilda överträdelser eller systematiska oegentligheter vars finansiella konsekvenser inte går att exakt kvantifiera därför att de är alltför diffusa eller omfattar för många variabler, t ex då man har underlåtit att göra effektiva kontroller för att förhindra eller upptäcka oegentligheten eller underlåtit att följa en bestämmelse för stödet eller en gemenskapsregel, men där det ändå skulle vara orimligt att dra in hela det berörda stödet, bör schablonkorrigeringar tillämpas.






  — | Schablonmässiga korrigeringar skall fastställas på grundval av hur allvarlig bristen i administrations- och kontrollsystemet är eller den enskilda överträdelsens omfattning och oegentlighetens ekonomiska betydelse. En förteckning över det kommissionen anser vara huvudelement och underordnade element i systemen för att bedöma bristernas allvar finns i avsnitt 2.2 och en vägledande skala för schablonkorrigeringar i avsnitt 2.3. Korrigeringar med schablonbelopp skall göras för samtliga utgifter som rör en berörd åtgärd, såvida inte bristerna endast har gällt vissa utgiftsområden (enskilda insatser eller typer av insatser). I det senare fallet skall korrigeringarna endast tillämpas på berörda utgiftsområden. En utgift får i regel inte bli föremål för mer än en korrigering. |
| --- | --- | --- |

e)

För enskilda överträdelser eller systematiska oegentligheter vars finansiella konsekvenser inte går att exakt kvantifiera därför att de är alltför diffusa eller omfattar för många variabler, t ex då man har underlåtit att göra effektiva kontroller för att förhindra eller upptäcka oegentligheten eller underlåtit att följa en bestämmelse för stödet eller en gemenskapsregel, men där det ändå skulle vara orimligt att dra in hela det berörda stödet, bör schablonkorrigeringar tillämpas.

—

Schablonmässiga korrigeringar skall fastställas på grundval av hur allvarlig bristen i administrations- och kontrollsystemet är eller den enskilda överträdelsens omfattning och oegentlighetens ekonomiska betydelse. En förteckning över det kommissionen anser vara huvudelement och underordnade element i systemen för att bedöma bristernas allvar finns i avsnitt 2.2 och en vägledande skala för schablonkorrigeringar i avsnitt 2.3. Korrigeringar med schablonbelopp skall göras för samtliga utgifter som rör en berörd åtgärd, såvida inte bristerna endast har gällt vissa utgiftsområden (enskilda insatser eller typer av insatser). I det senare fallet skall korrigeringarna endast tillämpas på berörda utgiftsområden. En utgift får i regel inte bli föremål för mer än en korrigering.

| f) | Inom områden där det finns en viss handlingsfrihet vid bedömningen av överträdelsens grad av allvar och i ärenden där miljöbestämmelser har åsidosatts skall följande gälla för korrigeringarna: Regelöverträdelsen skall vara tydlig och det skall finnas en tydlig koppling till den åtgärd som gemenskapen medfinansierar. |
| --- | --- |

f)

Inom områden där det finns en viss handlingsfrihet vid bedömningen av överträdelsens grad av allvar och i ärenden där miljöbestämmelser har åsidosatts skall följande gälla för korrigeringarna: Regelöverträdelsen skall vara tydlig och det skall finnas en tydlig koppling till den åtgärd som gemenskapen medfinansierar.

| g) | Oberoende av vilka korrigeringar kommissionen föreslår skall medlemsstaten alltid ges möjlighet att visa att den faktiska förlusten eller risken för fonderna eller oegentlighetens omfattning eller betydelse var mindre än kommissionens bedömning gav vid handen. Förfarandet och tidsfristerna anges i artikel 13.4 till 13.6 i det här beslutet. |
| --- | --- |

g)

Oberoende av vilka korrigeringar kommissionen föreslår skall medlemsstaten alltid ges möjlighet att visa att den faktiska förlusten eller risken för fonderna eller oegentlighetens omfattning eller betydelse var mindre än kommissionens bedömning gav vid handen. Förfarandet och tidsfristerna anges i artikel 13.4 till 13.6 i det här beslutet.

| h) | Finansiella korrigeringar som kommissionen beslutar om enligt artikel 26.3 i beslut 2004/904/EG leder alltid till en nettominskning av gemenskapsstödet, vilket inte är fallet om medlemsstaten själv gör korrigeringar enligt artikel 25.2 i detta beslut. |
| --- | --- |

h)

Finansiella korrigeringar som kommissionen beslutar om enligt artikel 26.3 i beslut 2004/904/EG leder alltid till en nettominskning av gemenskapsstödet, vilket inte är fallet om medlemsstaten själv gör korrigeringar enligt artikel 25.2 i detta beslut.

| i) | Om medlemsstaten genom sitt revisionssystem - revisionsrätten, interna eller externa revisioner - har upptäckt oegentligheter och inom rimlig tid vidtar lämpliga korrigeringsåtgärder enligt artikel 25.2 i beslut 2004/904/EG kan kommissionen inte tillämpa någon finansiell korrigering enligt artikel 26.2 i beslut 2004/904/EG, och det står medlemsstaten fritt att återanvända medlen. I övriga fall kan kommissionen vidta åtgärder på grundval av vad nationella revisionsorgan funnit och detta kan ske på samma sätt som om ett av EU:s revisionsorgan hade påvisat oegentligheten. Om kommissionen grundar sin ståndpunkt på fakta som tagits fram av ett annat av EU:s revisionsorgan och dokumenterats fullständigt skall kommissionen fatta beslut om de finansiella följderna, efter att ha tagit del av eventuella svar från medlemsstaten i fråga. |
| --- | --- |

i)

Om medlemsstaten genom sitt revisionssystem - revisionsrätten, interna eller externa revisioner - har upptäckt oegentligheter och inom rimlig tid vidtar lämpliga korrigeringsåtgärder enligt artikel 25.2 i beslut 2004/904/EG kan kommissionen inte tillämpa någon finansiell korrigering enligt artikel 26.2 i beslut 2004/904/EG, och det står medlemsstaten fritt att återanvända medlen. I övriga fall kan kommissionen vidta åtgärder på grundval av vad nationella revisionsorgan funnit och detta kan ske på samma sätt som om ett av EU:s revisionsorgan hade påvisat oegentligheten. Om kommissionen grundar sin ståndpunkt på fakta som tagits fram av ett annat av EU:s revisionsorgan och dokumenterats fullständigt skall kommissionen fatta beslut om de finansiella följderna, efter att ha tagit del av eventuella svar från medlemsstaten i fråga.

2.   KRITERIER OCH SKALOR FÖR SCHABLONKORRIGERINGAR

2.1   Kriterier

Såsom påpekas i punkt 1 c ovan får schablonkorrigeringar användas då den information som undersökningen ger inte gör det möjligt att med statistiska medel eller genom hänvisning till andra tillförlitliga uppgifter exakt bedöma de ekonomiska konsekvenser som rör ett eller flera fall av oegentligheter, men ändå gör det möjligt att dra slutsatsen att medlemsstaten inte på ett tillbörligt sätt har kontrollerat att de ansökningar på vilka utbetalningar har baserats har varit riktiga.

Schablonkorrigeringar bör övervägas om kommissionen finner att en kontroll som uttryckligen föreskrivs i en förordning eller som underförstått krävs för att följa en viss bestämmelse (t.ex. att begränsa stödet till en viss typ av insatser) inte genomförs och detta kan leda till systematiska oegentligheter. Schablonkorrigeringar bör också övervägas om kommissionen finner allvarliga brister i administrations- och kontrollsystemen som leder till överträdelser av regler och förordningar i större skala eller påvisar enskilda överträdelser. Schablonkorrigeringar kan även vara lämpliga om medlemsstaternas egna kontrollorgan upptäcker sådana oegentligheter utan att medlemsstaterna inom rimlig tid vidtar lämpliga korrigeringsåtgärder.

Den allmänna bedömningen av om en finansiell schablonkorrigering är nödvändig och vilken korrigeringssats som i så fall skall tillämpas skall grundas på den risk för förluster av gemenskapsmedel som uppstått till följd av bristerna i kontrollen. Korrigeringen bör således bygga på proportionalitetsprincipen. Följande faktorer skall beaktas:

| 1) | Huruvida oegentligheten rör ett enskilt fall, ett flertal fall eller samtliga fall. |
| --- | --- |

1)

Huruvida oegentligheten rör ett enskilt fall, ett flertal fall eller samtliga fall.

| 2) | Huruvida bristen beror på att systemet för administration och kontroll inte är tillräckligt effektivt i allmänhet eller att en särskild del i systemet inte fungerar bra, dvs. att det brister i de särskilda funktioner som behövs för att ge garantier för att medfinansieringen av utgifter med strukturfondsmedel enligt EU:s regler och nationella regler är laglig, regelmässig och uppfyller kraven på stödberättigande (se avsnitt 2.2 nedan). |
| --- | --- |

2)

Huruvida bristen beror på att systemet för administration och kontroll inte är tillräckligt effektivt i allmänhet eller att en särskild del i systemet inte fungerar bra, dvs. att det brister i de särskilda funktioner som behövs för att ge garantier för att medfinansieringen av utgifter med strukturfondsmedel enligt EU:s regler och nationella regler är laglig, regelmässig och uppfyller kraven på stödberättigande (se avsnitt 2.2 nedan).

| 3) | Bristens betydelse för alla administrativa kontroller, fysiska kontroller och andra planerade kontroller. |
| --- | --- |

3)

Bristens betydelse för alla administrativa kontroller, fysiska kontroller och andra planerade kontroller.

| 4) | Hur känslig åtgärden är för bedrägeri, med speciell hänsyn tagen till ekonomiska incitament. |
| --- | --- |

4)

Hur känslig åtgärden är för bedrägeri, med speciell hänsyn tagen till ekonomiska incitament.

2.2   Klassificering av element i administrations- och kontrollsystemen i syfte att tillämpa schablonnivåer för finansiella korrigeringar på grund av brister i systemen eller enskilda överträdelser

Administrations- och kontrollsystemen för fonden består av olika element och funktioner av större eller mindre betydelse i fråga om huruvida de utgifter som deklareras för medfinansiering är lagliga, följer reglerna och är stödberättigande. När det gäller att fastställa schablonkorrigeringar för brister i sådana system som leder till utbredda oegentligheter eller överträdelser i enskilda fall är det ändamålsenligt att skilja mellan centrala och kompletterande funktioner inom administrations- och kontrollsystemen.

De centrala funktionerna är nödvändiga för kontroll av att de insatser som stöds med medel från fonden är lagliga och följer reglerna medan de kompletterande funktionerna skall bidra till att administrations- och kontrollsystemen håller god kvalitet och för att säkra att verksamheten fungerar väl med avseende på nyckelfunktionerna.

Förteckningen nedan innehåller de flesta av beståndsdelarna i ett väl fungerande administrations- och kontrollsystem och en god revisionspraxis. Hur allvarliga systematiska brister och enskilda överträdelser är varierar kraftigt, och den rådgivande panelen med företrädare för de olika avdelningarna kommer därför att bedöma varje ärende för sig med särskild hänsyn till avdelning 2.4 nedan.

2.2.1   Huvudelement för att bedöma rätten till medfinansiering

| 1) | Tillhandahållande och tillämpning av förfaranden för stödansökning, bedömning av ansökningar, urval av ansökningar för vilka stöd skall beviljas, val av uppdragstagare/leverantörer och korrekt annonsering av ansökningstillfällen i enlighet med programförfarandena.






  a) | Överensstämmelse, i förekommande fall, med reglerna för offentliggörande, lika möjligheter och offentlig upphandling och, såvitt EG-direktiv om offentlig upphandling inte är tillämpliga, med fördragets bestämmelser och principerna om insyn, likabehandling och icke-diskriminering. |
| --- | --- | --- |

1)

Tillhandahållande och tillämpning av förfaranden för stödansökning, bedömning av ansökningar, urval av ansökningar för vilka stöd skall beviljas, val av uppdragstagare/leverantörer och korrekt annonsering av ansökningstillfällen i enlighet med programförfarandena.

a)

Överensstämmelse, i förekommande fall, med reglerna för offentliggörande, lika möjligheter och offentlig upphandling och, såvitt EG-direktiv om offentlig upphandling inte är tillämpliga, med fördragets bestämmelser och principerna om insyn, likabehandling och icke-diskriminering.

| b) | Bedömning av projektansökningar i enlighet med programkriterierna och programförfarandena, såsom överensstämmelse med reglerna om miljökonsekvensbedömning samt lagstiftning och riktlinjer för lika möjligheter. |
| --- | --- |

b)

Bedömning av projektansökningar i enlighet med programkriterierna och programförfarandena, såsom överensstämmelse med reglerna om miljökonsekvensbedömning samt lagstiftning och riktlinjer för lika möjligheter.

| c) | Urval av projekt för vilka stöd beviljas sker enligt följande:






  — | Kontroll av att utvalda ansökningar motsvarar programmets mål och offentliggjorda kriterier. |
| --- | --- | --- |

c)

Urval av projekt för vilka stöd beviljas sker enligt följande:

—

Kontroll av att utvalda ansökningar motsvarar programmets mål och offentliggjorda kriterier.

| — | Skälen till att bevilja eller avslå en ansökan redovisas tydligt. |
| --- | --- |

—

Skälen till att bevilja eller avslå en ansökan redovisas tydligt.

| — | Reglerna för statligt stöd följs. |
| --- | --- |

—

Reglerna för statligt stöd följs.

| — | Reglerna för beviljande av stöd följs. |
| --- | --- |

—

Reglerna för beviljande av stöd följs.

| — | Villkor och bestämmelser för beviljande av stöd finns med i beslutet om godkännande. |
| --- | --- |

—

Villkor och bestämmelser för beviljande av stöd finns med i beslutet om godkännande.

| 2) | Kontroll av leverans av produkter och tjänster samt av att utgifter som deklareras inom ramen för programmet av den ansvariga instansen enligt artikel 13 i beslut 2004/904/EG eller av de organ som fungerar som förmedlande organ mellan den slutliga stödmottagaren och den ansvariga instansen, verkligen berättigar till stöd:






  a) | Kontroll av att kontrakterade tjänster, arbeten och leveranser stämmer överens med planer, fakturor, godkännandehandlingar, expertrapporter osv., samt kontroll på plats, om så är lämpligt. |
| --- | --- | --- |

2)

Kontroll av leverans av produkter och tjänster samt av att utgifter som deklareras inom ramen för programmet av den ansvariga instansen enligt artikel 13 i beslut 2004/904/EG eller av de organ som fungerar som förmedlande organ mellan den slutliga stödmottagaren och den ansvariga instansen, verkligen berättigar till stöd:

a)

Kontroll av att kontrakterade tjänster, arbeten och leveranser stämmer överens med planer, fakturor, godkännandehandlingar, expertrapporter osv., samt kontroll på plats, om så är lämpligt.

| b) | Kontroll av att villkoren för beviljande av stöd är uppfyllda. |
| --- | --- |

b)

Kontroll av att villkoren för beviljande av stöd är uppfyllda.

| c) | Kontroll av att de begärda beloppen är stödberättigande. |
| --- | --- |

c)

Kontroll av att de begärda beloppen är stödberättigande.

| d) | Lämplig uppföljning av alla oklarheter innan utbetalning godkänns. |
| --- | --- |

d)

Lämplig uppföljning av alla oklarheter innan utbetalning godkänns.

| e) | Lämpligt och tillförlitligt bokföringssystem. |
| --- | --- |

e)

Lämpligt och tillförlitligt bokföringssystem.

| f) | Kontroll av att det finns en verifieringskedja på alla nivåer från den slutlige stödmottagaren eller det organ eller företag som genomför insatsen upp genom hela systemet. |
| --- | --- |

f)

Kontroll av att det finns en verifieringskedja på alla nivåer från den slutlige stödmottagaren eller det organ eller företag som genomför insatsen upp genom hela systemet.

| g) | Rimliga åtgärder för att kontrollera att de utgiftsdeklarationer som lämnas in till kommissionen är korrekta med avseende på att






  — | utgifterna uppkommit inom den tidsperiod då utgifter är stödberättigande inom ramen för insatser som valts ut för medfinansiering enligt normala förfaranden och enligt alla tillämpliga villkor och bestämmelser, |
| --- | --- | --- |

g)

Rimliga åtgärder för att kontrollera att de utgiftsdeklarationer som lämnas in till kommissionen är korrekta med avseende på att

—

utgifterna uppkommit inom den tidsperiod då utgifter är stödberättigande inom ramen för insatser som valts ut för medfinansiering enligt normala förfaranden och enligt alla tillämpliga villkor och bestämmelser,

| — | de medfinansierade insatserna verkligen har genomförts. |
| --- | --- |

—

de medfinansierade insatserna verkligen har genomförts.

| 3) | Tillräckligt många och noggranna kontroller av insatser och lämplig uppföljning genom






  a) | stickprov på minst 10 % av de sammanlagda stödberättigande utgifterna i enlighet med artikel 4 i detta beslut, underbyggt med en rapport från revisorn om genomfört arbete, |
| --- | --- | --- |

3)

Tillräckligt många och noggranna kontroller av insatser och lämplig uppföljning genom

a)

stickprov på minst 10 % av de sammanlagda stödberättigande utgifterna i enlighet med artikel 4 i detta beslut, underbyggt med en rapport från revisorn om genomfört arbete,

| b) | representativa prover och tillfredsställande riskanalys, |
| --- | --- |

b)

representativa prover och tillfredsställande riskanalys,

| c) | lämplig separation av funktioner vis-à-vis projektledningen för att garantera oberoende, |
| --- | --- |

c)

lämplig separation av funktioner vis-à-vis projektledningen för att garantera oberoende,

| d) | uppföljning av kontroller för att säkerställa






  — | lämplig bedömning av resultat och finansiella korrigeringar i tillämpliga fall, |
| --- | --- | --- |

d)

uppföljning av kontroller för att säkerställa

—

lämplig bedömning av resultat och finansiella korrigeringar i tillämpliga fall,

| — | övergripande åtgärder för att korrigera systematiska oegentligheter. |
| --- | --- |

—

övergripande åtgärder för att korrigera systematiska oegentligheter.

2.2.2   Underordnade element

| a) | Tillfredsställande administrativa kontroller i form av standardchecklistor eller motsvarande och god dokumentation av resultat, för att säkra bland annat att






  — | utbetalningar inte redan har gjorts och att enskilda transaktioner (kontrakt, kvitton, fakturor, betalningar) kan identifieras, och |
| --- | --- | --- |

a)

Tillfredsställande administrativa kontroller i form av standardchecklistor eller motsvarande och god dokumentation av resultat, för att säkra bland annat att

—

utbetalningar inte redan har gjorts och att enskilda transaktioner (kontrakt, kvitton, fakturor, betalningar) kan identifieras, och

| — | avstämning har gjorts inom bokföringssystemet mellan deklarationer och registrerade utgifter. |
| --- | --- |

—

avstämning har gjorts inom bokföringssystemet mellan deklarationer och registrerade utgifter.

| b) | Korrekt övervakning av förfarandena för utbetalning och godkännande. |
| --- | --- |

b)

Korrekt övervakning av förfarandena för utbetalning och godkännande.

| c) | Tillfredsställande rutiner för information om gemenskapens regler. |
| --- | --- |

c)

Tillfredsställande rutiner för information om gemenskapens regler.

| d) | Säkerställande av att gemenskapsmedel betalas ut i rätt tid till stödmottagarna. |
| --- | --- |

d)

Säkerställande av att gemenskapsmedel betalas ut i rätt tid till stödmottagarna.

2.3   Vägledande nivåer för schablonkorrigeringar

Korrigering på 100 %

Korrigeringssatsen får sättas till 100 % om bristerna i medlemsstatens system för administration och kontroll eller de individuella överträdelserna är så allvarliga att gemenskapsbestämmelserna inte alls följs. Detta innebär att alla utbetalningar betraktas som felaktiga.

Korrigering på 25 %

Om en medlemsstats system för administration och kontroll har allvarliga brister och det finns belägg för omfattande oegentligheter, och om man trots detta inte vidtar tillräckliga åtgärder mot felaktiga rutiner och bedrägerier, är en korrigering på 25 % motiverad, eftersom det under sådana omständigheter är rimligt att anta att möjligheten att utan risk ansöka om finansiering för icke stödberättigande utgifter kommer att leda till särskilt stora förluster för fonden. Denna korrigeringsnivå är också lämplig för oegentligheter i enskilda fall som är allvarliga men inte berör hela insatsen.

Korrigering på 10 %

Om ett eller flera huvudelement i systemet för administration och kontroll inte tillämpas, eller tillämpas så ineffektivt eller så sällan att de varken gör det möjligt att avgöra om en ansökan är stödberättigad eller förebygga oegentligheter, är en korrigering på 10 % motiverad, eftersom det under sådana omständigheter är rimligt att anta att en stor risk för förluster för fonden har förelegat. Denna korrigeringsnivå är också lämplig för enskilda överträdelser av mindre allvarlig natur som rör huvudelement i systemet.

Korrigering på 5 %

Om alla systemets huvudelement fungerar, men inte med den enhetlighet, frekvens eller omfattning som krävs enligt förordningarna, är en korrigering på 5 % motiverad, eftersom det under sådana omständigheter är rimligt att anta att kontrollen inte räcker för att säkra att utbetalningsanspråken är berättigade, vilket innebär att en väsentlig förlustrisk för fonden har förelegat. En korrigering på 5 % kan också vara lämplig vid mindre allvarliga oegentligheter som rör huvudelementen för enskilda insatser.

Att ett systems funktion kan förbättras innebär inte i sig någon grund för en finansiell korrigering. Det måste föreligga en allvarlig brist i efterlevnaden av tydliga gemenskapsregler eller normer för god praxis och bristen måste innebära en verklig risk för oegentligheter eller för förlust för fonden.

Korrigering på 2 %

Om systemets huvudelement fungerar tillfredsställande men ett eller flera av de underordnade elementen över huvud taget inte används är en korrigering på 2 % motiverad på grund av den relativt sett mindre förlustrisken för fonden och överträdelsens lindrigare karaktär.

En korrigering bör höjas från 2 % till 5 % om samma brist påvisas i samband med utgifter efter det datum då den första korrigeringen fastställdes och medlemsstaten har underlåtit att efter den första korrigeringen vidta lämpliga åtgärder för att rätta till den del av systemet där bristen fanns.

En korrigering på 2 % är också motiverad om kommissionen utan att fastställa någon korrigering har underrättat den berörda medlemsstaten om behovet att förbättra underordnade element i ett system som används men inte fungerar tillfredsställande, och medlemsstaten ändå inte har vidtagit nödvändiga åtgärder.

Korrigeringar för brister i underordnade element i administrations- och kontrollsystem fastställs bara om inga brister har påvisats i huvudelementen. Om det finns brister som rör både underordnade element och huvudelement skall korrigeringsnivån vara den som gäller för huvudelementen.

2.4   Gränsfall

I de fall då en korrigering enligt dessa riktlinjer skulle vara klart oproportionerlig får en lägre korrigeringssats föreslås.

Om bristerna exempelvis beror på att gemenskapens regler eller krav är svårtolkade (utom i de fall då medlemsstaten rimligen borde ha tagit upp detta med kommissionen) och om de nationella myndigheterna vidtagit fungerande åtgärder för att komma till rätta med bristerna så snart de upptäcktes, kan detta betraktas som förmildrande omständigheter och innebära att den lägre korrigeringssatsen eller ingen alls får föreslås. På liknande sätt bör vederbörlig hänsyn tas till rättssäkerhetskravet om bristerna inte upptäcktes vid tidigare revisioner från kommissionens sida.

Vid bedömningen av de finansiella konsekvenserna av systematiska oegentligheter betraktas det emellertid i allmänhet inte som en förmildrande omständighet att brister i administrations- eller kontrollsystem rättats till omedelbart efter det att bristerna rapporterats till medlemsstaten.

2.5   Bedömningsgrund

När situationen i andra medlemsstater är känd gör kommissionen (bör kommissionen göra) en jämförelse med dessa för att korrigeringssatserna skall bli likvärdiga.

Korrigeringssatsen bör tillämpas på den del av utgiften som orsakat risken. Om bristen beror på att medlemsstaten inte har antagit ett lämpligt kontrollsystem, bör korrigeringen tillämpas på hela utgiften för den berörda åtgärden. Om det finns anledning att anta att bristen är begränsad till en viss myndighets eller regions tillämpning av det kontrollsystem som medlemsstaten antagit, skall korrigeringen endast göras för de utgifter som hänför sig till denna myndighet eller region. Om bristen till exempel gäller kontroll av kriterierna för berättigande till en högre stödsats, skall korrigeringen baseras på skillnaden mellan den högre och den lägre stödsatsen.

Korrigeringen skall i normala fall gälla utgifterna för åtgärden under den undersökta perioden, till exempel ett räkenskapsår. Om oegentligheten beror på systemfel som uppenbart förelegat under lång tid och berör flera års utgifter, skall korrigeringen omfatta alla de utgifter som deklarerats av medlemsstaten medan systemfelet förelåg, fram till och med den månad då det avhjälptes.

Om flera oegentligheter upptäcks i samma system, är de schablonmässiga korrigeringarna inte kumulativa, eftersom den allvarligaste bristen uppfattas som indikation på de risker som har upptäckts av kontrollsystemet i sin helhet (2). Korrigeringen tillämpas på de utgifter som återstår efter avdrag med de belopp som inte godkänts i enskilda fall. Om de påföljder som föreskrivs i gemenskapsrätten inte tillämpas av medlemsstaten, bör den finansiella korrigeringen vara summan av de påföljder som inte tillämpas plus 2 % av de kvarstående ansökningarna, eftersom underlåtenhet att tillämpa påföljder ökar risken för felaktiga ansökningar.

3.   TILLÄMPNING OCH KONSEKVENSER AV FINANSIELLA NETTOKORRIGERINGAR

Om medlemsstaten gjort de finansiella korrigeringar som föreslås vid förfarandet enligt artikel 26.2 i beslut 2004/904/EG, behöver kommissionen inte tillämpa någon nettominskning av medlen till programmet utan kan tillåta att medlemsstaten återanvänder de belopp som frigörs. De finansiella korrigeringar som kommissionen enligt artikel 26.2 i beslut 2004/904/EG fastställer efter att ha följt förfarandet i artikel 26.3 och 26.4 i det beslutet kommer däremot alltid att innebära en nettominskning av medlemsstatens vägledande fördelning av fondmedlen.

En nettokorrigering bör under alla omständigheter tillämpas om kommissionen anser att medlemsstaten har underlåtit att göra en tillräcklig uppföljning av de oegentligheter som nationella organ eller gemenskapsorgan funnit, eller om en felaktighet beror på en allvarlig brist i medlemsstatens system för administration och kontroll.

Ränta på belopp som skall betalas tillbaka till kommissionen efter nettokorrigering skall erläggas enligt artikel 26.4 i beslut 2004/904/EG och artikel 3.1 i det här beslutet.

---

(1)  EGT L 312, 23.12.1995, s. 1.

(2)  Se även avdelning 2.3 (korrigering på 2 %).

---

| 14.6.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 162/20 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 162/20

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 20 januari 2006

om genomförandebestämmelser för rådets beslut 2004/904/EG i fråga om medlemsstaternas förvaltnings- och kontrollsystem samt regler för administrativ och finansiell förvaltning av projekt som medfinansieras av Europeiska flyktingfonden

[delgivet med nr K(2006) 51/3]

(Endast de tjeckiska, nederländska, engelska, estniska, finska, franska, tyska, grekiska, ungerska, italienska, svenska, lettiska, litauiska, polska, portugisiska, slovakiska, slovenska och spanska texterna är giltiga)

(2006/401/EG)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR FATTAT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets beslut 2004/904/EG av den 2 december 2004 om inrättande av Europeiska flyktingfonden för perioden 2005–2010 (1), särskilt artikel 13.5 i detta,

av följande skäl:

| (1) | För att säkerställa en god finansiell förvaltning av de medel som beviljas genom Europeiska flyktingfonden (nedan kallad fonden) bör gemensamma riktlinjer antas för organisationen av de uppgifter som åligger de myndigheter som ansvarar för genomförandet av medfinansierade åtgärder. |
| --- | --- |

(1)

För att säkerställa en god finansiell förvaltning av de medel som beviljas genom Europeiska flyktingfonden (nedan kallad fonden) bör gemensamma riktlinjer antas för organisationen av de uppgifter som åligger de myndigheter som ansvarar för genomförandet av medfinansierade åtgärder.

| (2) | För att säkerställa att gemenskapens resurser används enligt principerna om sund ekonomisk förvaltning bör förvaltnings- och kontrollsystem införas som möjliggör en tillfredsställande verifieringskedja, och ger kommissionen allt nödvändigt stöd för att genomföra kontroller, särskilt stickprovskontroller. |
| --- | --- |

(2)

För att säkerställa att gemenskapens resurser används enligt principerna om sund ekonomisk förvaltning bör förvaltnings- och kontrollsystem införas som möjliggör en tillfredsställande verifieringskedja, och ger kommissionen allt nödvändigt stöd för att genomföra kontroller, särskilt stickprovskontroller.

| (3) | För att gemenskapens resurser skall användas på ett effektivt och korrekt sätt bör man fastställa enhetliga kriterier för de kontroller som medlemsstaterna genomför enligt artikel 25 i beslut 2004/904/EG. |
| --- | --- |

(3)

För att gemenskapens resurser skall användas på ett effektivt och korrekt sätt bör man fastställa enhetliga kriterier för de kontroller som medlemsstaterna genomför enligt artikel 25 i beslut 2004/904/EG.

| (4) | För att de utgiftsdeklarationer, för vilka betalning begärs ur fonden enligt artikel 24 i beslut 2004/904/EG, skall kunna behandlas på ett enhetligt sätt bör ett standardformulär utarbetas för dessa deklarationer. |
| --- | --- |

(4)

För att de utgiftsdeklarationer, för vilka betalning begärs ur fonden enligt artikel 24 i beslut 2004/904/EG, skall kunna behandlas på ett enhetligt sätt bör ett standardformulär utarbetas för dessa deklarationer.

| (5) | I enlighet med artikel 3 i protokollet om Förenade kungarikets och Irlands ställning, fogat till Fördraget om Europeiska unionen och Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, har Förenade Kungariket meddelat sin önskan att delta i antagandet och tillämpningen av beslut 2004/904/EG och därmed även i detta beslut. |
| --- | --- |

(5)

I enlighet med artikel 3 i protokollet om Förenade kungarikets och Irlands ställning, fogat till Fördraget om Europeiska unionen och Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, har Förenade Kungariket meddelat sin önskan att delta i antagandet och tillämpningen av beslut 2004/904/EG och därmed även i detta beslut.

| (6) | I enlighet med artikel 3 i protokollet om Förenade kungarikets och Irlands ställning, fogat till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, deltar Förenade kungariket i beslut 2004/904/EG och följaktligen i detta beslut. |
| --- | --- |

(6)

I enlighet med artikel 3 i protokollet om Förenade kungarikets och Irlands ställning, fogat till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, deltar Förenade kungariket i beslut 2004/904/EG och följaktligen i detta beslut.

| (7) | I enlighet med artiklarna 1 och 2 i protokollet om Danmarks ställning, fogat till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, deltar inte Danmark i beslut 2004/904/EG och är vare sig bundet av det beslutet eller av detta beslut. |
| --- | --- |

(7)

I enlighet med artiklarna 1 och 2 i protokollet om Danmarks ställning, fogat till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, deltar inte Danmark i beslut 2004/904/EG och är vare sig bundet av det beslutet eller av detta beslut.

| (8) | De åtgärder som anges i detta beslut är förenliga med yttrandet från den kommitté som upprättas genom artikel 11 i beslut 2004/904/EG. |
| --- | --- |

(8)

De åtgärder som anges i detta beslut är förenliga med yttrandet från den kommitté som upprättas genom artikel 11 i beslut 2004/904/EG.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

KAPITEL I

TILLÄMPNINGSOMRÅDE OCH DEFINITIONER

Artikel 1

I detta beslut fastställs tillämpningsföreskrifter för rådets beslut 2004/904/EG när det gäller förvaltnings- och kontrollsystem och regler administrativ och finansiell styrning för bidrag som beviljas från Europeiska flyktingfonden (nedan kallad fonden) och som förvaltas av medlemsstaterna.

Artikel 2

I detta beslut avses med

| 1. | Behörig myndighet: varje medlemsstats funktionella organ eller varje nationellt offentligt organ som inrättats av en medlemsstat enligt artikel 13.1 i beslut 2004/904/EG. |
| --- | --- |

1.

Behörig myndighet: varje medlemsstats funktionella organ eller varje nationellt offentligt organ som inrättats av en medlemsstat enligt artikel 13.1 i beslut 2004/904/EG.

| 2. | Befullmäktigad myndighet: varje offentlig myndighet eller privaträttsligt organ som styrs av en medlemsstats lagstiftning och som har ett uppdrag av allmänt intresse, som den ansvariga myndigheten delegerar delar av eller alla sina tillämpningsuppgifter enligt artikel 13.1 i beslut 2004/904/EG. |
| --- | --- |

2.

Befullmäktigad myndighet: varje offentlig myndighet eller privaträttsligt organ som styrs av en medlemsstats lagstiftning och som har ett uppdrag av allmänt intresse, som den ansvariga myndigheten delegerar delar av eller alla sina tillämpningsuppgifter enligt artikel 13.1 i beslut 2004/904/EG.

| 3. | Attesterande myndighet: varje enskild myndighet eller avdelning som är operationellt oberoende av varje avdelning med ansvar för tillståndsgivning hos den ansvariga myndigheten och av varje befullmäktigad myndighet som inrättats av medlemsstaten för att attestera utgiftsdeklarationer enligt artikel 24.2 i beslut 2004/904/EG. |
| --- | --- |

3.

Attesterande myndighet: varje enskild myndighet eller avdelning som är operationellt oberoende av varje avdelning med ansvar för tillståndsgivning hos den ansvariga myndigheten och av varje befullmäktigad myndighet som inrättats av medlemsstaten för att attestera utgiftsdeklarationer enligt artikel 24.2 i beslut 2004/904/EG.

| 4. | Kontrollmyndighet: varje enskild myndighet eller avdelning som är operationellt oberoende av varje avdelning med ansvar för tillståndsgivning hos den ansvariga myndigheten och av varje befullmäktigad myndighet som inrättats av medlemsstaten för kontroll och revision av åtgärder enligt artikel 25.1 a i beslut 2004/904/EG. |
| --- | --- |

4.

Kontrollmyndighet: varje enskild myndighet eller avdelning som är operationellt oberoende av varje avdelning med ansvar för tillståndsgivning hos den ansvariga myndigheten och av varje befullmäktigad myndighet som inrättats av medlemsstaten för kontroll och revision av åtgärder enligt artikel 25.1 a i beslut 2004/904/EG.

KAPITEL II

FÖRVALTNINGS- OCH KONTROLLSYSTEM

Artikel 3

Allmänna bestämmelser

De förvaltnings- och kontrollsystem som införs av medlemsstaterna skall möjliggöra följande:

| 1. | En klar och tydlig definition av de berörda organens eller enskilda myndighetspersonernas arbetsuppgifter vad gäller förvaltning och kontroll samt en klar och tydlig fördelning av arbetsuppgifterna inom varje organ. |
| --- | --- |

1.

En klar och tydlig definition av de berörda organens eller enskilda myndighetspersonernas arbetsuppgifter vad gäller förvaltning och kontroll samt en klar och tydlig fördelning av arbetsuppgifterna inom varje organ.

| 2. | En klar och tydlig uppdelning av arbetsuppgifter mellan organ, avdelningar eller myndighetspersoner som arbetar med styrning, kontroll och attestering av utgifter. |
| --- | --- |

2.

En klar och tydlig uppdelning av arbetsuppgifter mellan organ, avdelningar eller myndighetspersoner som arbetar med styrning, kontroll och attestering av utgifter.

| 3. | Lämpliga anslag till alla organ eller avdelningar som genomför de uppgifter som de ålagts under den tid de åtgärder som medfinansieras via fonden genomförs. |
| --- | --- |

3.

Lämpliga anslag till alla organ eller avdelningar som genomför de uppgifter som de ålagts under den tid de åtgärder som medfinansieras via fonden genomförs.

| 4. | Effektiva system för internrevision av den ansvariga myndigheten och alla befullmäktigade myndigheter. |
| --- | --- |

4.

Effektiva system för internrevision av den ansvariga myndigheten och alla befullmäktigade myndigheter.

| 5. | Tillförlitlig bokföring, övervakning och ekonomisk rapportering i datoriserad form. |
| --- | --- |

5.

Tillförlitlig bokföring, övervakning och ekonomisk rapportering i datoriserad form.

| 6. | Ett effektivt system för rapportering och övervakning i de fall där uppgifterna delegeras. |
| --- | --- |

6.

Ett effektivt system för rapportering och övervakning i de fall där uppgifterna delegeras.

| 7. | Manualer med förfaranden för olika funktioner. |
| --- | --- |

7.

Manualer med förfaranden för olika funktioner.

| 8. | Effektiv revision av att alla förfaranden fungerar väl. |
| --- | --- |

8.

Effektiv revision av att alla förfaranden fungerar väl.

| 9. | System och rutiner som garanterar att stegen verifieringsprocessen kan följas. |
| --- | --- |

9.

System och rutiner som garanterar att stegen verifieringsprocessen kan följas.

| 10. | Förfaranden för rapportering och övervakning av oegentligheter och återkrav av felaktigt utbetalda belopp. |
| --- | --- |

10.

Förfaranden för rapportering och övervakning av oegentligheter och återkrav av felaktigt utbetalda belopp.

Artikel 4

Utnämning av myndigheter

1.   Medlemsstaten skall utse följande myndigheter:

| — | En ansvarande myndighet |
| --- | --- |

—

En ansvarande myndighet

| — | En attesterande myndighet |
| --- | --- |

—

En attesterande myndighet

| — | En kontrollerande myndighet |
| --- | --- |

—

En kontrollerande myndighet

2.   Medlemsstaten skall fastställa alla föreskrifter som styr dess relationer med de nämnda myndigheterna. Utan att det påverkar tillämpningen av bestämmelserna i detta direktiv skall fastställa medlemsstaterna alla de föreskrifter som styr relationerna mellan nämnda myndigheter, vilka skall verka i full enlighet med de institutionella, rättsliga och finansiella systemen i de berörda medlemsstaterna.

3.   Utan att det påverkar tillämpningen av bestämmelserna i artikel 3.2 får vissa eller alla av förvaltnings-, attesterings- och kontrollfunktionerna utföras inom samma organ.

Artikel 5

Ansvarig myndighet

1.   Den ansvariga myndigheten skall ansvara för att styra och genomföra fleråriga program med bistånd från fonden på ett effektivt, verkningsfullt och korrekt sätt och särskilt för att

| a) | tillställa kommissionen de fleråriga programmen enligt den modell som definieras i bilaga 1, |
| --- | --- |

a)

tillställa kommissionen de fleråriga programmen enligt den modell som definieras i bilaga 1,

| b) | tillställa kommissionen det årliga programmet enligt den modell som definieras i bilaga 2, |
| --- | --- |

b)

tillställa kommissionen det årliga programmet enligt den modell som definieras i bilaga 2,

| c) | säkerställa att projekt som erhåller finansiering väljs ut enligt de villkor och kriterier som föreskrivs i artiklarna 14 och 20 i beslut 2004/904/EG och i överensstämmelse med de standardförfaranden som anges i artikel 10 i detta beslut, utan att det påverkar tillämpningen av ytterligare kriterier som fastställs i tillämpliga gemenskapsbestämmelser och nationella bestämmelser, |
| --- | --- |

c)

säkerställa att projekt som erhåller finansiering väljs ut enligt de villkor och kriterier som föreskrivs i artiklarna 14 och 20 i beslut 2004/904/EG och i överensstämmelse med de standardförfaranden som anges i artikel 10 i detta beslut, utan att det påverkar tillämpningen av ytterligare kriterier som fastställs i tillämpliga gemenskapsbestämmelser och nationella bestämmelser,

| d) | säkerställa en effektiv administrativ, kontraktsenlig och finansiell styrning av åtgärder, i enlighet med de standardförfaranden som anges i artikel 11 i detta direktiv, och |
| --- | --- |

d)

säkerställa en effektiv administrativ, kontraktsenlig och finansiell styrning av åtgärder, i enlighet med de standardförfaranden som anges i artikel 11 i detta direktiv, och

| e) | säkerställa transaktionernas laglighet och regelmässighet. |
| --- | --- |

e)

säkerställa transaktionernas laglighet och regelmässighet.

2.   Den ansvariga myndigheten skall införa förfaranden för att säkerställa att alla dokument som rör utgifter och kontroller som krävs för en fullgod verifieringskedja bevaras i enlighet med kraven i artikel 9.

3.   Den ansvariga myndigheten skall se till att kontrollmyndigheten, för att kunna utföra de kontroller som fastställs i artikel 25.1 a i beslut 2004/904/EG, erhåller all nödvändig information om förvaltningsförfaranden i fondens verksamhet och om de projekt som medfinansieras av fonden.

4.   Den ansvariga myndigheten skall säkerställa att den attesterande myndigheten, för att kunna utföra sina arbetsuppgifter, erhåller all nödvändig information om fondens förvaltningsförfaranden, de projekt som medfinansieras av fonden och resultaten av de kontroller som genomförts av kontrollmyndigheten

5.   Den ansvariga myndigheten skall motta de utbetalningar som gjorts av kommissionen och ansvara för utbetalningarna till stödmottagarna. Den skall inkomma till kommissionen begäran om utbetalning som upprättats i överensstämmelse med bilaga 5, i tillämpliga fall åtföljd av läges- eller slutrapport enligt de mallar som ges i bilagorna 3 och 4, samt av den utgiftsdeklaration som upprättas i överensstämmelse med bilaga 6, vederbörligen attesterad av den attesterande myndigheten.

6.   Den ansvariga myndigheten skall se till att rapporter om genomförande utvärdering av insatser som medfinansieras av fonden överlämnas i enlighet med den tidsplan som fastställs i artikel 28 i beslut 2004/904/EG.

Artikel 6

Delegering av den ansvariga myndighetens uppgifter

När alla eller delar av den ansvariga myndighetens uppgifter har delegerats till en befullmäktigad myndighet, skall den ansvariga myndigheten noggrant ange de delegerade uppgifternas omfattning och fastställa närmare förfaranden för hur uppgifterna skall genomföras, vilka skall vara förenliga med kraven i artikel 3.

Förfarandena skall omfatta att lämna regelbunden information till den ansvariga myndigheten om hur de delegerade uppgifterna faktiskt fullgjorts tillsammans med en beskrivning av de resurser som använts.

De uppgifter som den ansvariga myndigheten har delegerat skall meddelas till och bekräftas av den befullmäktigade myndigheten.

Artikel 7

Kontrollmyndighet

1.   Kontrollmyndigheten skall vara ansvarig för att säkerställa att de kontroller som fastställs i artikel 25.1 a i beslut 2004/904/EG genomförs.

2.   De kontroller som det hänvisas till i punkt 1 skall täcka ett väsentligt urval av de medfinansierade projekten, utvalda på grundval av en riskanalys och motsvarande minst 10 % av de totala stödberättigande utgifterna för varje årligt program. I urvalsmetoden skall följande krav beaktas:

| a) | Projekt av tillräckligt varierande typ och omfattning bör ingå. |
| --- | --- |

a)

Projekt av tillräckligt varierande typ och omfattning bör ingå.

| b) | Hänsyn bör tas till eventuella riskfaktorer som har identifierats genom nationella kontroller eller gemenskapskontroller samt till kostnads- nyttoaspekterna, med beaktande av tidigare genomförda kontroller. |
| --- | --- |

b)

Hänsyn bör tas till eventuella riskfaktorer som har identifierats genom nationella kontroller eller gemenskapskontroller samt till kostnads- nyttoaspekterna, med beaktande av tidigare genomförda kontroller.

| c) | Det bör säkerställas att urvalsmetoderna som används för de kontroller som fastställs i artikel 25 leder till att projekt väljs ut som är representativa för den underliggande populationen i varje årligt program. |
| --- | --- |

c)

Det bör säkerställas att urvalsmetoderna som används för de kontroller som fastställs i artikel 25 leder till att projekt väljs ut som är representativa för den underliggande populationen i varje årligt program.

3.   Vid kontrollerna skall kontrollmyndigheten kontrollera följande:

| a) | Styrnings- och kontrollsystemens effektiva tillämpning samt möjliga brister i tillämpningen och hur allvarliga dessa är. |
| --- | --- |

a)

Styrnings- och kontrollsystemens effektiva tillämpning samt möjliga brister i tillämpningen och hur allvarliga dessa är.

| b) | Att det finns en tillfredsställande verifieringskedja. |
| --- | --- |

b)

Att det finns en tillfredsställande verifieringskedja.

| c) | Att det finns ett lämpligt antal relevanta redovisningshandlingar med tillhörande verifikationer hos den ansvariga myndigheten eller något annat befullmäktigat organ, stödmottagarna och, i tillämpliga fall, de andra organ eller företag som genomför projekt. |
| --- | --- |

c)

Att det finns ett lämpligt antal relevanta redovisningshandlingar med tillhörande verifikationer hos den ansvariga myndigheten eller något annat befullmäktigat organ, stödmottagarna och, i tillämpliga fall, de andra organ eller företag som genomför projekt.

| d) | Att utgiftsposterna uppfyller de krav för stödberättigande som anges i kommissionens beslut K(2006)51 slutlig/1, till de krav som närmare anges under det nationella urvalsförfarandet, till villkoren i avtalet om stöd eller andra rättsliga instrument genom vilka bidrag beviljas samt till det arbete som faktiskt utförts. |
| --- | --- |

d)

Att utgiftsposterna uppfyller de krav för stödberättigande som anges i kommissionens beslut K(2006)51 slutlig/1, till de krav som närmare anges under det nationella urvalsförfarandet, till villkoren i avtalet om stöd eller andra rättsliga instrument genom vilka bidrag beviljas samt till det arbete som faktiskt utförts.

| e) | Att syftet eller det planerade syftet med projektet överensstämmer med de målsättningar som anges i artiklarna 4–7 i beslut 2004/904/EG och gynnar målpopulationen enligt definitionen i artikel 3 i beslut 2004/904/EG. |
| --- | --- |

e)

Att syftet eller det planerade syftet med projektet överensstämmer med de målsättningar som anges i artiklarna 4–7 i beslut 2004/904/EG och gynnar målpopulationen enligt definitionen i artikel 3 i beslut 2004/904/EG.

| f) | Att gemenskapens finansiella bidrag uppfyller de villkor som anges i artikel 20 i beslut 2004/904/EG eller i andra tillämpliga gemenskapsbestämmelser, samt att de betalats ut till stödmottagarna utan avdrag eller dröjsmål. |
| --- | --- |

f)

Att gemenskapens finansiella bidrag uppfyller de villkor som anges i artikel 20 i beslut 2004/904/EG eller i andra tillämpliga gemenskapsbestämmelser, samt att de betalats ut till stödmottagarna utan avdrag eller dröjsmål.

| g) | Att den medfinansiering som krävs faktiskt har ställts till förfogande. |
| --- | --- |

g)

Att den medfinansiering som krävs faktiskt har ställts till förfogande.

4.   Den slutliga rapporten om genomförandet av det årliga program som definieras i artikel 28.2 i beslut 2004/904/EG skall innefatta resultaten av alla kontroller som utförts av kontrollmyndigheten samt en beskrivning av åtgärder som vidtagits av den ansvariga myndigheten med anledning av konstaterade avvikelser och oegentligheter.

Artikel 8

Attesterande myndighet

Den attesterande myndigheten skall ansvara för att attestera de utgiftsredovisningar som upprättats av den ansvariga myndigheten i enlighet med artikel 24 i beslut 2004/904/EG, enligt mallen i bilaga 6.

Attesteringen skall ge en försäkran om att

| 1. | utgiftsredovisningen är korrekt och har utarbetats med hjälp av tillförlitliga bokföringssystem och grundar sig på kontrollerbara verifikationer, |
| --- | --- |

1.

utgiftsredovisningen är korrekt och har utarbetats med hjälp av tillförlitliga bokföringssystem och grundar sig på kontrollerbara verifikationer,

| 2. | de deklarerade utgifterna överensstämmer med tillämpliga EU-bestämmelser och nationella bestämmelser och har uppstått i samband med projekt som valts ut för finansiering i enlighet med de kriterier som gäller för det årliga programmet och i överensstämmelse med gällande EU-bestämmelser och nationella bestämmelser, |
| --- | --- |

2.

de deklarerade utgifterna överensstämmer med tillämpliga EU-bestämmelser och nationella bestämmelser och har uppstått i samband med projekt som valts ut för finansiering i enlighet med de kriterier som gäller för det årliga programmet och i överensstämmelse med gällande EU-bestämmelser och nationella bestämmelser,

| 3. | attesteringen avser att den attesterande myndigheten har erhållit fullgod information från den ansvariga myndigheten om de tillämpade förvaltningsförfarandena, de projekt som medfinansieras av fonden samt de kontroller som utförts med avseende på de utgifter som ingår i utgiftsredovisningen, |
| --- | --- |

3.

attesteringen avser att den attesterande myndigheten har erhållit fullgod information från den ansvariga myndigheten om de tillämpade förvaltningsförfarandena, de projekt som medfinansieras av fonden samt de kontroller som utförts med avseende på de utgifter som ingår i utgiftsredovisningen,

| 4. | resultaten av samtliga revisioner som utförts av kontrollmyndigheten har vederbörligen beaktats, och |
| --- | --- |

4.

resultaten av samtliga revisioner som utförts av kontrollmyndigheten har vederbörligen beaktats, och

| 5. | eventuella återkrävda belopp av gemenskapsmedel som oriktigt utbetalats till följd av konstaterade oegentligheter, i tillämpliga fall inklusive ränta, har vederbörligen dragits av från utgiftsredovisningen. |
| --- | --- |

5.

eventuella återkrävda belopp av gemenskapsmedel som oriktigt utbetalats till följd av konstaterade oegentligheter, i tillämpliga fall inklusive ränta, har vederbörligen dragits av från utgiftsredovisningen.

Artikel 9

Verifieringskedja

1.   I medlemsstaternas förvaltnings- och kontrollsystem skall det finnas en tillfredsställande verifieringskedja.

2.   En verifieringskedja skall anses tillfredsställande om den gör det möjligt

| a) | att kontrollera att de attesterade utgiftsredovisningar som inlämnats till kommissionen överensstämmer med enskilda utgiftsposter med tillhörande verifikationer som förvaras på de olika administrativa nivåerna hos den ansvariga myndigheten och en eventuellt befullmäktiga myndighet, liksom av stödmottagarna,
  och |
| --- | --- |

a)

att kontrollera att de attesterade utgiftsredovisningar som inlämnats till kommissionen överensstämmer med enskilda utgiftsposter med tillhörande verifikationer som förvaras på de olika administrativa nivåerna hos den ansvariga myndigheten och en eventuellt befullmäktiga myndighet, liksom av stödmottagarna,

och

| b) | kontroll av hur de medel från gemenskapen som fonden beviljat fördelats och överförts liksom av varifrån medfinansiering av projekten kommer. |
| --- | --- |

b)

kontroll av hur de medel från gemenskapen som fonden beviljat fördelats och överförts liksom av varifrån medfinansiering av projekten kommer.

3.   Den ansvariga myndigheten skall upprätta förfaranden som säkerställer att förvaringsplatsen för alla de dokument som avser enskilda utbetalningar inom ramen för Europeiska flyktingfonden finns registrerad, och att dessa dokument hålls tillgängliga för kontroll när så begärs av

| a) | kontrollmyndigheten, |
| --- | --- |

a)

kontrollmyndigheten,

| b) | den attesterande myndigheten, eller |
| --- | --- |

b)

den attesterande myndigheten, eller

| c) | bemyndigade tjänstemän och ombud från kommissionen, inberäknat tjänstemän från Europeiska bedrägeribekämpningsbyrån (OLAF), och revisionsrätten. |
| --- | --- |

c)

bemyndigade tjänstemän och ombud från kommissionen, inberäknat tjänstemän från Europeiska bedrägeribekämpningsbyrån (OLAF), och revisionsrätten.

4.   Under de fem år som följer efter kommissionens slutbetalning i samband med varje årligt program skall den ansvariga myndigheten för kommissionen, Europeiska bedrägeribekämpningsbyrån (OLAF) och Europeiska revisionsrätten hålla tillgängliga samtliga verifikationer som rör utgifterna och kontrollerna för det berörda projektet, antingen i form av originalhandlingar eller i form av bestyrkta kopior på allmänt erkända datamedier. Rättsliga förfaranden eller en motiverad begäran från kommissionen skall ha suspensiv verkan på denna tidsfrist.

KAPITEL III

BESTÄMMELSER FÖR DEN ANSVARIGA MYNDIGHETENS ADMINISTRATIVA OCH FINANSIELLA FÖRVALTNING AV PROJEKT

Artikel 10

Förfaranden för urval och tilldelning

Den ansvariga myndigheten skall fastställa närmare förfaranden för valet av insatser att medfinansieras av fonden, som bland annat skall omfatta följande:

| a) | Upprättandet av urvals- och tilldelningsförfaranden i överensstämmelse med principerna om öppenhet och lika behandling, och i förekommande fall, med tillämpliga regler för offentlig upphandling, och med vidtagande av alla nödvändiga åtgärder för att undvika möjliga intressekonflikter. |
| --- | --- |

a)

Upprättandet av urvals- och tilldelningsförfaranden i överensstämmelse med principerna om öppenhet och lika behandling, och i förekommande fall, med tillämpliga regler för offentlig upphandling, och med vidtagande av alla nödvändiga åtgärder för att undvika möjliga intressekonflikter.

| b) | Publicering av förslagsinfordringar och anbudsinfordringar via lämpliga kanaler på det nationella och regionala planet. |
| --- | --- |

b)

Publicering av förslagsinfordringar och anbudsinfordringar via lämpliga kanaler på det nationella och regionala planet.

| c) | Mottagande av ansökningar, erkännande av mottagande, registrering och arkivering av ansökningar om medfinansiering. |
| --- | --- |

c)

Mottagande av ansökningar, erkännande av mottagande, registrering och arkivering av ansökningar om medfinansiering.

| d) | Formell, kvantitativ och budgetmässig analys och bedömning av ansökningar enligt de kriterier som angivits i förslags- och anbudsinfordringarna. |
| --- | --- |

d)

Formell, kvantitativ och budgetmässig analys och bedömning av ansökningar enligt de kriterier som angivits i förslags- och anbudsinfordringarna.

| e) | Anordnande av möten och upprätthållande av kontakter med urvals- och bedömningspaneler. |
| --- | --- |

e)

Anordnande av möten och upprätthållande av kontakter med urvals- och bedömningspaneler.

| f) | Samråd med behöriga organ vad gäller de föreslagna åtgärdernas komplementaritet med andra finansiella instrument på regional, nationell och gemenskapsnivå. |
| --- | --- |

f)

Samråd med behöriga organ vad gäller de föreslagna åtgärdernas komplementaritet med andra finansiella instrument på regional, nationell och gemenskapsnivå.

| g) | Antagande av beslut om den ansvariga myndighetens urval av projekt på en lämplig nivå. |
| --- | --- |

g)

Antagande av beslut om den ansvariga myndighetens urval av projekt på en lämplig nivå.

| h) | Offentliggörande av resultaten av urvals- och tilldelningsförfarandet. |
| --- | --- |

h)

Offentliggörande av resultaten av urvals- och tilldelningsförfarandet.

| i) | Skriftlig information till varje ansökande om resultaten av urvalsprocessen med en förklaring angående urvalsbesluten. |
| --- | --- |

i)

Skriftlig information till varje ansökande om resultaten av urvalsprocessen med en förklaring angående urvalsbesluten.

Artikel 11

Förfaranden för administrativa, avtalsmässiga och ekonomiska aspekter på förvaltningen av insatserna.

1.   Den ansvariga myndigheten skall fastställa närmare förfaranden för förvaltningen av insatser, bland annat följande:

| a) | Undertecknandet av kontrakt, avtal om stöd eller andra motsvarande rättsliga instrument med utvalda stödmottagare. |
| --- | --- |

a)

Undertecknandet av kontrakt, avtal om stöd eller andra motsvarande rättsliga instrument med utvalda stödmottagare.

| b) | Uppföljningsavtal och ändringar till dessa genom att upprätta ett system för den administrativa uppföljningen av projekt (skriftväxling, utfärdande och uppföljning av ändrings- och påminnelseskrivelser, mottagande och bearbetning av rapporter osv.) |
| --- | --- |

b)

Uppföljningsavtal och ändringar till dessa genom att upprätta ett system för den administrativa uppföljningen av projekt (skriftväxling, utfärdande och uppföljning av ändrings- och påminnelseskrivelser, mottagande och bearbetning av rapporter osv.)

| c) | Analys av verksamhetsrapporter och ekonomiska rapporter över projekt, kontroll av leveranser av medfinansierade produkter och tjänster, och, där så är lämpligt, även kontroller på plats. |
| --- | --- |

c)

Analys av verksamhetsrapporter och ekonomiska rapporter över projekt, kontroll av leveranser av medfinansierade produkter och tjänster, och, där så är lämpligt, även kontroller på plats.

| d) | Kontroll av att de projektutgifter som uppgivits är faktiska utgifter och att utgifterna uppfyller de krav för stödberättigande som anges i beslut K(2006)51 slutlig/1 och i nationella bestämmelser. |
| --- | --- |

d)

Kontroll av att de projektutgifter som uppgivits är faktiska utgifter och att utgifterna uppfyller de krav för stödberättigande som anges i beslut K(2006)51 slutlig/1 och i nationella bestämmelser.

| e) | Villkoren för mottagning, kontroll och godkännande av betalningsansökningarna, betalningsförordnande, utbetalning och utgiftsredovisning. |
| --- | --- |

e)

Villkoren för mottagning, kontroll och godkännande av betalningsansökningarna, betalningsförordnande, utbetalning och utgiftsredovisning.

| f) | Återvinning av outnyttjade medel eller medel som av stödmottagarna använts för att täcka utgifter som inte berättigar till stöd. |
| --- | --- |

f)

Återvinning av outnyttjade medel eller medel som av stödmottagarna använts för att täcka utgifter som inte berättigar till stöd.

2.   I de kontrakt eller avtal om stöd som avses i punkt 1 a skall bland annat följande fastställas:

| a) | Bidragsbeloppet och den maximala bidragsprocenten för projektets stödberättigande och totala kostnader. |
| --- | --- |

a)

Bidragsbeloppet och den maximala bidragsprocenten för projektets stödberättigande och totala kostnader.

| b) | En detaljerad beskrivning av tidsplan för det understödda projektet. |
| --- | --- |

b)

En detaljerad beskrivning av tidsplan för det understödda projektet.

| c) | Den avtalade finansplan och en finansieringsplan för projektet. |
| --- | --- |

c)

Den avtalade finansplan och en finansieringsplan för projektet.

| d) | Tidsplanen och bestämmelser för genomförandet av avtalet (rapporteringsskyldigheter, ändringar, avslut ...). |
| --- | --- |

d)

Tidsplanen och bestämmelser för genomförandet av avtalet (rapporteringsskyldigheter, ändringar, avslut ...).

| e) | En definition av stödberättigande kostnader. |
| --- | --- |

e)

En definition av stödberättigande kostnader.

| f) | Villkor rörande utbetalningen av bidraget och bokföringskrav. |
| --- | --- |

f)

Villkor rörande utbetalningen av bidraget och bokföringskrav.

3.   Den ansvariga myndigheten skall upprätta ett system för att registrera och i datoriserad form behålla detaljerad redovisning om varje projekt i de årliga programmen och skall svara för insamling av lämpliga uppgifter om projektens genomförande med avseende på finansiell förvaltning, övervakning och utvärdering

KAPITEL IV

ÖVERVAKNING

Artikel 12

Medlemsstaternas ansvar

1.   Medlemsstaterna skall ansvara för en sund ekonomisk förvaltning av de fleråriga och årliga programmen och för de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. De skall säkerställa att behöriga myndigheter, inberäknat eventuell befullmäktigad myndighet, attesterade myndigheter, kontrollmyndigheter och alla övriga berörda organ erhåller fullgod vägledning om tillhandahållandet av förvaltnings- och kontrollsystem som säkerställer att gemenskapsmedel används på ett effektivt och korrekt sätt.

2.   Medlemsstaterna skall se till att förvaltnings- och kontrollsystemen har införts i enlighet med kraven i artiklarna 3–11. De skall även ansvara för att säkerställa att systemet fungerar effektivt under hela den period insatser som finansieras av fonden genomförs.

3.   Medlemsstaterna skall, när de lägger fram förslaget till det årliga programmet 2005, förse kommissionen med en beskrivning av den ansvariga myndighetens och en eventuell befullmäktigad myndighets, liksom de attesterade och kontrollerande myndigheternas, system för attestering och kontroll, i enlighet med de krav som anges i artiklarna 3–11.

4.   Medlemsstaterna skall tillhandahålla en uppdaterad beskrivning av förvaltnings- och kontrollsystem varje gång väsentliga förändringar görs i system och förfaranden.

Artikel 13

Kommissionens ansvar

1.   Inom 12 månader efter att ha mottagit den beskrivning som avses i artikel 12.3 skall kommissionen utföra en dokumenterad analys av de förvaltnings- och kontrollsystem som införts av medlemsstaterna, liksom kontroller på plats av genomförandeförfaranden, kontrollsystem, redovisningsprinciper och de tilldelningsförfaranden för upphandlingar och bidrag som den ansvariga myndigheten och en eventuell befullmäktiga myndighet tillämpar. Kommissionen skall informera medlemsstaten om alla eventuella ofullständigheter eller brister som upptäckts i systemen och om nödvändiga korrigerande åtgärder.

2.   Utan att det påverkar tillämpningen av bestämmelserna i artikel 26 i rådets beslut 2004/209/EG skall kommissionen se över de förfaranden och system som införts av medlemsstaterna varje gång betydande förändringar görs.

Artikel 14

Samarbete med medlemsstaternas kontrollorgan

1.   Kommissionen skall samarbeta med de kontrollmyndigheter som utsetts av medlemsstaterna i syfte att samordna deras respektive kontrollplaner och revisionsmetoder och skall sörja för omedelbart utbyte av resultaten från revisionerna av förvaltnings- och kontrollsystem så att kontrollresurserna används på bästa möjliga sätt och onödigt dubbelarbete undviks.

2.   Kommissionen och kontrollmyndigheterna skall mötas regelbundet och minst en gång om året för att tillsammans undersöka resultat av kontroller som ingår i de årliga rapporter som överlämnats enligt artikel 28.2 i beslut 2004/904/EG, och för att utbyta åsikter om andra frågor som rör förbättringen av förvaltnings- och kontrollsystemen.

KAPITEL V

RUTINER FÖR ANVÄNDNINGEN AV EURO

Artikel 15

Fleråriga och årliga program

1.   Utkast till fleråriga och årliga program som det hänvisas till i artikel 16 i beslut 2004/904/EG skall lämnas in till kommissionen i euro.

2.   Medlemsstater som inte har euron som sin valuta vid dagen för inlämnande av utkastet till flerårigt och årligt program skall redovisa den ekonomiska informationen i bilagorna 1 och 2 till detta beslut både i euro och i nationell valuta. Den växelkurs som tillämpas för omräkning av nationell valuta till euro skall vara den dagskurs som offentliggörs i C-serien av Europeiska unionens officiella tidning den sista arbetsdagen i den månad som föregår den månad då utkastet till flerårigt och årligt program skall lämnas in till kommissionen.

Artikel 16

Rapporter, utgiftsdeklarationer och ansökningar om betalning.

1.   Lägesrapporter, slutliga genomföranderapporter, utgiftsdeklarationer och ansökningar om betalning som det hänvisas till i beslut 2004/904/EG skall föreläggas kommissionen i euro.

2.   Medlemsstater som inte har euron som sin valuta den dag rapporterna skall läggas fram kan presentera den ekonomiska informationen i bilagorna 3, 4 och 6 till detta beslut i både euro och nationell valuta. Växelkursen vid omräkning av nationell valuta i euro för utgifter i nationell valuta skall i detta fall vara den dagskurs som offentliggörs i C-serien av Europeiska unionens officiella tidning den sista arbetsdagen i den månad som föregår månaden då utgifterna togs upp i den ansvariga myndighetens redovisning.

3.   När euron införs som officiell valuta i en medlemsstat som har genomfört det omräkningsförfarande som anges i det föregående stycket skall detta förfarande fortsätta att vara tillämpligt på alla utgifter som tagits upp i den ansvariga myndighetens redovisning före den dag då den fasta omräkningskursen mellan den nationella valutan och euron trädde i kraft.

KAPITEL VI

GRANSKNING OCH GODKÄNNANDE AV RÄKENSKAPERNA

Artikel 17

Granskning och godkännande av räkenskaperna

1.   Inom nio månader från slutdatum för bidragsberättigande av kostnader som definierats i det årliga beslutet om medfinansiering av fonden skall den ansvariga myndigheten inkomma med följande dokument till kommissionen:

| a) | Slutrapporten om genomförandet av det årliga programmet upprättad enligt den modell som anges i bilaga 4. |
| --- | --- |

a)

Slutrapporten om genomförandet av det årliga programmet upprättad enligt den modell som anges i bilaga 4.

| b) | Den slutliga utgiftsdeklarationen upprättad enligt den modell som anges i bilaga 6, attesterad av den attesterande myndigheten. |
| --- | --- |

b)

Den slutliga utgiftsdeklarationen upprättad enligt den modell som anges i bilaga 6, attesterad av den attesterande myndigheten.

| c) | Den rapport som upprättas av kontrollmyndigheten om de kontroller som utförts. |
| --- | --- |

c)

Den rapport som upprättas av kontrollmyndigheten om de kontroller som utförts.

| d) | En ansökan om betalning eller deklaration om ersättning för erlagda utlägg som upprättats enligt modellen i bilaga 5. |
| --- | --- |

d)

En ansökan om betalning eller deklaration om ersättning för erlagda utlägg som upprättats enligt modellen i bilaga 5.

2.   Den niomånadersperiod som avses i punkt 1 skall avbrytas om kommissionen beslutar att hålla inne utbetalningen av medfinansieringen till det årliga programmet enligt bestämmelserna i artikel 26.2 i beslut 2004/904/EG. Perioden skall börja löpa igen från den dag det kommissionsbeslut som det hänvisas till i artikel 26.3 i beslut 2004/904/EG har meddelats medlemsstaten.

3.   Utan att det påverkar artikel 26 i beslut 2004/904/EG skall kommissionen, inom sex månader efter det att den mottagit de handlingar som avses i punkt 1, underrätta medlemsstaten om det utgiftsbelopp som godkänts av kommissionen att belasta fonden, och om finansiella korrigeringar mellan redovisade utgifter och utgifter som godkänts att belasta fonden. Medlemsstaten skall ha tre månader på sig att lägga fram sina synpunkter.

4.   Senast tre månader efter det att medlemsstaten inkommit med sina synpunkter skall kommissionen fatta ett beslut om huruvida det godkända utgiftsbeloppet skall belasta fonden och återkräva saldot mellan de slutligen godkända utgifterna och de belopp som redan utbetalats till medlemsstaterna.

5.   Om den ansvariga myndigheten inte tillhandahåller de dokument som krävs enligt punkt 1 i rätt tid och i ett godtagbart format, skall kommissionen automatiskt avbryta fondens medfinansiering för den period som täcks av medfinansieringsbeslutet, utfärda återvinningsorder för alla belopp som redan utbetalats som medfinansiering enligt medfinansieringsbeslutet samt återta utestående belopp som hänför sig till detta.

6.   Det automatiska återtagande som avses i punkt 5 skall avbrytas för det belopp som avser de berörda projekten, under den tid rättsliga förfaranden eller ett administrativt överklagande med uppskjutande verkan pågår i medlemsstaterna, när det dokument som anges i punkt 1 skulle ha lämnats in. Medlemsstaten skall i den partiella slutrapporten lämna närmare upplysningar om sådana projekt och rapportera om hur projekten fortskrider varje halvår. Inom tre månader från det att de rättsliga förfarandena eller det administrativa överklagandet avslutats skall medlemsstaten lämna in de handlingar som krävs enligt punkt 1 för de berörda projekten.

KAPITEL VII

SLUTBESTÄMMELSER

Artikel 18

Slutbestämmelser

Medlemsstaterna får tillämpa nationella bestämmelser om kontroll som är striktare än dem som föreskrivs i detta beslut.

Artikel 19

Detta beslut riktar sig till Konungariket Belgien, Republiken Tjeckien, Förbundsrepubliken Tyskland, Republiken Estland, Republiken Grekland, Konungariket Spanien, Republiken Frankrike, Irland, Republiken Italien, Republiken Cypern, Republiken Lettland, Republiken Litauen, Storhertigdömet Luxemburg, Republiken Ungern, Republiken Malta, Konungariket Nederländerna, Republiken Österrike, Republiken Polen, Republiken Portugal, Republiken Slovenien, Republiken Slovakien, Republiken Finland, Konungariket Sverige och Förenade konungariket Storbritannien och Nordirland.

Utfärdat i Bryssel den 20 Januari 2006.

På kommissionens vägnar

Franco FRATTINI

Vice ordförande

---

(1)  EUT L 381, 28.12.2004, s. 52.

1

---

BILAGA 1

EUROPEISKA FLYKTINGFONDEN

UTKAST TILL FLERÅRIGT PROGRAM (2005–2007)

1.   MEDLEMSSTAT

...

2.   ANSVARIG MYNDIGHET ENLIGT ARTIKEL 13 I BESLUTET OM EUROPEISKA FLYKTINGFONDEN (MEDLEMSSTATENS FÖRVALTNINGSORGAN ELLER NATIONELLA OFFENTLIGA ORGAN)

Den ansvariga myndigheten i den mening som avses i artikel 13 i beslut 2004/904/EG

Namn: ...

Adress: ...

Namn på ansvarig person ...

Kontaktperson: ...

Kontaktpersonens funktion: ...

Tfn ...

Fax: ...

E-post: ...

Delegerad befogenhet i den mening som avses i artikel 13.1 i beslut 2004/904/EG (i lämpliga fall)

(Bifoga det officiella dokument i vilket den ansvariga myndigheten har delegerat befogenheten genomföra Europeiska flyktingfondens insatser till det delegerade organet.)

Namn: ...

Adress: ...

Namn på ansvarig person ...

Kontaktperson: ...

Kontaktpersonens funktion: ...

Tfn ...

Fax: ...

E-post: ...

3.   SITUATION I MEDLEMSSTATEN

Beskriv den rådande situationen i ert land, vad avser mottagningsförhållanden, asylförfaranden och frivilligt återvändande av målgrupper som omfattas av artikel 3 i beslut 2004/904/EG. I beskrivningen bör följande ingå:

| 1. | En översikt över utvecklingstendensen från och med år 2003 med avseende de målgrupper som det hänvisas till i artikel 3 inklusive en kortfattad beskrivning av asylsökandes, flyktingars och fördrivna personers sociala villkor (omflyttning om tillämpligt). |
| --- | --- |

1.

En översikt över utvecklingstendensen från och med år 2003 med avseende de målgrupper som det hänvisas till i artikel 3 inklusive en kortfattad beskrivning av asylsökandes, flyktingars och fördrivna personers sociala villkor (omflyttning om tillämpligt).

| 2. | En indikation på de faktiska offentliga utgifterna för mottagning, asylförfaranden, integration och frivilligt återvändande från och med början av 2003. |
| --- | --- |

2.

En indikation på de faktiska offentliga utgifterna för mottagning, asylförfaranden, integration och frivilligt återvändande från och med början av 2003.

| 3. | De huvudsakliga resultaten av insatser/projekt som finansierats av nationella medel (förutom Europeiska flyktingfonden) med avseende på mottagning, asylförfaranden, integration och frivilligt återvändande. Gör en övergripande bedömning av effekten av dessa insatser/projekt. |
| --- | --- |

3.

De huvudsakliga resultaten av insatser/projekt som finansierats av nationella medel (förutom Europeiska flyktingfonden) med avseende på mottagning, asylförfaranden, integration och frivilligt återvändande. Gör en övergripande bedömning av effekten av dessa insatser/projekt.

| 4. | De huvudsakliga resultaten av de insatser/projekt som medfinansierats av Europeiska flyktingfonden i ert land under tidigare år med avseende på mottagning, asylförfaranden, integration och frivilligt återvändande. Gör en övergripande bedömning av effekten av dessa insatser/projekt. |
| --- | --- |

4.

De huvudsakliga resultaten av de insatser/projekt som medfinansierats av Europeiska flyktingfonden i ert land under tidigare år med avseende på mottagning, asylförfaranden, integration och frivilligt återvändande. Gör en övergripande bedömning av effekten av dessa insatser/projekt.

| 5. | En analys av bristerna inom ert land med avseende på mottagning, asylförfaranden, integration och frivilligt återvändande. |
| --- | --- |

5.

En analys av bristerna inom ert land med avseende på mottagning, asylförfaranden, integration och frivilligt återvändande.

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

4.   ANALYS AV BEHOVEN I MEDLEMSSTATEN

Gör en analys av behoven i ert land i fråga om mottagande, asylförfaranden, integration och frivilligt återvändande samt indikera de operativa mål som ställts upp för att uppfylla dessa behov under den period som täcks av programmet (2005–2007), med beaktande av kommissionens riktlinjer för den fleråriga planeringen av prioriterade insatser enligt specifikationen nedan:

Prioritet 1

Genomförande av de huvudsakliga insatserna inklusive den rörande integration som anges i nedanstående rättsakter:

| a) | Rådets förordning (EG) nr 343/2003 (1) av den 18 februari 2003 om kriterier och mekanismer för att avgöra vilken medlemsstat som har ansvaret för att pröva en asylansökan som en medborgare i tredje land har gett in i någon medlemsstat |
| --- | --- |

a)

Rådets förordning (EG) nr 343/2003 (1) av den 18 februari 2003 om kriterier och mekanismer för att avgöra vilken medlemsstat som har ansvaret för att pröva en asylansökan som en medborgare i tredje land har gett in i någon medlemsstat

| b) | Rådets förordning (EG) nr 2725/2000 (2) av den 11 december 2000 om inrättande av Eurodac för jämförelse av fingeravtryck för en effektiv tillämpning av Dublinkonventionen |
| --- | --- |

b)

Rådets förordning (EG) nr 2725/2000 (2) av den 11 december 2000 om inrättande av Eurodac för jämförelse av fingeravtryck för en effektiv tillämpning av Dublinkonventionen

| c) | Rådets förordning (EG) nr 407/2002 (3) av den 28 februari 2002 om vissa tillämpningsföreskrifter för förordning (EG) nr 2725/2000 om inrättande av Eurodac för jämförelse av fingeravtryck för en effektiv tillämpning av Dublinkonventionen |
| --- | --- |

c)

Rådets förordning (EG) nr 407/2002 (3) av den 28 februari 2002 om vissa tillämpningsföreskrifter för förordning (EG) nr 2725/2000 om inrättande av Eurodac för jämförelse av fingeravtryck för en effektiv tillämpning av Dublinkonventionen

| d) | rådets direktiv 2001/55/EG (4) av den 20 juli 2001 om miniminormer för att ge tillfälligt skydd vid massiv tillströmning av fördrivna personer och om åtgärder för att främja en balans mellan medlemsstaternas insatser för att ta emot dessa personer och bära följderna av detta, |
| --- | --- |

d)

rådets direktiv 2001/55/EG (4) av den 20 juli 2001 om miniminormer för att ge tillfälligt skydd vid massiv tillströmning av fördrivna personer och om åtgärder för att främja en balans mellan medlemsstaternas insatser för att ta emot dessa personer och bära följderna av detta,

| e) | Rådets direktiv 2003/9/EG (5) av den 27 januari 2003 om miniminormer för mottagande av asylsökande i medlemsstaterna |
| --- | --- |

e)

Rådets direktiv 2003/9/EG (5) av den 27 januari 2003 om miniminormer för mottagande av asylsökande i medlemsstaterna

| f) | Rådets direktiv 2003/86/EG (6) av de 22 september 2003 om rätt till familjeåterförening, i fråga om bestämmelser som rör flyktingar |
| --- | --- |

f)

Rådets direktiv 2003/86/EG (6) av de 22 september 2003 om rätt till familjeåterförening, i fråga om bestämmelser som rör flyktingar

| g) | Rådets direktiv 2004/83/EG (7) av den 29 april 2004 om miniminormer för när tredjelandsmedborgare eller statslösa personer skall betraktas som flyktingar eller som personer som av andra skäl behöver internationellt skydd samt om dessa personers rättsliga ställning och om innehållet i det beviljade skyddet. |
| --- | --- |

g)

Rådets direktiv 2004/83/EG (7) av den 29 april 2004 om miniminormer för när tredjelandsmedborgare eller statslösa personer skall betraktas som flyktingar eller som personer som av andra skäl behöver internationellt skydd samt om dessa personers rättsliga ställning och om innehållet i det beviljade skyddet.

...

...

...

Prioritet 2

Förberedandet av genomförandet av principer och insatser som planeras i rådets direktiv om minimistandarder avseende förfaranden i medlemsstaterna för beviljande och återtagande av flyktingstatus i medlemsstaterna vilket kommer att antas under 2005

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

Prioritet 3

Genomförande av åtgärder som syftar till att förbättra kvaliteten på förfarandena för att behandla ansökningar om internationellt skydd i medlemsstaterna, exempelvis genom

| — | ett enhetligt förfarande för bedömning av ansökningar om internationellt skydd, |
| --- | --- |

—

ett enhetligt förfarande för bedömning av ansökningar om internationellt skydd,

| — | förstärkt insamling och utvärdering samt effektivare användning av information om länder eller ursprungsregioner, |
| --- | --- |

—

förstärkt insamling och utvärdering samt effektivare användning av information om länder eller ursprungsregioner,

| — | strategier för att hantera den särskilda press som asylsystem och mottagningskapacitet i vissa medlemsstater utsätts för, bland annat på grund av deras geografiska läge, |
| --- | --- |

—

strategier för att hantera den särskilda press som asylsystem och mottagningskapacitet i vissa medlemsstater utsätts för, bland annat på grund av deras geografiska läge,

| — | oberoende, kvalitativa översyner av asylsystemen i medlemsstaterna som genomförs i samarbete med asylmyndigheterna, |
| --- | --- |

—

oberoende, kvalitativa översyner av asylsystemen i medlemsstaterna som genomförs i samarbete med asylmyndigheterna,

| — | förstärkning av beslutsfattandet i första instans för att påskynda hela förfarandet från början till slut och se till att slutliga beslut har en solid grund, |
| --- | --- |

—

förstärkning av beslutsfattandet i första instans för att påskynda hela förfarandet från början till slut och se till att slutliga beslut har en solid grund,

| — | åtgärder för att öka integriteten i medlemsstaternas asylsystem, i synnerhet genom frivilligt återvändande för de personer som kan komma i fråga, och |
| --- | --- |

—

åtgärder för att öka integriteten i medlemsstaternas asylsystem, i synnerhet genom frivilligt återvändande för de personer som kan komma i fråga, och

| — | strategier för att identifiera och hantera fall där ett förenklat eller påskyndat förfarande eller något särskilt mottagningsarrangemang kan vara lämpligt. |
| --- | --- |

—

strategier för att identifiera och hantera fall där ett förenklat eller påskyndat förfarande eller något särskilt mottagningsarrangemang kan vara lämpligt.

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

Prioritet 4

Genomförande av åtgärder rörande asylsökande, flyktingar eller personer som omfattas av tillfälligt eller subsidiärt skydd, och underåriga enligt principen om att handla för barnets bästa.

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

Prioritet 5 (frivillig)

För medlemsstater som har upprättat eller är villiga att upprätta vidarebosättningsprogram, åtgärder som i synnerhet gäller mottagande och rådgivning för personer som kommer till medlemsstaterna under sådana program och förvaltning av sådana program.

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

5.   STRATEGIN FÖR ATT UPPNÅ DESSA MÅL

| a) | Presentera en lämplig strategi för att uppnå de ovan angivna målen 4. och ange deras inbördes prioritetsordning. Beskriv kortfattat vilka typer av insatser som planeras för att förverkliga dessa prioriteringar. På vilket sätt är dessa villkor relevanta för att förverkliga de ovan angivna prioriteringarna?
  ...
  ...
  ...
  ...
  ...
  ...
  ...
  ...
  ...
  ...
  ...
  ...
  ...
  ...
  ...
  ...
  ...
  ...
  ...
  ...
  ...
  ...
  ...
  ...
  ...
  ...
  ...
  ...
  ...
  ...
  ...
  ... |
| --- | --- |

a)

Presentera en lämplig strategi för att uppnå de ovan angivna målen 4. och ange deras inbördes prioritetsordning. Beskriv kortfattat vilka typer av insatser som planeras för att förverkliga dessa prioriteringar. På vilket sätt är dessa villkor relevanta för att förverkliga de ovan angivna prioriteringarna?

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

| b) | Beskriv det samrådsförfarande som genomförts med lämpliga partners i enlighet med artikel 13.3 a.
  ...
  ...
  ...
  ...
  ...
  ... |
| --- | --- |

b)

Beskriv det samrådsförfarande som genomförts med lämpliga partners i enlighet med artikel 13.3 a.

...

...

...

...

...

...

6.   FÖRENLIGHET MED ANDRA INSTRUMENT

Redogör för om och på vilket sätt denna strategi är förenlig med andra instrument på regional och nationell nivå samt gemenskapsnivå.

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

7.   VÄGLEDANDE FINANSIERINGSPLAN

Utarbeta en vägledande finansieringsplan, som för varje år och insats anger föreslagna ekonomiska bidrag samt det totala beloppet offentlig och/eller privat medfinansiering.

Vägledande finansieringsplan (treårsplan)

| | Offentliga anslag | Privat | Totalt |
| --- | --- | --- | --- |
| Gemenskapen (EFF) | Staten | Regioner | Lokala myndigheter |
| Mottagande och asylförfaranden | Totalt | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 |
| 2005 | | | | | | 0,00 |
| 2006 | | | | | | 0,00 |
| 2007 | | | | | | 0,00 |
| Integration | Totalt | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 |
| 2005 | | | | | | 0,00 |
| 2006 | | | | | | 0,00 |
| 2007 | | | | | | 0,00 |
| Frivilligt återvändande | Totalt | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 |
| 2005 | | | | | | 0,00 |
| 2006 | | | | | | 0,00 |
| 2007 | | | | | | 0,00 |
| Tekniskt bistånd | Totalt | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 |
| 2005 | | | | | | 0,00 |
| 2006 | | | | | | 0,00 |
| 2007 | | | | | | 0,00 |
| SUMMA | | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 |
| 2005 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 |
| 2006 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 |
| 2007 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 |

Offentliga anslag

Privat

Totalt

Gemenskapen (EFF)

Staten

Regioner

Lokala myndigheter

Mottagande och asylförfaranden

Totalt

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

2005

0,00

2006

0,00

2007

0,00

Integration

Totalt

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

2005

0,00

2006

0,00

2007

0,00

Frivilligt återvändande

Totalt

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

2005

0,00

2006

0,00

2007

0,00

Tekniskt bistånd

Totalt

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

2005

0,00

2006

0,00

2007

0,00

SUMMA

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

2005

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

2006

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

2007

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

Hänvisa till artikel 15 i detta beslut.

8.   MEDFINANSIERINGEN FRÅN EUROPEISKA FLYKTINGFONDEN SKALL FRAMGÅ

Finansiering från Europeiska flyktingfonden skall framgå tydligt i all verksamhet som rör insatser som får stöd enligt programmet. Synliggörandet omfattar bland annat följande:

| — | Att använda EU-symbolen och ange att insatsen medfinansieras av Europeiska flyktingfonden på allt material som framställs av den nationella myndighet som genomför programmet (projektförslagsinfordran, riktlinjer, ansökningsblanketter, brev till sökande och dylikt). |
| --- | --- |

—

Att använda EU-symbolen och ange att insatsen medfinansieras av Europeiska flyktingfonden på allt material som framställs av den nationella myndighet som genomför programmet (projektförslagsinfordran, riktlinjer, ansökningsblanketter, brev till sökande och dylikt).

| — | Att informera alla stödmottagare om medfinansieringen från Europeiska flyktingfonden. |
| --- | --- |

—

Att informera alla stödmottagare om medfinansieringen från Europeiska flyktingfonden.

| — | Att använda EU-symbolen på all utrustning som köps in för projektet. |
| --- | --- |

—

Att använda EU-symbolen på all utrustning som köps in för projektet.

| — | Att använda EU-symbolen och lämna uppgift om medfinansiering från Europeiska flyktingfonden på allt relevant marknadsföringsmaterial, broschyrer, brevpapper, PR-material och dylikt. |
| --- | --- |

—

Att använda EU-symbolen och lämna uppgift om medfinansiering från Europeiska flyktingfonden på allt relevant marknadsföringsmaterial, broschyrer, brevpapper, PR-material och dylikt.

| — | Att använda EU-symbolen och lämna uppgift om medfinansiering från Europeiska flyktingfonden i stödmottagarnas lokaler (till exempel på kontorsväggar, vid ingångar och dylikt). |
| --- | --- |

—

Att använda EU-symbolen och lämna uppgift om medfinansiering från Europeiska flyktingfonden i stödmottagarnas lokaler (till exempel på kontorsväggar, vid ingångar och dylikt).

| — | Att, när projekt nämns vid seminarier och konferenser, informera åhörarna om medfinansieringen från Europeiska flyktingfonden. |
| --- | --- |

—

Att, när projekt nämns vid seminarier och konferenser, informera åhörarna om medfinansieringen från Europeiska flyktingfonden.

Följande erkännande bör användas för medfinansiering från Europeiska flyktingfonden: ”projekt medfinansierat av Europeiska flyktingfonden”.

EU-symbolen kan laddas ned från följande webbplats: http://europa.eu.int/abc/symbols/emblem/index_sv.htm

Av allt publicerat material där medfinansiering från Europeiska flyktingfonden nämns måste det framgå att upphovsmannen svarar för innehållet och att kommissionen inte ansvarar för hur informationen kan komma att användas.

---

(1)  EUT L 50, 25.2.2003, s. 1.

(2)  EGT L 316, 15.12.2000, s. 1.

(3)  EGT L 62, 5.3.2002, s. 1.

(4)  EGT L 212, 7.8.2001, s. 12.

(5)  EUT L 31, 6.2.2003, s. 18.

(6)  EUT L 251, 3.10.2003, s. 12.

(7)  EUT L 304, 30.9.2004, s. 12.

Bilaga (i)

till utkastet till det årliga programmet 2005

Beskrivning av de styr- och kontrollsystem som medlemsstaten infört för genomförandet av Europeiska flyktingfonden II

Med tanke på medlemsstaternas ansvar för att sköta de projekt som stöds av Europeiska flyktingfonden i enlighet med artikel 12.2 c i beslut 2004/904/EG ber vi er beskriva de system för genomförande som införts i syfte att a) säkerställa samordningen av insatserna och deras inbördes förenlighet, b) välja ut projekten och säkerställa att urvalsförfarandena är öppna och överblickbara samt c) styra, övervaka, kontrollera, utvärdera och revidera projekt.

Genomförandet skall följa de genomförandebestämmelser som kommissionen har antagit enligt artikel 13.5 i beslut 2004/904/EG.

För beskrivningen av genomförandesystemen ber vi er använda frågeformuläret i bilaga (i). Lämna in detta frågeformulär tillsammans med förslaget till årligt program för år 2005.

Vi ber er notera att en uppdaterad beskrivning av styr- och kontrollsystem bör lämnas till kommissionen varje gång väsentliga förändringar görs i system och förfaranden.

Datum:

1.   RAM FÖR INSATSERNA

1.1   Rättslig ram

(Ange lagstiftning och nationella bestämmelser som gäller för styr- och kontrollförfaranden för Europeiska flyktingfondens insatser)

Nationell lagstiftning tillämplig på styrning av Europeiska flyktingfondens insatser

...

...

...

...

...

...

Särskilda nationella bestämmelser som antagits för styrning av Europeiska flyktingfondens insatser

...

...

...

...

...

1.2   Ansvarig myndighet eller bemyndigat organ

Den ansvariga myndigheten i den mening som avses i artikel 13 i beslut 2004/904/EG

(Bifoga det officiella dokument genom vilket det offentliga organet i fråga utsetts till ”ansvarig myndighet” för att sköta Europeiska flyktingfondens insatser.

Namn: ...

Adress: ...

Namn på ansvarig person ...

Kontaktperson: ...

Kontaktpersonens funktion: ...

Tfn ...

Fax: ...

E-post: ...

Befullmäktigat organ i den mening som avses i artikel 13.1 i beslut 2004/904/EG (i lämpliga fall)

(Bifoga det officiella dokument i vilket den ansvariga myndigheten har delegerat befogenheten att genomföra Europeiska flyktingfondens insatser till det delegerade organet)

Namn: ...

Adress: ...

Namn på ansvarig person ...

Kontaktperson: ...

Kontaktpersonens funktion: ...

Tfn ...

Fax: ...

E-post: ...

2.   DET ANSVARIGA/BEFULLMÄKTIGADE ORGANETS STRUKTUR OCH RESURSER

Bifoga ett detaljerat organisationsschema med en kortfattad beskrivning av befattningar Om genomförandet av Europeiska flyktingfondens insatser har delegerats ombeds ni bifoga ett organisationsschema och en kortfattad beskrivning av befattningar för det befullmäktigade organet.

2.1   Det ansvariga/befullmäktigade organets ställning

Vilken rättslig ställning har det ansvariga organet?

|  | Offentligt organ |  | Offentligrättslig inrättning eller offentligrättsligt kontor. |
| --- | --- | --- | --- |



Offentligt organ



Offentligrättslig inrättning eller offentligrättsligt kontor.

Vad är det ansvariga organets rättsliga ställning?

|  | Offentligt organ |  | Offentligrättslig inrättning eller offentligrättsligt kontor. |
| --- | --- | --- | --- |
|  | Privaträttslig enhet |  | Annat (precisera) ... |



Offentligt organ



Offentligrättslig inrättning eller offentligrättsligt kontor.



Privaträttslig enhet



Annat (precisera) ...

2.2   Förteckning över befattningshavare

Ansvarig myndighet (nyckelbefattningshavare som arbetar med att sköta Europeiska flyktingfondens medel)

| Befattning | Namn | Ställning |
| --- | --- | --- |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |

Befattning

Namn

Ställning

Befullmäktigat organ (i förekommande fall)

| Befattning | Namn | Ställning |
| --- | --- | --- |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |

Befattning

Namn

Ställning

2.3   Användning av externa organisationer

(Ange om den ansvariga myndigheten/den befullmäktigade myndigheten använder sig av externa organisationer för att utföra en eller flera av de arbetsuppgifter som den anförtrotts, och om så är fallet, beskriv närmare formerna för denna externalisering av arbetsuppgifter)

...

...

...

...

3.   BESKRIVNING AV ÅLIGGANDEN SOM BÖR INGÅ I FÖRVALTNINGS- OCH KONTROLLSYSTEM

3.1   Fördelning av arbetsuppgifter

| Uppgifter | Enheter/avdelningar/ansvariga personer |
| --- | --- |
| Utarbetande av nationella fleråriga och årliga program | |
| Offentliggörande av förslagsinfordringar (bidrag) | |
| Mottagande och registrering av förslag | |
| Administration och analys av förslagen (stödberättigande) | |
| Finansiell analys av förslag | |
| Bedömning av förslag | |
| Teknisk analys av förslag | |
| Val av projekt (beslut) | |
| Meddelande av beslut till bidragssökande | |
| Framtagande av bidragsöverenskommelsen rörande projektet | |
| Undertecknande av bidragsöverenskommelser | |
| Övervakning av projektgenomförandet | |
| Mottagande av betalningsansökningar/fakturor | |
| Analys av stödmottagarnas betalningsansökningar/fakturor | |
| Godkännande av betalningar | |
| Kontroller avseende projekt (1) | |
| Betalningsfunktion | |
| Utarbetande och offentliggörande av anbudsinfordringar | |
| Mottagande och registrering av anbud | |
| Administrativ analys av anbud | |
| Ekonomisk analys av anbud | |
| Teknisk analys av anbud | |
| Förfarande för tilldelning av kontrakt | |
| Undertecknande av kontrakt | |
| Utkast till årlig genomföranderapport | |
| Medlemsstatens utkast till utgiftsredovisning som sänts till Europeiska kommissionen | |
| Medlemsstatens utkast till betalningsansökningar som sänts till Europeiska kommissionen | |
| Insändande av betalningsansökningar från medlemsstaten till Europeiska kommissionen | |
| Revision av förvaltningssystem (2) | |
| Utvärdering (1) | |

Uppgifter

Enheter/avdelningar/ansvariga personer

Utarbetande av nationella fleråriga och årliga program

Offentliggörande av förslagsinfordringar (bidrag)

Mottagande och registrering av förslag

Administration och analys av förslagen (stödberättigande)

Finansiell analys av förslag

Bedömning av förslag

Teknisk analys av förslag

Val av projekt (beslut)

Meddelande av beslut till bidragssökande

Framtagande av bidragsöverenskommelsen rörande projektet

Undertecknande av bidragsöverenskommelser

Övervakning av projektgenomförandet

Mottagande av betalningsansökningar/fakturor

Analys av stödmottagarnas betalningsansökningar/fakturor

Godkännande av betalningar

Kontroller avseende projekt (1)

Betalningsfunktion

Utarbetande och offentliggörande av anbudsinfordringar

Mottagande och registrering av anbud

Administrativ analys av anbud

Ekonomisk analys av anbud

Teknisk analys av anbud

Förfarande för tilldelning av kontrakt

Undertecknande av kontrakt

Utkast till årlig genomföranderapport

Medlemsstatens utkast till utgiftsredovisning som sänts till Europeiska kommissionen

Medlemsstatens utkast till betalningsansökningar som sänts till Europeiska kommissionen

Insändande av betalningsansökningar från medlemsstaten till Europeiska kommissionen

Revision av förvaltningssystem (2)

Utvärdering (1)

3.2   Avskiljande av arbetsuppgifter

(Om förvaltnings-, betalnings- och kontrolluppgifter utförs inom samma enhet (avdelning) ombeds ni närmare ange hur dessa verksamheter tydligt avskiljs)

...

...

...

...

...

...

...

Upptagande av inkomster och utgifter för Europeiska flyktingfonden i redovisningen

3.2.1   Redovisningsordningar

Hur tas anslag från Europeiska flyktingfonden upp i redovisningen?

|  | Särskild budgetrubrik i den nationella budgeten |  | Icke budgeterad post |
| --- | --- | --- | --- |
|  | Särskilt specialbankkonto |  | Annat (precisera) ... |



Särskild budgetrubrik i den nationella budgeten



Icke budgeterad post



Särskilt specialbankkonto



Annat (precisera) ...

3.2.2   Beskrivning av överföringsförloppet genom vilken medel görs tillgängliga och skickas från det konto i medlemsstaten som det betalats in på till den slutlige mottagarens särskilda konto.

| Nivåer | Kontonamn | Ansvarig person | |
| --- | --- | --- | --- |
| | | |
| Inkommande fondmedel från EG | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| Slutmottagare | | |

Nivåer

Kontonamn

Ansvarig person

Image

Inkommande fondmedel från EG

Slutmottagare

Liknar godkännandeförloppet för betalningar från Europeiska flyktingfonden det som gäller för betalningar från den nationella budgeten?

|  | Ja |  | Nej |
| --- | --- | --- | --- |



Ja



Nej

Om så inte är fallet, beskriv skillnaden och ange underliggande skälen

...

...

...

...

...

...

3.2.3   Beskriv reglerna (om de tillämpas) för att föra över anslag från Europeiska flyktingfonden och nationella medfinansieringsanslag i de fall offentliga medel berörs

...

...

...

...

...

...

...

...

4.   ANALYS AV FÖRVALTNINGSPROCESSEN – BESKRIVNING AV FÖRLOPP OCH FÖRFARANDEN

4.1   Utarbetande av fleråriga och årliga program

Vem utarbetar det fleråriga och årliga program som lämnas in till kommissionen?

...

...

...

...

Hur inbegrips särskilt finansieringsplanerna i dessa program?

...

...

...

...

...

...

Inbegriper dessa förberedelser kontakter med lämpliga partners för att upprätta det fleråriga programmet eller med potentiella stödmottagare innan det årliga programmet upprättas (infordran av intresseanmälningar, förslagsinfordringar, anbudsförfaranden)?

...

...

...

...

4.2   Förslagsinfordringar och projekturval/anbudsförfaranden

Har dokument (manualer, cirkulärskrivelser, handledningar till förfaranden) som fastställer de förfaranden som beskrivs nedan antagits av den ansvariga myndigheten/det befullmäktigade organet?

| Ja |  | Nej |  |
| --- | --- | --- | --- |

Ja



Nej



4.2.1   Upprättande av förslagsinfordringar/anbudsinfordringar

| — | Utarbetande och godkännande av förslagsinfordringar/anbudsinfordringar








  Finns förfaranden för detta?
  Ja/Nej/Ej tillämpligt | Ansvarig enhet/avdelning | Typ av förfarande (manual, cirkulärskrivelse, handledning, checklista osv.) | Dokument som skall bifogas |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | 2005 års förslagsinfordringar (inklusive ansökningsformulär, anbudsinfordringar |

—

Utarbetande och godkännande av förslagsinfordringar/anbudsinfordringar

Finns förfaranden för detta?

Ja/Nej/Ej tillämpligt

Ansvarig enhet/avdelning

Typ av förfarande (manual, cirkulärskrivelse, handledning, checklista osv.)

Dokument som skall bifogas

2005 års förslagsinfordringar (inklusive ansökningsformulär, anbudsinfordringar

| — | Vem rådfrågas innan förslagsinfordringarna/anbudsinfordringarna slutförs?






  Andra avdelningar |  |
| --- | --- | --- |
| Andra nationella myndigheter |  |
| Europeiska kommissionen |  |
| På annat sätt |  Andra (precisera) ... |

—

Vem rådfrågas innan förslagsinfordringarna/anbudsinfordringarna slutförs?

Andra avdelningar



Andra nationella myndigheter



Europeiska kommissionen



På annat sätt

 Andra (precisera) ...

4.2.2   Offentliggörande av förslagsinfordringar/anbudsinfordringar

| Finns förfaranden för detta?
  Ja/Nej/Ej tillämpligt | Ansvarig enhet/avdelning | Typ av förfarande (manual, cirkulärskrivelse, handledning, checklista osv.) |
| --- | --- | --- |
| | | |

Finns förfaranden för detta?

Ja/Nej/Ej tillämpligt

Ansvarig enhet/avdelning

Typ av förfarande (manual, cirkulärskrivelse, handledning, checklista osv.)

| — | Former för offentliggörande: |
| --- | --- |
| | — | Den nationella officiella tidningen och Europeiska unionens officiella tidning (om det krävs enligt upphandlingsförfarandet |  |
| | — | Särskilda webbplatser på Internet |  |
| | — | dagspressen |  |
| | — | Specialtidningar |  |
| | — | Broschyrer och foldrar |  |
| — | På annat sätt |  (precisera) ... |

—

Former för offentliggörande:

—

Den nationella officiella tidningen och Europeiska unionens officiella tidning (om det krävs enligt upphandlingsförfarandet



—

Särskilda webbplatser på Internet



—

dagspressen



—

Specialtidningar



—

Broschyrer och foldrar



—

På annat sätt

 (precisera) ...

4.2.3   Stöd för sökande att förbereda förslag/anbud (t.ex. dokument eller tjänster som förklarar förslagsinfordringar/anbud, såsom vägledningar försökande osv.)

| Finns förfaranden för detta?
  Ja/Nej/Ej tillämpligt | Ansvarig enhet/avdelning | Typ av förfarande (manual, cirkulärskrivelse, handledning, checklista osv.) | Dokument som skall bifogas |
| --- | --- | --- | --- |
| | | | Befintliga dokument eller utkast |

Finns förfaranden för detta?

Ja/Nej/Ej tillämpligt

Ansvarig enhet/avdelning

Typ av förfarande (manual, cirkulärskrivelse, handledning, checklista osv.)

Dokument som skall bifogas

Befintliga dokument eller utkast

4.2.4   Mottagande och registrering av förslags-/anbudshandlingar

| Finns förfaranden för detta?
  Ja/Nej/Ej tillämpligt | Ansvarig enhet/avdelning | Typ av förfarande (manual, cirkulärskrivelse, handledning, checklista osv.) |
| --- | --- | --- |
| | | |

Finns förfaranden för detta?

Ja/Nej/Ej tillämpligt

Ansvarig enhet/avdelning

Typ av förfarande (manual, cirkulärskrivelse, handledning, checklista osv.)

| — | Mottagande av förslag/anbud bekräftas genom:







  — | Mottagningsbevis |  |
| --- | --- | --- | --- |
| — | Brev/fax/e-post |  |
| — | På annat sätt |  (precisera) ... |
| — | Ingen bekräftelse |  |

—

Mottagande av förslag/anbud bekräftas genom:

—

Mottagningsbevis



—

Brev/fax/e-post



—

På annat sätt

 (precisera) ...

—

Ingen bekräftelse



| — | Kontroll av att fastställda sänd/mottagningsdatum iakttagits och att de förslags-/anbudshandlingar som mottagits är kompletta:







  Finns förfaranden för detta?
  Ja/Nej/Ej tillämpligt | Ansvarig enhet/avdelning | Typ av förfarande (manual, cirkulärskrivelse, handledning, checklista osv.) |
| --- | --- | --- | --- |
| | | |

—

Kontroll av att fastställda sänd/mottagningsdatum iakttagits och att de förslags-/anbudshandlingar som mottagits är kompletta:

Finns förfaranden för detta?

Ja/Nej/Ej tillämpligt

Ansvarig enhet/avdelning

Typ av förfarande (manual, cirkulärskrivelse, handledning, checklista osv.)

4.2.5   Analys av förslags-/anbudshandlingar

| a) | Administrativ analys
  (information om sökande, kontroll av behörighetskriterier osv.)







  Finns förfaranden för detta?
  Ja/Nej/Ej tillämpligt | Ansvarig enhet/avdelning | Typ av förfarande (manual, cirkulärskrivelse, handledning, checklista osv.) |
| --- | --- | --- | --- |
| | | |

a)

Administrativ analys

(information om sökande, kontroll av behörighetskriterier osv.)

Finns förfaranden för detta?

Ja/Nej/Ej tillämpligt

Ansvarig enhet/avdelning

Typ av förfarande (manual, cirkulärskrivelse, handledning, checklista osv.)

| b) | Teknisk analys
  (analys mot bakgrund av de urvals- och tilldelningskriterier som angivits i förslagsinfordran/anbudsspecifikationerna







  Finns förfaranden för detta?
  Ja/Nej/Ej tillämpligt | Ansvarig enhet/avdelning | Typ av förfarande (manual, cirkulärskrivelse, handledning, checklista osv.) |
| --- | --- | --- | --- |
| | | |

b)

Teknisk analys

(analys mot bakgrund av de urvals- och tilldelningskriterier som angivits i förslagsinfordran/anbudsspecifikationerna

Finns förfaranden för detta?

Ja/Nej/Ej tillämpligt

Ansvarig enhet/avdelning

Typ av förfarande (manual, cirkulärskrivelse, handledning, checklista osv.)

Har exakta urvals- och tilldelningskriterier definierats?

| Ja |  | Nej |  |
| --- | --- | --- | --- |

Ja



Nej



Om så är fallet, anges dessa i ett dokument (analytisk checklista osv.)

| Ja |  | Nej |  |
| --- | --- | --- | --- |

Ja



Nej



| c) | Ekonomisk analys







  Finns förfaranden för detta?
  Ja/Nej/Ej tillämpligt | Ansvarig enhet/avdelning | Typ av förfarande (manual, cirkulärskrivelse, handledning, checklista osv.) |
| --- | --- | --- | --- |
| | | |

c)

Ekonomisk analys

Finns förfaranden för detta?

Ja/Nej/Ej tillämpligt

Ansvarig enhet/avdelning

Typ av förfarande (manual, cirkulärskrivelse, handledning, checklista osv.)

Har exakta kriterier definierats (referensvärden/utgiftstak för olika utgiftskategorier)?

| Ja |  | Nej |  |
| --- | --- | --- | --- |

Ja



Nej



Om så är fallet, anges dessa i ett dokument (analytisk checklista osv.)?

| Ja |  | Nej |  |
| --- | --- | --- | --- |

Ja



Nej



4.2.6   Koppling till andra gemenskapsinitiativ eller program

Görs kontroller för att upptäcka eventuella dubbleringar med insatser/projekt som finansieras i er medlemsstat inom ramen för andra gemenskapsinitiativ eller program, exempelvis Equal?

| Finns förfaranden för detta?
  Ja/Nej/Ej tillämpligt | Ansvarig enhet/avdelning | Typ av förfarande (manual, cirkulärskrivelse, handledning, checklista osv.) |
| --- | --- | --- |
| | | |

Finns förfaranden för detta?

Ja/Nej/Ej tillämpligt

Ansvarig enhet/avdelning

Typ av förfarande (manual, cirkulärskrivelse, handledning, checklista osv.)

4.2.7   Bedömning och urval av förslag/anbudstilldelningsförfaranden)

| Finns förfaranden för detta?
  Ja/Nej/Ej tillämpligt | Ansvarig enhet/avdelning | Typ av förfarande (manual, cirkulärskrivelse, handledning, checklista osv.) |
| --- | --- | --- |
| | | |

Finns förfaranden för detta?

Ja/Nej/Ej tillämpligt

Ansvarig enhet/avdelning

Typ av förfarande (manual, cirkulärskrivelse, handledning, checklista osv.)

(Beskriv vilka parter som är involverade [intern bedömning, externa utvärderare, bedömningskommittéer] i bedömningen av insända förslag/anbud

...

...

...

...

...

4.2.8   Beslut att välja ut/förkasta förslag/anbud

Vem är formellt ansvarig för beslutet att välja ut eller förkasta ett anbud?

| Finns förfaranden för detta?
  Ja/Nej/Ej tillämpligt | Ansvarig enhet/avdelning | Typ av förfarande (manual, cirkulärskrivelse, handledning, checklista osv.) |
| --- | --- | --- |
| | | |

Finns förfaranden för detta?

Ja/Nej/Ej tillämpligt

Ansvarig enhet/avdelning

Typ av förfarande (manual, cirkulärskrivelse, handledning, checklista osv.)

4.2.9   Meddelande av beslut att förkasta förslag/anbud

| Finns förfaranden för detta?
  Ja/Nej/Ej tillämpligt | Ansvarig enhet/avdelning | Typ av förfarande (manual, cirkulärskrivelse, handledning, checklista osv.) |
| --- | --- | --- |
| | | |

Finns förfaranden för detta?

Ja/Nej/Ej tillämpligt

Ansvarig enhet/avdelning

Typ av förfarande (manual, cirkulärskrivelse, handledning, checklista osv.)

Meddelas i ett brev som sänds till den sökande/anbudsgivaren skälen för avslag anges där?

| Ja |  | Nej |  |
| --- | --- | --- | --- |

Ja



Nej



Anges skälen för avslag i brevet?

| Ja |  | Nej |  |
| --- | --- | --- | --- |

Ja



Nej



4.2.10   Godkännande av projektet/beslut om att bevilja medel/tilldelning av kontrakt

Redovisningsordningar för utvalda projekt

| Finns förfaranden för detta?
  Ja/Nej/Ej tillämpligt | Ansvarig enhet/avdelning | Typ av förfarande (manual, cirkulärskrivelse, handledning, checklista osv.) |
| --- | --- | --- |
| | | |

Finns förfaranden för detta?

Ja/Nej/Ej tillämpligt

Ansvarig enhet/avdelning

Typ av förfarande (manual, cirkulärskrivelse, handledning, checklista osv.)

Vem undertecknar finansieringsavtalet/beslut om tilldelning av kontrakt på den ansvariga myndighetens/det befullmäktigade organets vägnar?

(Bifoga en kopia på ett modellavtal och exempel på rapporter som sänts till stödmottagare)

| Finns förfaranden för detta?
  Ja/Nej/Ej tillämpligt | Ansvarig enhet/avdelning | Typ av förfarande (manual, cirkulärskrivelse, handledning, checklista osv.) | Dokument som skall bifogas |
| --- | --- | --- | --- |
| | | | Exempel på finansieringsavtal |

Finns förfaranden för detta?

Ja/Nej/Ej tillämpligt

Ansvarig enhet/avdelning

Typ av förfarande (manual, cirkulärskrivelse, handledning, checklista osv.)

Dokument som skall bifogas

Exempel på finansieringsavtal

4.3.   Förvaltning och utbetalning av bidrag

4.3.1   Betalningsordningar såsom de definieras i finansieringsavtalet eller finansieringsavtalen med bidragsmottagarna

| Betalning | Belopp
  (% av summan) | Betalningsvillkor
  (rapporter skall läggas fram av bidragsmottagarna | Planerat datum
  (i förhållande till projektets slutförande) |
| --- | --- | --- | --- |
| Ett första förskott | | | |
| Ett andra förskott | | | |
| Saldo | | | |

Betalning

Belopp

(% av summan)

Betalningsvillkor

(rapporter skall läggas fram av bidragsmottagarna

Planerat datum

(i förhållande till projektets slutförande)

Ett första förskott

Ett andra förskott

Saldo

Har exempel på lägesrapporter och slutbedömningsrapporter utarbetats som skall användas av bidragsmottagarna? (Bifoga provexempel på lägesrapporter och bedömningsrapporter)

| Ja |  | Nej |  |
| --- | --- | --- | --- |

Ja



Nej



Har provexemplar av ekonomiska rapporter/betalningsansökningar tagits fram som skall användas av bidragsmottagare? (Bifoga provexemplar av ekonomiska rapporter och betalningsansökningar)

| Ja |  | Nej |  |
| --- | --- | --- | --- |

Ja



Nej



4.3.2   Övervakning av projektgenomförandet

| Finns förfaranden för detta?
  Ja/Nej/Ej tillämpligt | Ansvarig enhet/avdelning | Typ av förfarande (manual, cirkulärskrivelse, handledning, checklista osv.) |
| --- | --- | --- |
| | | |

Finns förfaranden för detta?

Ja/Nej/Ej tillämpligt

Ansvarig enhet/avdelning

Typ av förfarande (manual, cirkulärskrivelse, handledning, checklista osv.)

Inbegriper detta projektinspektionsbesök på platsen?

| Ja |  | Nej |  |
| --- | --- | --- | --- |

Ja



Nej



Om så är fallet, hur är dessa upplagda (frekvens, kontroller av projektverksamhet/finansiella aspekter osv.)?

...

...

...

...

4.3.3   Mottagande och analys av betalningsansökningar som inlämnats av projektansvariga

| Finns förfaranden för detta?
  Ja/Nej/Ej tillämpligt | Ansvarig enhet/avdelning | Typ av förfarande (manual, cirkulärskrivelse, handledning, checklista osv.) |
| --- | --- | --- |
| | | |

Finns förfaranden för detta?

Ja/Nej/Ej tillämpligt

Ansvarig enhet/avdelning

Typ av förfarande (manual, cirkulärskrivelse, handledning, checklista osv.)

Ingår nedantående kontroller i analysen av betalningsansökningar?

| | Ett första förskott
  (J/N) | Ett andra förskott
  (J/N) | Slutbetalning
  (J/N) |
| --- | --- | --- | --- |
| Att beloppet i betalningsansökan överensstämmer med det belopp som anges i avtalet | | | |
| Att det är rätt person som ansöker och att bankkontot till vilket medlen skall betalas är riktigt | | | |
| Att projektet har avslutats i enlighet med bestämmelserna i finansieringsavtalet | | | |
| Att det finns en uttömmande, detaljerad förteckning över projektutgifter | | | |
| Kontroll av beräkningarna i bidragsmottagarens utgiftsredovisning | | | |
| Att de deklarerade utgifterna överensstämmer med budgetberäkningarna | | | |
| Att det finns bestyrkande underlag för de deklarerade utgifterna | | | |
| Procentandel av deklarerade utgifter som kontrollerats mot bestyrkande underlag: ... % | | | |
| Att utgifterna attesterats av ett externt organ (redovisningskonsult, revisor osv.) | | | |
| Att de deklarerade utgifterna är förenliga med de regler som fastställs i kommissionens beslut ... | | | |

Ett första förskott

(J/N)

Ett andra förskott

(J/N)

Slutbetalning

(J/N)

Att beloppet i betalningsansökan överensstämmer med det belopp som anges i avtalet

Att det är rätt person som ansöker och att bankkontot till vilket medlen skall betalas är riktigt

Att projektet har avslutats i enlighet med bestämmelserna i finansieringsavtalet

Att det finns en uttömmande, detaljerad förteckning över projektutgifter

Kontroll av beräkningarna i bidragsmottagarens utgiftsredovisning

Att de deklarerade utgifterna överensstämmer med budgetberäkningarna

Att det finns bestyrkande underlag för de deklarerade utgifterna

Procentandel av deklarerade utgifter som kontrollerats mot bestyrkande underlag: ... %

Att utgifterna attesterats av ett externt organ (redovisningskonsult, revisor osv.)

Att de deklarerade utgifterna är förenliga med de regler som fastställs i kommissionens beslut ...

4.3.4   Förberedande av utbetalning till/återvinning från bidragsmottagare

| Finns förfaranden för detta?
  Ja/Nej/Ej tillämpligt | Ansvarig enhet/avdelning | Typ av förfarande (manual, cirkulärskrivelse, handledning, checklista osv.) |
| --- | --- | --- |
| | | |

Finns förfaranden för detta?

Ja/Nej/Ej tillämpligt

Ansvarig enhet/avdelning

Typ av förfarande (manual, cirkulärskrivelse, handledning, checklista osv.)

4.3.5   Betalnings-/återvinningsorder

| Finns förfaranden för detta?
  Ja/Nej/Ej tillämpligt | Ansvarig enhet/avdelning | Typ av förfarande (manual, cirkulärskrivelse, handledning, checklista osv.) |
| --- | --- | --- |
| | | |

Finns förfaranden för detta?

Ja/Nej/Ej tillämpligt

Ansvarig enhet/avdelning

Typ av förfarande (manual, cirkulärskrivelse, handledning, checklista osv.)

4.3.6   Genomförande av betalning/återvinning

| Finns förfaranden för detta?
  Ja/Nej/Ej tillämpligt | Ansvarig enhet/avdelning | Typ av förfarande (manual, cirkulärskrivelse, handledning, checklista osv.) |
| --- | --- | --- |
| | | |

Finns förfaranden för detta?

Ja/Nej/Ej tillämpligt

Ansvarig enhet/avdelning

Typ av förfarande (manual, cirkulärskrivelse, handledning, checklista osv.)

Ingår nedanstående kontroller vid genomförandet av betalning/återvinning?

| | Ett första förskott
  (J/N) | Ett andra förskott
  (J/N) | Slutbetalning
  (J/N) |
| --- | --- | --- | --- |
| Att det finns ett giltigt rättsligt åtagande för projektet (finansieringsavtal) | | | |
| Giltigt godkännande av betalnings-/återvinningsorder (checklista) | | | |
| Att betalnings-/återvinningsordern är korrekt underskriven av den godkände signatären | | | |
| Exakta rättslig status och exakta bankuppgifter för bidragsmottagaren | | | |
| Att betalnings-/återvinningskrav tagits upp korrekt i redovisningen | | | |

Ett första förskott

(J/N)

Ett andra förskott

(J/N)

Slutbetalning

(J/N)

Att det finns ett giltigt rättsligt åtagande för projektet (finansieringsavtal)

Giltigt godkännande av betalnings-/återvinningsorder (checklista)

Att betalnings-/återvinningsordern är korrekt underskriven av den godkände signatären

Exakta rättslig status och exakta bankuppgifter för bidragsmottagaren

Att betalnings-/återvinningskrav tagits upp korrekt i redovisningen

4.3.7   Betalningssätt

Hur sker utbetalning till bidragsmottagare? Genom banköverföring

| Med |  | check |  | På annat sätt |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

Med



check



På annat sätt



4.3.8   Övervakning av återvinning

(Vilka ordningar finns för att övervaka och säkerställa betalning av återvinningskrav som utfärdats avseende projekten?)

...

...

...

...

...

...

...

...

4.3.9   Förfaranden för omfördelning av återbetalda medel inom ramen för Europeiska flyktingfonden (i tillämpliga fall)

...

...

...

...

...

...

...

...

4.4.   Utgiftsredovisningar och betalningsansökningar från medlemsstaterna

4.4.1   Utgiftsredovisning

Vilken avdelning/enhet upprättar de utgiftsredovisningar som skickas till Europeiska kommissionen

| Finns förfaranden för detta?
  Ja/Nej/Ej tillämpligt | Ansvarig enhet/avdelning | Typ av förfarande (manual, cirkulärskrivelse, handledning, checklista osv.) |
| --- | --- | --- |
| | | |

Finns förfaranden för detta?

Ja/Nej/Ej tillämpligt

Ansvarig enhet/avdelning

Typ av förfarande (manual, cirkulärskrivelse, handledning, checklista osv.)

Vilken myndighet attesterar de utgiftsredovisningar som skickats till Europeiska kommissionen?

| Finns förfaranden för detta?
  Ja/Nej/Ej tillämpligt | Ansvarig enskild tjänsteman/enhet/avdelning | Typ av förfarande (manual, cirkulärskrivelse, handledning, checklista osv.) |
| --- | --- | --- |
| | | |

Finns förfaranden för detta?

Ja/Nej/Ej tillämpligt

Ansvarig enskild tjänsteman/enhet/avdelning

Typ av förfarande (manual, cirkulärskrivelse, handledning, checklista osv.)

4.4.2   Begäran om betalning

Vilken avdelning upprättar den begäran om betalning som skickas till Europeiska kommissionen? (Artikel ...)

| Finns förfaranden för detta?
  Ja/Nej/Ej tillämpligt | Ansvarig enhet/avdelning | Typ av förfarande (manual, cirkulärskrivelse, handledning, checklista osv.) |
| --- | --- | --- |
| | | |

Finns förfaranden för detta?

Ja/Nej/Ej tillämpligt

Ansvarig enhet/avdelning

Typ av förfarande (manual, cirkulärskrivelse, handledning, checklista osv.)

5.   KONTROLL OCH REVISION

5.1   Avdelningar med ansvar för projektkontroller (enligt definitionen i artikel 25 a)

| Finns förfaranden för detta?
  Ja/Nej/Ej tillämpligt | Ansvarig enhet/avdelning (3) | Typ av förfarande (manual, cirkulärskrivelse, handledning, checklista osv.) |
| --- | --- | --- |
| | | |

Finns förfaranden för detta?

Ja/Nej/Ej tillämpligt

Ansvarig enhet/avdelning (3)

Typ av förfarande (manual, cirkulärskrivelse, handledning, checklista osv.)

5.2   Utformningen av projektkontroller

| Indikatorer | Ja | Nej |
| --- | --- | --- |
| Kontrollstruktur: |
| — | centraliserad |

Indikatorer

Ja

Nej

Kontrollstruktur:

—

centraliserad

| — | decentraliserad |
| --- | --- |

—

decentraliserad

| — | externaliserad |
| --- | --- |

—

externaliserad

Antal personer som utför kontrollerna

Typer av kontroller:

Riskanalysbaserade kontroller?

| — | förhandskontroll |
| --- | --- |

—

förhandskontroll

| — | kontroll under genomförandeskedet |
| --- | --- |

—

kontroll under genomförandeskedet

| — | kontroll i efterhand |
| --- | --- |

—

kontroll i efterhand

Ett årligt program upprättas som beaktar de urvalsmetoder som definieras i artikel 7

Inbegriper kontrollaktiviteterna följande?

| | Ja | Nej |
| --- | --- | --- |
| Att säkerställa att projekturvalsförfaranden följs | | |
| Att kontrollera att syftet med projektet överensstämmer med de målsättningar som fastställts i Europeiska flyktingfondens nationella genomförandeprogram | | |
| Att kontrollera att de utgifter som överförs av bidragsmottagarna överensstämmer med verifikationerna | | |
| Att kontrollera att utgifterna motsvarar gemenskapens krav, de krav som specificeras i det nationella urvalsförfarandet, villkoren i det kontrakt eller instrument som ligger till grund för beviljandet av medlen och det arbete som faktiskt utförts | | |
| Att kontrollera att nationell medfinansiering faktiskt erhållits | | |
| Att kontrollera förenlighet med förfaranden och förlopp som definierats av den ansvariga myndigheten/förmedlande organet vad gäller analys, godkännande och genomförande av utbetalningar till bidragsmottagare | | |
| Att kontrollera att bidragsbeloppet ligger inom de gränsvärden som anges i artikel 23 i beslut 2004/904/EG | | |
| Att kontrollera att bidraget faktiskt betalats ut till bidragsmottagaren | | |
| Att kontrollera revisionskedjan | | |
| Att kontrollera att godkända utgifter och inkomster i projektet överensstämmer med de inkomst- och utgiftsbelopp som redovisats av den ansvariga myndigheten i den utgiftsredovisning som lämnats in till Europeiska kommissionen | | |

Ja

Nej

Att säkerställa att projekturvalsförfaranden följs

Att kontrollera att syftet med projektet överensstämmer med de målsättningar som fastställts i Europeiska flyktingfondens nationella genomförandeprogram

Att kontrollera att de utgifter som överförs av bidragsmottagarna överensstämmer med verifikationerna

Att kontrollera att utgifterna motsvarar gemenskapens krav, de krav som specificeras i det nationella urvalsförfarandet, villkoren i det kontrakt eller instrument som ligger till grund för beviljandet av medlen och det arbete som faktiskt utförts

Att kontrollera att nationell medfinansiering faktiskt erhållits

Att kontrollera förenlighet med förfaranden och förlopp som definierats av den ansvariga myndigheten/förmedlande organet vad gäller analys, godkännande och genomförande av utbetalningar till bidragsmottagare

Att kontrollera att bidragsbeloppet ligger inom de gränsvärden som anges i artikel 23 i beslut 2004/904/EG

Att kontrollera att bidraget faktiskt betalats ut till bidragsmottagaren

Att kontrollera revisionskedjan

Att kontrollera att godkända utgifter och inkomster i projektet överensstämmer med de inkomst- och utgiftsbelopp som redovisats av den ansvariga myndigheten i den utgiftsredovisning som lämnats in till Europeiska kommissionen

5.3   Uppföljningskontroller

| a) | Vem skickas rapporterna till?






   | Bidragsmottagarna för de kontrollerade projekten |
| --- | --- | --- |

a)

Vem skickas rapporterna till?



Bidragsmottagarna för de kontrollerade projekten

|  | Den ansvariga myndighetens direktion |
| --- | --- |



Den ansvariga myndighetens direktion

|  | Den ansvariga myndighetens avdelning för internrevision |
| --- | --- |



Den ansvariga myndighetens avdelning för internrevision

|  | De nationella revisionsmyndigheterna |
| --- | --- |



De nationella revisionsmyndigheterna

|  | Andra (precisera) ... |
| --- | --- |



Andra (precisera) ...

| b) | Hur har dessa rapporter följts upp?






  — | med avseende på de berörda projekten (ekonomiska korrigeringar, kontroller av andra projekt som startats av samme bidragsmottagare osv.)
  ...
  ...
  ... |
| --- | --- | --- |

b)

Hur har dessa rapporter följts upp?

—

med avseende på de berörda projekten (ekonomiska korrigeringar, kontroller av andra projekt som startats av samme bidragsmottagare osv.)

...

...

...

| — | med avseende på den ansvariga myndigheten/det bemyndigade organet (ändringar och korrigeringar i förfaranden/manualer för rutiner, checklistor osv.)
  ...
  ...
  ...
  ...
  ... |
| --- | --- |

—

med avseende på den ansvariga myndigheten/det bemyndigade organet (ändringar och korrigeringar i förfaranden/manualer för rutiner, checklistor osv.)

...

...

...

...

...

5.4   Revision av den ansvariga myndigheten/det befullmäktigade organet

Är den ansvariga myndigheten/det befullmäktigade organet föremål för revision?

| Ja |  | Nej |  |
| --- | --- | --- | --- |

Ja



Nej



Vilka avdelningar eller myndigheter har kapacitet att utföra en sådan revision?

|  | Den ansvariga myndighetens/det befullmäktigade organets avdelning för internrevision |
| --- | --- |



Den ansvariga myndighetens/det befullmäktigade organets avdelning för internrevision

|  | Något annat organs revisionsavdelning |
| --- | --- |



Något annat organs revisionsavdelning

|  | Nationellt revisionsorgan (revisionsverk) |
| --- | --- |



Nationellt revisionsorgan (revisionsverk)

Har en revision av det slaget gjorts efter det att rådets beslut 2004/904/EG trädde i kraft?

| Ja |  | Nej |  |
| --- | --- | --- | --- |

Ja



Nej



Om så är fallet: ...

Vilket datum? ...

Av vilken myndighet? ...

Finns denna eller dessa rapport(er) tillgänglig(a)? ...

Vilka åtgärder har vidtagits med anledning av denna rapport?

...

...

...

...

...

...

...

6.   REVISIONSKEDJA

Var förvaras följande dokument?

| Dokument | Ansvarig enhet/avdelning | Hur länge? |
| --- | --- | --- |
| Nationella fleråriga och årliga program | | |
| Europeiska kommissionens beslut om fleråriga och årliga program | | |
| Förslagsinfordringar/anbudsinfordringar | | |
| Ansökningsakter/kontraktsakter | | |
| Administrativ, teknisk och ekonomisk analys av erhållna förslag (bedömningsskalor) och rapporter från bedömningskommittéer | | |
| Beslut att bevilja medel eller avslag | | |
| Projektfinansieringsavtal | | |
| Beslut om finansiella åtaganden som svarar mot projekt | | |
| Lägesrapporter och slutrapporter som inkommit från bidragsmottagare | | |
| Ekonomiska rapporter och betalningsansökningar som inkommit från bidragsmottagare | | |
| Verifikationshandlingar avseende utgifter och inkomster i bidragsfinansierade projekt | | |
| Betalnings-/återvinningsgodkännande för bidragsmedel (checklista) | | |
| Betalnings-/återvinningsorder för bidragsmedel | | |
| Bevis på betalning/återvinning av bidragsmedel | | |
| Rapporter avseende genomförda kontroller av projekt | | |
| Rapporter avseende kontroller som genomförts på nationell nivå av förvaltnings- och kontrollsystem | | |
| Utgiftsredovisningar som skickats in till Europeiska kommissionen | | |
| Betalningsansökningar som skickats in till Europeiska kommissionen | | |
| Slutliga genomföranderapporter som skickats in till Europeiska kommissionen | | |
| Betalningsbevis som erhållits från Europeiska kommissionen | | |

Dokument

Ansvarig enhet/avdelning

Hur länge?

Nationella fleråriga och årliga program

Europeiska kommissionens beslut om fleråriga och årliga program

Förslagsinfordringar/anbudsinfordringar

Ansökningsakter/kontraktsakter

Administrativ, teknisk och ekonomisk analys av erhållna förslag (bedömningsskalor) och rapporter från bedömningskommittéer

Beslut att bevilja medel eller avslag

Projektfinansieringsavtal

Beslut om finansiella åtaganden som svarar mot projekt

Lägesrapporter och slutrapporter som inkommit från bidragsmottagare

Ekonomiska rapporter och betalningsansökningar som inkommit från bidragsmottagare

Verifikationshandlingar avseende utgifter och inkomster i bidragsfinansierade projekt

Betalnings-/återvinningsgodkännande för bidragsmedel (checklista)

Betalnings-/återvinningsorder för bidragsmedel

Bevis på betalning/återvinning av bidragsmedel

Rapporter avseende genomförda kontroller av projekt

Rapporter avseende kontroller som genomförts på nationell nivå av förvaltnings- och kontrollsystem

Utgiftsredovisningar som skickats in till Europeiska kommissionen

Betalningsansökningar som skickats in till Europeiska kommissionen

Slutliga genomföranderapporter som skickats in till Europeiska kommissionen

Betalningsbevis som erhållits från Europeiska kommissionen

7.   UTVÄRDERING

7.1   Avdelningar som är ansvariga för utvärdering

| Finns förfaranden för detta?
  Ja/Nej/Ej tillämpligt | Ansvarig enhet/avdelning (4) | Typ av förfarande (manual, cirkulärskrivelse, handledning, checklista osv.) |
| --- | --- | --- |
| | | |

Finns förfaranden för detta?

Ja/Nej/Ej tillämpligt

Ansvarig enhet/avdelning (4)

Typ av förfarande (manual, cirkulärskrivelse, handledning, checklista osv.)

7.2   Tidsplan för utvärderingen

Hur ofta planeras Europeiska flyktingfondens insatser att utvärderas?

|  | Utvärdering efter halva tiden |  | Slutlig utvärdering |
| --- | --- | --- | --- |



Utvärdering efter halva tiden



Slutlig utvärdering

7.3   Indikatorer

Har indikatorer fastställts för övervakning och utvärdering av projekt och nationella program, och har dessa insamlats under förvaltningsskedet?

| Ja |  | Nej |  |
| --- | --- | --- | --- |

Ja



Nej



Har detaljerade indikatorer upprättats för varje typ av insats som anges i artiklarna 4, 5, 6 och 7 i beslut 2004/904/EG?

| | Indikatorer på resurser och slutförande av projekt
  (markera med X och Ja) | Indikatorer på slutförande av insatser
  (markera med X om Ja) | Indikatorer på resultat av insatser
  (markera med X om Ja) | Indikatorer på effekter av insatser (vad de lett till)
  (markera med X om Ja) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Mottagandeförhållanden och handläggning av asylärenden |

Indikatorer på resurser och slutförande av projekt

(markera med X och Ja)

Indikatorer på slutförande av insatser

(markera med X om Ja)

Indikatorer på resultat av insatser

(markera med X om Ja)

Indikatorer på effekter av insatser (vad de lett till)

(markera med X om Ja)

1.

Mottagandeförhållanden och handläggning av asylärenden

| — | hjälp till enskilda personer |
| --- | --- |

—

hjälp till enskilda personer

| — | strukturellt stöd |
| --- | --- |

—

strukturellt stöd

| 2. | Integration |
| --- | --- |

2.

Integration

| — | hjälp till enskilda personer |
| --- | --- |

—

hjälp till enskilda personer

| — | strukturellt stöd |
| --- | --- |

—

strukturellt stöd

| 3. | Frivilligt återvändande |
| --- | --- |

3.

Frivilligt återvändande

| — | hjälp till enskilda personer |
| --- | --- |

—

hjälp till enskilda personer

| — | strukturellt stöd |
| --- | --- |

—

strukturellt stöd

---

(1)  Lämna i förekommande fall uppgift om externa konsulter.

(2)  Bestyrkanden som skall utföras av den ansvariga myndigheten eller under dess ansvar (externa revisorer, offentliga organ) för kontrolländamål (artikel 25 a, dvs. inte direkt kopplade till övervakningen av den löpande projektförvaltningen (analyser och beslut, betalningsansökningar), osv.

(3)  Ange också de fall då externa organ används för att utföra kontroller.

(4)  Ange i förekommande fall även externa konsulter.

---

BILAGA 2

EUROPEISKA FLYKTINGFONDEN

UTKAST TILL ÅRLIGT PROGRAM FÖR ÅR 2005

1.   MEDLEMSSTAT

...

2.   ALLMÄNNA REGLER FÖR VAL AV PROJEKT SOM SKALL FINANSIERAS INOM RAMEN FÖR DET ÅRLIGA PROGRAMMET

Är de allmänna reglerna för val av projekt som skall finansieras inom ramen för det årliga programmet förenliga med de regler som fastställs i det fleråriga programmet? Om så ej är fallet, ber vi er ni nedan närmare ange eventuella ändringar.

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

3.   INSATSER

3.1   Insats A): Mottagandeförhållanden och handläggning av asylärenden

| i) | Motivering till att genomföra insatsen


  ...
  ... |
| --- | --- |

i)

Motivering till att genomföra insatsen

...

...

| ii) | Insatsens syfte

  ...
  ... |
| --- | --- |

ii)

Insatsens syfte

...

...

| iii) | Finansieringsplan

   (1)









  Anslag från Europeiska flyktingfonden | A | 0,00 € | 0,00 % |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Statliga anslag | B | 0,00 € | 0,00 % |
| Regionala anslag | C | 0,00 € | 0,00 % |
| Anslag från lokala myndigheter | D | 0,00 € | 0,00 % |
| Nationella anslag | E = B+C+D | 0,00 € | 0,00 % |
| Totala offentliga anslag | F = A+E | 0,00 € | 0,00 % |
| Privat finansiering | G | 0,00 € | 0,00 % |
| Total kostnad | H = F+G | 0,00 € | 0,00 % |

iii)

Finansieringsplan

   (1)

Anslag från Europeiska flyktingfonden

A

0,00 €

0,00 %

Statliga anslag

B

0,00 €

0,00 %

Regionala anslag

C

0,00 €

0,00 %

Anslag från lokala myndigheter

D

0,00 €

0,00 %

Nationella anslag

E = B+C+D

0,00 €

0,00 %

Totala offentliga anslag

F = A+E

0,00 €

0,00 %

Privat finansiering

G

0,00 €

0,00 %

Total kostnad

H = F+G

0,00 €

0,00 %

| iv. | Tidsplan


  (Startdatum för projekt bör ligga inom perioden 1 januari–31 december under programåret. Undantagsvis bör startdatum för projekten inom 2005 års program ligga inom perioden 1 januari 2005–30 juni 2006. För 2005 års program kan projektutgifterna berättiga till stöd från och med den 1 januari 2005)
  Startdatum: ...
  Slutdatum: ... |
| --- | --- |

iv.

Tidsplan

Startdatum: ...

Slutdatum: ...

| v) | Åtgärder som skall vidtas (arbetsområden)

  Hänvisa till de insatser som räknas upp i artikel 5 i beslut 2004/904/EG |
| --- | --- |

v)

Åtgärder som skall vidtas (arbetsområden)

Hänvisa till de insatser som räknas upp i artikel 5 i beslut 2004/904/EG

| vi) | Målgrupper


  Personer som avses i artikel 3 i beslut om Europeiska flyktingfonden 2004/904/EG (ange rättslig status). |
| --- | --- |

vi)

Målgrupper

Personer som avses i artikel 3 i beslut om Europeiska flyktingfonden 2004/904/EG (ange rättslig status).

| vii) | Stödmottagare


  (Fristående organisationer, federala, nationella, regionala eller lokala myndigheter, övriga ideella organisationer ...) |
| --- | --- |

vii)

Stödmottagare

(Fristående organisationer, federala, nationella, regionala eller lokala myndigheter, övriga ideella organisationer ...)

| viii) | Berörda nationella myndigheter


  Ange om det är andra än den ansvariga instansen enligt artikel 13 i beslutet om Europeiska flyktingfonden. |
| --- | --- |

viii)

Berörda nationella myndigheter

Ange om det är andra än den ansvariga instansen enligt artikel 13 i beslutet om Europeiska flyktingfonden.

| ix) | Förväntade mätbara resultat


  Nedanstående lista över exempel är vägledande men inte uttömmande:






  — | Förbättringar i infrastruktur för inkvartering eller tjänster (kvantifiera). |
| --- | --- | --- |

ix)

Förväntade mätbara resultat

Nedanstående lista över exempel är vägledande men inte uttömmande:

—

Förbättringar i infrastruktur för inkvartering eller tjänster (kvantifiera).

| — | Materiellt bistånd, hälsovård och psykologisk vård. |
| --- | --- |

—

Materiellt bistånd, hälsovård och psykologisk vård.

| — | Socialt bistånd, information eller hjälp med administrativa förfaranden. |
| --- | --- |

—

Socialt bistånd, information eller hjälp med administrativa förfaranden.

| — | Stödtjänster som översättning och utbildning för att bidra till bättre mottagningsförhållanden samt effektivare och bättre handläggning av asylärenden. |
| --- | --- |

—

Stödtjänster som översättning och utbildning för att bidra till bättre mottagningsförhållanden samt effektivare och bättre handläggning av asylärenden.

| — | Förbättrad information till lokalsamhällen som kommer att ha samröre med dem som tas emot i värdländerna |
| --- | --- |

—

Förbättrad information till lokalsamhällen som kommer att ha samröre med dem som tas emot i värdländerna

| — | Typ och omfattning av särskilt stöd till utsatta grupper. |
| --- | --- |

—

Typ och omfattning av särskilt stöd till utsatta grupper.

| — | Målgruppens kontakttid (för juridisk eller övrig rådgivning). |
| --- | --- |

—

Målgruppens kontakttid (för juridisk eller övrig rådgivning).

| — | Antal användare av produkter som framställts inom projektet (information, översatta handlingar och dylikt). |
| --- | --- |

—

Antal användare av produkter som framställts inom projektet (information, översatta handlingar och dylikt).

| — | Konkreta förbättringar i handläggningen av asylansökningar. |
| --- | --- |

—

Konkreta förbättringar i handläggningen av asylansökningar.

| — | Bättre ombud för asylsökande (till exempel juridiskt sakkunniga). |
| --- | --- |

—

Bättre ombud för asylsökande (till exempel juridiskt sakkunniga).

| — | Annat (specificera). |
| --- | --- |

—

Annat (specificera).

| x) | Medfinansieringen från Europeiska flyktingfonden skall framgå

  Beskriv mekanismer för att garantera att Europeiska flyktingfondens medfinansiering synliggörs i fråga om alla insatser med koppling till de projekt som finansieras inom denna åtgärd.
  ...
  ... |
| --- | --- |

x)

Medfinansieringen från Europeiska flyktingfonden skall framgå

Beskriv mekanismer för att garantera att Europeiska flyktingfondens medfinansiering synliggörs i fråga om alla insatser med koppling till de projekt som finansieras inom denna åtgärd.

...

...

| xi) | Samordning med liknande insatser som finansieras från annat håll och komplementaritet med nationella åtgärder


  Ni ombeds visa att de insatser som föreslås är helt förenliga och samordnade med liknande insatser som finansieras genom nationella instrument eller gemenskapsinstrument samt att de kompletterar men inte ersätter nationella insatser.
  ...
  ... |
| --- | --- |

xi)

Samordning med liknande insatser som finansieras från annat håll och komplementaritet med nationella åtgärder

Ni ombeds visa att de insatser som föreslås är helt förenliga och samordnade med liknande insatser som finansieras genom nationella instrument eller gemenskapsinstrument samt att de kompletterar men inte ersätter nationella insatser.

...

...

3.2   Insats B): Integration av personer som avses i artikel 3 i beslut 2004/904/EG vars vistelse i medlemsstaten är långvarig och stadigvarande

| i) | Motivering till att genomföra insatsen


  ...
  ... |
| --- | --- |

i)

Motivering till att genomföra insatsen

...

...

| ii) | Insatsens syfte


  ...
  ... |
| --- | --- |

ii)

Insatsens syfte

...

...

| iii) | Finansieringsplan

   (2)









  Anslag från Europeiska flyktingfonden | A | 0,00 € | 0,00 % |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Statliga anslag | B | 0,00 € | 0,00 % |
| Regionala anslag | C | 0,00 € | 0,00 % |
| Anslag från lokala myndigheter | D | 0,00 € | 0,00 % |
| Nationella anslag | E = B+C+D | 0,00 € | 0,00 % |
| Totala offentliga anslag | F = A+E | 0,00 € | 0,00 % |
| Privat finansiering | G | 0,00 € | 0,00 % |
| Total kostnad | H = F+G | 0,00 € | 0,00 % |

iii)

Finansieringsplan

   (2)

Anslag från Europeiska flyktingfonden

A

0,00 €

0,00 %

Statliga anslag

B

0,00 €

0,00 %

Regionala anslag

C

0,00 €

0,00 %

Anslag från lokala myndigheter

D

0,00 €

0,00 %

Nationella anslag

E = B+C+D

0,00 €

0,00 %

Totala offentliga anslag

F = A+E

0,00 €

0,00 %

Privat finansiering

G

0,00 €

0,00 %

Total kostnad

H = F+G

0,00 €

0,00 %

| iv. | Tidsplan


  (Startdatum för projekt bör ligga inom perioden 1 januari–31 december under programåret. Undantagsvis bör startdatum för projekten inom 2005 års program befinna sig inom perioden 1 januari 2005–30 juni 2006. För 2005 års program kan projektutgifterna berättiga till stöd från och med den 1 januari 2005)
  Startdatum: ...
  Slutdatum: ... |
| --- | --- |

iv.

Tidsplan

Startdatum: ...

Slutdatum: ...

| v) | Åtgärder som skall vidtas (arbetsområden)


  Hänvisa till de insatser som räknas upp i artikel 6 i beslut 2004/904/EG
  ...
  ...
  ...
  ...
  ... |
| --- | --- |

v)

Åtgärder som skall vidtas (arbetsområden)

Hänvisa till de insatser som räknas upp i artikel 6 i beslut 2004/904/EG

...

...

...

...

...

| vi) | Målgrupper


  Personer som avses i artikel 3 i beslutet om Europeiska flyktingfonden, vars vistelse i medlemsstaten är varaktig och/eller stadigvarande. (Observera! asylsökande, illegala invandrare eller invandrare skall inbegripas). |
| --- | --- |

vi)

Målgrupper

Personer som avses i artikel 3 i beslutet om Europeiska flyktingfonden, vars vistelse i medlemsstaten är varaktig och/eller stadigvarande. (Observera! asylsökande, illegala invandrare eller invandrare skall inbegripas).

| vii) | Stödmottagare


  (Fristående organisationer, federala, nationella, regionala eller lokala myndigheter, övriga ideella organisationer ...) |
| --- | --- |

vii)

Stödmottagare

(Fristående organisationer, federala, nationella, regionala eller lokala myndigheter, övriga ideella organisationer ...)

| viii) | Berörda nationella myndigheter


  Ange om det är andra än den ansvariga instansen enligt artikel 13 i beslutet om Europeiska flyktingfonden. |
| --- | --- |

viii)

Berörda nationella myndigheter

Ange om det är andra än den ansvariga instansen enligt artikel 13 i beslutet om Europeiska flyktingfonden.

| ix) | Förväntade mätbara resultat


  Nedanstående lista över exempel är vägledande men inte uttömmande:






  — | Råd och hjälp med bland annat logi, understöd, integration på arbetsmarknaden, medicinsk, psykologisk och social omvårdnad. Tillhandahållande av material och tjänster. |
| --- | --- | --- |

ix)

Förväntade mätbara resultat

Nedanstående lista över exempel är vägledande men inte uttömmande:

—

Råd och hjälp med bland annat logi, understöd, integration på arbetsmarknaden, medicinsk, psykologisk och social omvårdnad. Tillhandahållande av material och tjänster.

| — | Antal insatser som gör det möjligt för målgrupperna att anpassa sig till samhället i medlemsstaten, på det sociokulturella området, samt att dela värderingarna i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna. |
| --- | --- |

—

Antal insatser som gör det möjligt för målgrupperna att anpassa sig till samhället i medlemsstaten, på det sociokulturella området, samt att dela värderingarna i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna.

| — | Insatser för att främja målgruppernas varaktiga och hållbara deltagande i det medborgerliga och kulturella livet. |
| --- | --- |

—

Insatser för att främja målgruppernas varaktiga och hållbara deltagande i det medborgerliga och kulturella livet.

| — | Värdet uttryckt i pengar av stöd i natura (mat, kläder, husrum och dylikt). |
| --- | --- |

—

Värdet uttryckt i pengar av stöd i natura (mat, kläder, husrum och dylikt).

| — | Antal hälsovårdsinsatser. |
| --- | --- |

—

Antal hälsovårdsinsatser.

| — | Antal utbildnings- eller kurstimmar (t.ex. språk- eller yrkesutbildning). |
| --- | --- |

—

Antal utbildnings- eller kurstimmar (t.ex. språk- eller yrkesutbildning).

| — | Målgruppens kontakttid hos socialassistenter. |
| --- | --- |

—

Målgruppens kontakttid hos socialassistenter.

| — | Antal användare av produkter som framställts inom projektet (information, översatta handlingar och dylikt). |
| --- | --- |

—

Antal användare av produkter som framställts inom projektet (information, översatta handlingar och dylikt).

| — | Konkreta förbättringar i integrationen av flyktingar. |
| --- | --- |

—

Konkreta förbättringar i integrationen av flyktingar.

| — | Insatser som främjar lika tillgång och likvärdiga resultat när det gäller dessa personers kontakter med offentliga institutioner. |
| --- | --- |

—

Insatser som främjar lika tillgång och likvärdiga resultat när det gäller dessa personers kontakter med offentliga institutioner.

| — | Annat (specificera). |
| --- | --- |

—

Annat (specificera).

| x) | Medfinansieringen från Europeiska flyktingfonden skall framgå


  Beskriv mekanismer för att garantera att Europeiska flyktingfondens medfinansiering synliggörs i fråga om alla insatser med koppling till de projekt som finansieras inom denna åtgärd.
  ...
  ...
  ...
  ...
  ... |
| --- | --- |

x)

Medfinansieringen från Europeiska flyktingfonden skall framgå

Beskriv mekanismer för att garantera att Europeiska flyktingfondens medfinansiering synliggörs i fråga om alla insatser med koppling till de projekt som finansieras inom denna åtgärd.

...

...

...

...

...

| xi) | Samordning med liknande åtgärder som finansieras från annat håll och komplementaritet med nationella åtgärder


  Medlemsstaten bör visa att de föreslagna insatserna är helt förenliga och samordnade med liknande insatser som finansieras med hjälp av nationella instrument eller gemenskapsinstrument, samt att de kompletterar men inte ersätter nationella insatser.
  ...
  ...
  ...
  ...
  ... |
| --- | --- |

xi)

Samordning med liknande åtgärder som finansieras från annat håll och komplementaritet med nationella åtgärder

Medlemsstaten bör visa att de föreslagna insatserna är helt förenliga och samordnade med liknande insatser som finansieras med hjälp av nationella instrument eller gemenskapsinstrument, samt att de kompletterar men inte ersätter nationella insatser.

...

...

...

...

...

3.3   Insats C): Frivilligt återvändande av personer som avses i artikel 3 i beslut 2004/904/EG, under förutsättning att de inte har erhållit ett nytt medborgarskap och inte lämnat medlemsstatens territorium

| i) | Motivering till att genomföra insatsen


  ...
  ... |
| --- | --- |

i)

Motivering till att genomföra insatsen

...

...

| ii) | Insatsens syfte


  ...
  ... |
| --- | --- |

ii)

Insatsens syfte

...

...

| iii) | Finansieringsplan

   (3)









  Anslag från Europeiska flyktingfonden | A | 0,00 € | 0,00 % |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Statliga anslag | B | 0,00 € | 0,00 % |
| Regionala anslag | C | 0,00 € | 0,00 % |
| Anslag från lokala myndigheter | D | 0,00 € | 0,00 % |
| Nationella anslag | E = B+C+D | 0,00 € | 0,00 % |
| Totala offentliga anslag | F = A+E | 0,00 € | 0,00 % |
| Privat finansiering | G | 0,00 € | 0,00 % |
| Total kostnad | H = F+G | 0,00 € | 0,00 % |

iii)

Finansieringsplan

   (3)

Anslag från Europeiska flyktingfonden

A

0,00 €

0,00 %

Statliga anslag

B

0,00 €

0,00 %

Regionala anslag

C

0,00 €

0,00 %

Anslag från lokala myndigheter

D

0,00 €

0,00 %

Nationella anslag

E = B+C+D

0,00 €

0,00 %

Totala offentliga anslag

F = A+E

0,00 €

0,00 %

Privat finansiering

G

0,00 €

0,00 %

Total kostnad

H = F+G

0,00 €

0,00 %

| iv) | Tidsplan


  (Startdatum för projekt bör ligga inom perioden 1 januari –31 december under programåret. Undantagsvis bör startdatum för projekten inom 2005 års program ligga inom perioden 1 januari 2005–30 juni 2006. För 2005 års program kan projektutgifterna berättiga till stöd från och med den 1 januari 2005)
  Startdatum: ...
  Slutdatum: ... |
| --- | --- |

iv)

Tidsplan

Startdatum: ...

Slutdatum: ...

| v) | Åtgärder som skall vidtas (arbetsområden)


  Hänvisa till de insatser som räknas upp i artikel 7 i beslut 2004/904/EG
  ...
  ...
  ...
  ...
  ... |
| --- | --- |

v)

Åtgärder som skall vidtas (arbetsområden)

Hänvisa till de insatser som räknas upp i artikel 7 i beslut 2004/904/EG

...

...

...

...

...

| vi) | Uppföljning efter återvändandet


  Beskriv det system som införts för att övervaka och följa upp frivilligt återvändande. |
| --- | --- |

vi)

Uppföljning efter återvändandet

Beskriv det system som införts för att övervaka och följa upp frivilligt återvändande.

| vii) | Målgrupper


  Personer som avses i artikel 3 i beslutet om Europeiska flyktingfonden, förutsatt att de inte har bytt nationalitet eller lämnat medlemsstatens territorium (preciseras). |
| --- | --- |

vii)

Målgrupper

Personer som avses i artikel 3 i beslutet om Europeiska flyktingfonden, förutsatt att de inte har bytt nationalitet eller lämnat medlemsstatens territorium (preciseras).

| viii) | Stödmottagare


  (Fristående organisationer, federala, nationella, regionala eller lokala myndigheter, övriga ideella organisationer ...) |
| --- | --- |

viii)

Stödmottagare

(Fristående organisationer, federala, nationella, regionala eller lokala myndigheter, övriga ideella organisationer ...)

| ix) | Berörda nationella myndigheter


  Ange om det är andra än den ansvariga instansen enligt artikel 13 i beslut 2004/904/EG om Europeiska flyktingfonden. |
| --- | --- |

ix)

Berörda nationella myndigheter

Ange om det är andra än den ansvariga instansen enligt artikel 13 i beslut 2004/904/EG om Europeiska flyktingfonden.

| x) | Förväntade mätbara resultat


  Nedanstående lista över exempel är vägledande men inte uttömmande:






  — | Antal användare av information och rådgivningstjänster om insatser eller program för frivilligt återvändande. |
| --- | --- | --- |

x)

Förväntade mätbara resultat

Nedanstående lista över exempel är vägledande men inte uttömmande:

—

Antal användare av information och rådgivningstjänster om insatser eller program för frivilligt återvändande.

| — | Antal personer (förvärvsarbetande, familjeöverhuvuden, familjemedlemmar) som återvänder till sitt hemland. |
| --- | --- |

—

Antal personer (förvärvsarbetande, familjeöverhuvuden, familjemedlemmar) som återvänder till sitt hemland.

| — | Antal personer som stannat men fått stöd för att återvända. |
| --- | --- |

—

Antal personer som stannat men fått stöd för att återvända.

| — | Ytterligare ekonomiska fördelar för ursprungslandet (t.ex. antal nya arbetstillfällen, nystartade företag eller dylikt). |
| --- | --- |

—

Ytterligare ekonomiska fördelar för ursprungslandet (t.ex. antal nya arbetstillfällen, nystartade företag eller dylikt).

| — | Information om relevanta frågor för återvändandet, även ursprungslandets ekonomiska, administrativa och politiska situation, arbetstillfällen, äganderättsförhållanden eller andra juridiska frågor. |
| --- | --- |

—

Information om relevanta frågor för återvändandet, även ursprungslandets ekonomiska, administrativa och politiska situation, arbetstillfällen, äganderättsförhållanden eller andra juridiska frågor.

| — | Ekonomiskt stöd till återvändande. |
| --- | --- |

—

Ekonomiskt stöd till återvändande.

| — | Samarbete med liknande projekt i andra medlemsstater. |
| --- | --- |

—

Samarbete med liknande projekt i andra medlemsstater.

| — | Målgruppens kontakttid hos rådgivare. |
| --- | --- |

—

Målgruppens kontakttid hos rådgivare.

| — | Antal användare av produkter som framställts inom projekten (information om situationen i ursprungslandet eller – regionen eller den tidigare stadigvarande vistelseorten). |
| --- | --- |

—

Antal användare av produkter som framställts inom projekten (information om situationen i ursprungslandet eller – regionen eller den tidigare stadigvarande vistelseorten).

| — | Kvantifierade effekter av insatser från grupper från ursprungslandet som är fats bosatta i Europeiska unionen för att underlätta det frivilliga återvändandet av de personer som avses i rådets beslut 2004/904/EG. |
| --- | --- |

—

Kvantifierade effekter av insatser från grupper från ursprungslandet som är fats bosatta i Europeiska unionen för att underlätta det frivilliga återvändandet av de personer som avses i rådets beslut 2004/904/EG.

| — | Insatser som underlättar upprättandet och genomförandet av nationella initiativ eller program för frivilligt återvändande. |
| --- | --- |

—

Insatser som underlättar upprättandet och genomförandet av nationella initiativ eller program för frivilligt återvändande.

| — | Annat (specificera). |
| --- | --- |

—

Annat (specificera).

| xi) | Medfinansieringen från Europeiska flyktingfonden skall framgå


  Beskriv mekanismer för att garantera att Europeiska flyktingfondens medfinansiering synliggörs i fråga om alla insatser med koppling till de projekt som finansieras inom denna åtgärd.
  ...
  ...
  ...
  ...
  ... |
| --- | --- |

xi)

Medfinansieringen från Europeiska flyktingfonden skall framgå

Beskriv mekanismer för att garantera att Europeiska flyktingfondens medfinansiering synliggörs i fråga om alla insatser med koppling till de projekt som finansieras inom denna åtgärd.

...

...

...

...

...

| xii) | Samordning med liknande insatser som finansieras genom andra instrument och komplementaritet med nationella åtgärder


  Medlemsstaten bör visa att de insatser som föreslås är helt förenliga och samordnade med liknande insatser som finansieras av andra nationella (även regionala eller lokala) instrument eller gemenskapsinstrument samt att de kompletterar men inte ersätter nationella insatser. |
| --- | --- |

xii)

Samordning med liknande insatser som finansieras genom andra instrument och komplementaritet med nationella åtgärder

Medlemsstaten bör visa att de insatser som föreslås är helt förenliga och samordnade med liknande insatser som finansieras av andra nationella (även regionala eller lokala) instrument eller gemenskapsinstrument samt att de kompletterar men inte ersätter nationella insatser.

4.   TEKNISKT BISTÅND

| i) | Motivering för att använda tekniskt bistånd


  Beskriv detaljerat tillgängliga resurser och ytterligare behov för att genomföra Europeiska flyktingsfondens program.
  ...
  ... |
| --- | --- |

i)

Motivering för att använda tekniskt bistånd

Beskriv detaljerat tillgängliga resurser och ytterligare behov för att genomföra Europeiska flyktingsfondens program.

...

...

| ii) | Syftet med det tekniska biståndet (artikel 18 i beslut 2004/904/EG)


  ...
  ... |
| --- | --- |

ii)

Syftet med det tekniska biståndet (artikel 18 i beslut 2004/904/EG)

...

...

| iii) | Finansieringsplan

   (4)









  Anslag från Europeiska flyktingfonden | A | 0,00 € | 0,00 % |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Statliga anslag | B | 0,00 € | 0,00 % |
| Regionala anslag | C | 0,00 € | 0,00 % |
| Anslag från lokala myndigheter | D | 0,00 € | 0,00 % |
| Nationella anslag | E = B+C+D | 0,00 € | 0,00 % |
| Totala offentliga anslag | F = A+E | 0,00 € | 0,00 % |
| Privat finansiering | G | 0,00 € | 0,00 % |
| Total kostnad | H = F+G | 0,00 € | 0,00 % |

iii)

Finansieringsplan

   (4)

Anslag från Europeiska flyktingfonden

A

0,00 €

0,00 %

Statliga anslag

B

0,00 €

0,00 %

Regionala anslag

C

0,00 €

0,00 %

Anslag från lokala myndigheter

D

0,00 €

0,00 %

Nationella anslag

E = B+C+D

0,00 €

0,00 %

Totala offentliga anslag

F = A+E

0,00 €

0,00 %

Privat finansiering

G

0,00 €

0,00 %

Total kostnad

H = F+G

0,00 €

0,00 %

| iv) | Tidsplan


  (Startdatum för tekniskt bistånd bör ligga inom perioden 1 januari–31 december under programåret. Undantagsvis bör startdatum för projekten inom 2005 års program ligga inom perioden 1 januari 2005–30 juni 2006. För 2005 års program kan projektutgifterna berättiga till stöd mellan den 1 januari 2005 och den 31 december 2006)
  Startdatum: ...
  Slutdatum: ... |
| --- | --- |

iv)

Tidsplan

Startdatum: ...

Slutdatum: ...

| v) | Åtgärder som skall vidtas (arbetsområden)


  Insatser som täcker tekniskt och administrativt bistånd i samband med förberedande, övervakning och utvärdering av insatser i programmet, exempelvis följande:






  a) | Kostnader för att förbereda, välja ut, bedöma och följa upp åtgärder som medfinansieras av Europeiska flyktingfonden. Däri kan ingå leasing eller inköp av datoriserade system om det dagliga behovet av dessa vederbörligen motiveras av den ansvariga myndigheten och står i proportion till programmets storlek. Leasad eller köpt utrustning får enbart användas för genomförande av programmet. Stödreglerna för leasing gäller. |
| --- | --- | --- |

v)

Åtgärder som skall vidtas (arbetsområden)

Insatser som täcker tekniskt och administrativt bistånd i samband med förberedande, övervakning och utvärdering av insatser i programmet, exempelvis följande:

a)

Kostnader för att förbereda, välja ut, bedöma och följa upp åtgärder som medfinansieras av Europeiska flyktingfonden. Däri kan ingå leasing eller inköp av datoriserade system om det dagliga behovet av dessa vederbörligen motiveras av den ansvariga myndigheten och står i proportion till programmets storlek. Leasad eller köpt utrustning får enbart användas för genomförande av programmet. Stödreglerna för leasing gäller.

| b) | Informationsinsatser och kostnader för att synliggöra medfinansieringen från Europeiska flyktingfonden. |
| --- | --- |

b)

Informationsinsatser och kostnader för att synliggöra medfinansieringen från Europeiska flyktingfonden.

| c) | Kostnader för revision och kontroller på platsen, samt kontroller av projekten. |
| --- | --- |

c)

Kostnader för revision och kontroller på platsen, samt kontroller av projekten.

| d) | Utgifter som avser löner och ersättningar, inbegripet sociala avgifter, är stödberättigade endast i följande fall: |
| --- | --- |

d)

Utgifter som avser löner och ersättningar, inbegripet sociala avgifter, är stödberättigade endast i följande fall:

| e) | Fast anställda tjänstemän som genom formellt beslut från den ansvariga myndigheten tillfälligt utför de uppgifter som nämns i punkt 2–4 ovan. |
| --- | --- |

e)

Fast anställda tjänstemän som genom formellt beslut från den ansvariga myndigheten tillfälligt utför de uppgifter som nämns i punkt 2–4 ovan.

| f) | Tillfälligt anställda eller uppdragstagare från den privata sektorn som bara utför de uppgifter som nämns i punkt 2–4 ovan. |
| --- | --- |

f)

Tillfälligt anställda eller uppdragstagare från den privata sektorn som bara utför de uppgifter som nämns i punkt 2–4 ovan.

| vi) | Upphandlingsförfarande


  Offentlig myndighet som genomför Europeiska flyktingfondens program (i förekommande fall även övriga verkställande organ som deltar i genomförandet). Ange särskilt enligt vilka upphandlingsförfaranden utgifterna inom ramen för det tekniska biståndet avses förvaltas. |
| --- | --- |

vi)

Upphandlingsförfarande

Offentlig myndighet som genomför Europeiska flyktingfondens program (i förekommande fall även övriga verkställande organ som deltar i genomförandet). Ange särskilt enligt vilka upphandlingsförfaranden utgifterna inom ramen för det tekniska biståndet avses förvaltas.

| vii) | Berörda nationella myndigheter


  Ange om det är andra än den ansvariga instansen enligt artikel 13 i beslutet om Europeiska flyktingfonden. |
| --- | --- |

vii)

Berörda nationella myndigheter

Ange om det är andra än den ansvariga instansen enligt artikel 13 i beslutet om Europeiska flyktingfonden.

| viii) | Förväntade kvantifierbara resultat


  T.ex.:






  — | Kvantifierbar förbättring i genomförande av Europeiska flyktingfonden |
| --- | --- | --- |

viii)

Förväntade kvantifierbara resultat

T.ex.:

—

Kvantifierbar förbättring i genomförande av Europeiska flyktingfonden

| — | Förbättringar i utarbetandet av förslagsinfordran och av programmet (precisera antalet mantimmar) |
| --- | --- |

—

Förbättringar i utarbetandet av förslagsinfordran och av programmet (precisera antalet mantimmar)

| — | Bedömning av projektförslag (ange antal): |
| --- | --- |

—

Bedömning av projektförslag (ange antal):

| — | Urval av projekt (förväntat antal): |
| --- | --- |

—

Urval av projekt (förväntat antal):

| — | Uppföljning av projekt och programförvaltning (precisera antalet mantimmar) |
| --- | --- |

—

Uppföljning av projekt och programförvaltning (precisera antalet mantimmar)

| — | Revision och kontroller på platsen (precisera antal revisioner/kontroller) |
| --- | --- |

—

Revision och kontroller på platsen (precisera antal revisioner/kontroller)

| — | Utvärderingsrapporter (precisera antalet mantimmar) |
| --- | --- |

—

Utvärderingsrapporter (precisera antalet mantimmar)

| — | Marknadsföringsinitiativ (preciseras) |
| --- | --- |

—

Marknadsföringsinitiativ (preciseras)

| — | Hyrd eller köpt utrustning (preciseras) |
| --- | --- |

—

Hyrd eller köpt utrustning (preciseras)

| — | Annat (specificera) |
| --- | --- |

—

Annat (specificera)

| ix) | Medfinansieringen från Europeiska flyktingfonden skall framgå


  Finansiering från Europeiska flyktingfonden skall framgå tydligt i all projektverksamhet som får stöd. |
| --- | --- |

ix)

Medfinansieringen från Europeiska flyktingfonden skall framgå

Finansiering från Europeiska flyktingfonden skall framgå tydligt i all projektverksamhet som får stöd.

| x) | Samordning med liknande åtgärder som finansieras från annat håll och komplementaritet med nationella åtgärder


  Medlemsstaten bör visa att de åtgärder som föreslås är helt förenliga och samordnade med liknande åtgärder som finansieras genom nationella instrument, gemenskapsinstrument eller internationella instrument samt att de kompletterar men inte ersätter nationella åtgärder. |
| --- | --- |

x)

Samordning med liknande åtgärder som finansieras från annat håll och komplementaritet med nationella åtgärder

Medlemsstaten bör visa att de åtgärder som föreslås är helt förenliga och samordnade med liknande åtgärder som finansieras genom nationella instrument, gemenskapsinstrument eller internationella instrument samt att de kompletterar men inte ersätter nationella åtgärder.

5.   INDIKATIV TOTAL FINANSIERINGSPLAN FÖR ÅR (5)

| Anslag från Europeiska flyktingfonden | A | 0,00 € | 0,00 % |
| --- | --- | --- | --- |
| Statliga anslag | B | 0,00 € | 0,00 % |
| Regionala anslag | C | 0,00 € | 0,00 % |
| Anslag från lokala myndigheter | D | 0,00 € | 0,00 % |
| Nationella anslag | E = B+C+D | 0,00 € | 0,00 % |
| Totala offentliga anslag | F = A+E | 0,00 € | 0,00 % |
| Privat finansiering | G | 0,00 € | 0,00 % |
| Total kostnad | H = F+G | 0,00 € | 0,00 % |

Anslag från Europeiska flyktingfonden

A

0,00 €

0,00 %

Statliga anslag

B

0,00 €

0,00 %

Regionala anslag

C

0,00 €

0,00 %

Anslag från lokala myndigheter

D

0,00 €

0,00 %

Nationella anslag

E = B+C+D

0,00 €

0,00 %

Totala offentliga anslag

F = A+E

0,00 €

0,00 %

Privat finansiering

G

0,00 €

0,00 %

Total kostnad

H = F+G

0,00 €

0,00 %

---

(1)  Hänvisa till artikel 15 i detta beslut.

(2)  Hänvisa till artikel 15 i detta beslut.

(3)  Hänvisa till artikel 15 i detta beslut.

(4)  Högst 7 % av medlemsstatens årliga anslag, plus 30 000 euro. Ingen skyldighet i fråga om medfinansiering. Hänvisa till artikel 15 i detta beslut.

(5)  Hänvisa till artikel 15 i detta beslut.

---

BILAGA 3

MALL FÖR LÄGESRAPPORT

(Artikel 23.3 i beslut nr 2004/904/EG)

Sänds till:

Europeiska kommissionen

| Europeiska kommissionen |
| --- |
| Generaldirektoratet för rättvisa, frihet och säkerhet |
| Enhet B/4 Europeiska flyktingfonden |
| B-1049 Bryssel |

Generaldirektoratet för rättvisa, frihet och säkerhet

Enhet B/4 Europeiska flyktingfonden

B-1049 Bryssel

Medlemsstat: ...Programår: ...Ansvarig myndighet: ...(namn på kontaktperson, avdelning eller organisation, adress, fax, telefon, e-post)Förfallodag: när 70 % av det ursprungliga betalningsbeloppet faktiskt förbrukats på den slutliga stödmottagarnivån.

A.   FÖRVALTNING OCH HANDHAVANDE AV ETT PROGRAM

1.   Beskrivning av det årliga programmets förvaltningsstrukturer, ekonomihantering, metod och kriterier för urval av program, system för uppföljning och kontroll (om samma uppgifter lämnats i begäran om medfinansiering räcker det att hänvisa till denna).

2.   Urval av projekt: vidtagna åtgärder och resultat av dessa (t.ex. datum för offentliggjord infordran av förslag, antal utvalda projekt, genomsnittlig kostnad för dessa). Beskrivning av tekniska biståndsinsatser vid genomförandet av programmet:

3.   Information och publicitet: genomförda insatser. Ingående beskrivning av hur gemenskapens medfinansiering synliggjordes. I all dokumentation och alla publikationer om projektet skall EU:s medfinansiering omnämnas med orden ”Detta projekt medfinansieras av Europeiska flyktingfonden”.

4.   Information om de kontroller som genomförts i enlighet med artikel 25.1 i beslut 2004/904/EG.

5.   Information om riskerna förenade med insatserna (en risk är möjligheten att en händelse inträffar som kommer att påverka måluppfyllelsen.

B.   GENOMFÖRANDE AV PROGRAM

1.   Tidsplanen

| — | Startdatum för genomförande av det nationella årliga programmet. |
| --- | --- |

—

Startdatum för genomförande av det nationella årliga programmet.

| — | Slutdatum för det nationella programmet (sista dag för verkställande av utbetalningar enligt medfinansieringsbeslutet). |
| --- | --- |

—

Slutdatum för det nationella programmet (sista dag för verkställande av utbetalningar enligt medfinansieringsbeslutet).

2.   Ekonomiska aspekter

Tabell för ekonomisk rapport (ange datum – ej tidigare än en månad före inlämnandet av sammanfattningsrapporten)

EKONOMISK RAPPORT

(lägesrapport enligt artikel 23.3)

| EUROPEISKA FLYKTINGFONDEN (EFF) - NATIONELLA PROGRAM | LAND |
| --- | --- |
| Situationen per den | Programår: |

EUROPEISKA FLYKTINGFONDEN (EFF) - NATIONELLA PROGRAM

LAND

Situationen per den

Programår:

| | Programmerat
  (1) | Åtagandebemyndiganden
  (2) | Betalningsbemyndiganden
  (3) | Betalningsbemyndiganden i %
  (4=3/2) | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | Total kostn.
  (a) | Finansiering från EFF
  (b) | Total kostn.
  (a) | Totala stödberättigande kostnader
  (b) | Finansiering från EFF
  (c) | Total kostn.
  (a) | Totala stödberättigande kostnader
  (b) | Finans. från EFF förfall. till betaln
  (c) | Finans. från EFF utbetalt
  (d) | Total kostn.
  (a) | Finans. från EFF förfall. till betaln
  (b) | Finans. från EFF utbetalt
  (c) | EFF återstod att betala/att återvinna av den berhöriga mynd
  (5) |
| Verksamhet A – Mottagande och Asylförfaranden | | | | | | | | | | | | | |
| Insats 1 | | | | | | | | | | | | | |
| Insats 2 | | | | | | | | | | | | | |
| Insats 3 | | | | | | | | | | | | | |
| Totalt verksamhet A | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | | 0,00 | | | | |
| Verksamhet B – Integration | | | | | | | | | | | | | |
| Insats 1 | | | | | | | | | | | | | |
| Insats 2 | | | | | | | | | | | | | |
| Totalt Verksamhet B | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | | 0,00 | | | | |
| Verksamhet C – Frivilligt återvändande | | | | | | | | | | | | | |
| Insats 1 | | | | | | | | | | | | | |
| Insats 2 | | | | | | | | | | | | | |
| Totalt Verksamhet C | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | | 0,00 | | | | |
| Verksamhet D – Projekt som omfattar mer än en verksamhet | | | | | | | | | | | | | |
| Insats 1 | | | | | | | | | | | | | |
| Insats 2 | | | | | | | | | | | | | |
| Totalt Verksamhet D | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | | 0,00 | | | | |
| TOTALA INSATSER | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | | 0,00 | | | | |
| Totalt verksamhet E tekniskt bistånd | | | | | | | | | | | | | |
| SLUTSUMMA | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | | 0,00 | | | | |
| (1) | Programmerat = som planerat i det godkända årliga programmet (det förekommer att det inte lämnas några detaljerade uppgifter på projektnivå detta stadium). |

Programmerat

(1)

Åtagandebemyndiganden

(2)

Betalningsbemyndiganden

(3)

Betalningsbemyndiganden i %

(4=3/2)

Total kostn.

(a)

Finansiering från EFF

(b)

Total kostn.

(a)

Totala stödberättigande kostnader

(b)

Finansiering från EFF

(c)

Total kostn.

(a)

Totala stödberättigande kostnader

(b)

Finans. från EFF förfall. till betaln

(c)

Finans. från EFF utbetalt

(d)

Total kostn.

(a)

Finans. från EFF förfall. till betaln

(b)

Finans. från EFF utbetalt

(c)

EFF återstod att betala/att återvinna av den berhöriga mynd

(5)

Verksamhet A – Mottagande och Asylförfaranden

Insats 1

Insats 2

Insats 3

Totalt verksamhet A

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

Verksamhet B – Integration

Insats 1

Insats 2

Totalt Verksamhet B

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

Verksamhet C – Frivilligt återvändande

Insats 1

Insats 2

Totalt Verksamhet C

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

Verksamhet D – Projekt som omfattar mer än en verksamhet

Insats 1

Insats 2

Totalt Verksamhet D

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

TOTALA INSATSER

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

Totalt verksamhet E tekniskt bistånd

SLUTSUMMA

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

(1)

Programmerat = som planerat i det godkända årliga programmet (det förekommer att det inte lämnas några detaljerade uppgifter på projektnivå detta stadium).

| (1a) | Totala kostnader = totala kostnader för insatser enligt prognoserna i det godkända årliga programmet. |
| --- | --- |

(1a)

Totala kostnader = totala kostnader för insatser enligt prognoserna i det godkända årliga programmet.

| (1b) | Finansiering från EFF = finansiering från Europeiska flyktingfonden per insats enligt prognoserna i det godkända årliga programmet. |
| --- | --- |

(1b)

Finansiering från EFF = finansiering från Europeiska flyktingfonden per insats enligt prognoserna i det godkända årliga programmet.

| (2) | Åtagandebemyndiganden = enligt överenskommelse i medfinansieringsavtalet/finansieringsbeslutet mellan den ansvariga myndigheten och den stödmottagande organisationen. |
| --- | --- |

(2)

Åtagandebemyndiganden = enligt överenskommelse i medfinansieringsavtalet/finansieringsbeslutet mellan den ansvariga myndigheten och den stödmottagande organisationen.

| (2a) | Totala kostnader = den totala godkända kostnaden för insatsen enligt avtalet om stöd/finansieringsbeslutet. |
| --- | --- |

(2a)

Totala kostnader = den totala godkända kostnaden för insatsen enligt avtalet om stöd/finansieringsbeslutet.

| (2b) | Totala stödberättigande kostnader = totala stödberättigande kostnader för insatsen som överenskommits i avtalet om stöd/finansieringsbeslutet (= totala kostnader – naturaförmåner). |
| --- | --- |

(2b)

Totala stödberättigande kostnader = totala stödberättigande kostnader för insatsen som överenskommits i avtalet om stöd/finansieringsbeslutet (= totala kostnader – naturaförmåner).

| (2c) | Finansiering från EFF = högsta tillåtna belopp EFF-finansiering som överenskommits i avtalet om stöd/finansieringsbeslutet mellan den ansvariga myndigheten och stödmottagaren. |
| --- | --- |

(2c)

Finansiering från EFF = högsta tillåtna belopp EFF-finansiering som överenskommits i avtalet om stöd/finansieringsbeslutet mellan den ansvariga myndigheten och stödmottagaren.

| (3) | Betalt = faktiska kostnader som hittills betalats. |
| --- | --- |

(3)

Betalt = faktiska kostnader som hittills betalats.

| (3a) | Totala kostnader = de totala kostnaderna för insatsen som stödmottagaren haft och som godkänts av den ansvariga myndigheten. |
| --- | --- |

(3a)

Totala kostnader = de totala kostnaderna för insatsen som stödmottagaren haft och som godkänts av den ansvariga myndigheten.

| (3b) | Totala stödberättigande kostnader = stödberättigande kostnader för insatsen som stödmottagaren haft och som godkänts av den ansvariga myndigheten (= Totala kostnader-naturaförmåner). |
| --- | --- |

(3b)

Totala stödberättigande kostnader = stödberättigande kostnader för insatsen som stödmottagaren haft och som godkänts av den ansvariga myndigheten (= Totala kostnader-naturaförmåner).

| (3c) | Finansiering från EFF förfallen till betalning = slutligt belopp EEF-finansiering som förfallit till betalning till stödmottagaren enligt bestämmelserna i avtalet om stöd/finansieringsbeslutet och utgifter som godkänts av den ansvariga myndigheten. |
| --- | --- |

(3c)

Finansiering från EFF förfallen till betalning = slutligt belopp EEF-finansiering som förfallit till betalning till stödmottagaren enligt bestämmelserna i avtalet om stöd/finansieringsbeslutet och utgifter som godkänts av den ansvariga myndigheten.

| (3d) | Finansiering från EEF utbetalt = det belopp EFF-finansiering som den ansvariga myndigheten betalat ut till stödmottagaren fram till dagens datum (inklusive återvunna belopp). |
| --- | --- |

(3d)

Finansiering från EEF utbetalt = det belopp EFF-finansiering som den ansvariga myndigheten betalat ut till stödmottagaren fram till dagens datum (inklusive återvunna belopp).

| (4) | Variation hittills mellan åtagandebemyndiganden och betalningsbemyndiganden. |
| --- | --- |

(4)

Variation hittills mellan åtagandebemyndiganden och betalningsbemyndiganden.

| (4a) | Total kostnad = total kostnad för insatsen som stödmottagaren haft och som godkänts av den ansvariga myndigheten 3 a)/total kostnad för insatsen so godkänts i avtal om stöd eller finansieringsbeslut 2 a). |
| --- | --- |

(4a)

Total kostnad = total kostnad för insatsen som stödmottagaren haft och som godkänts av den ansvariga myndigheten 3 a)/total kostnad för insatsen so godkänts i avtal om stöd eller finansieringsbeslut 2 a).

| (4b) | Finansiering från EFF förfallen till betalning = slutligt belopp EFF-finansiering förfallet till betalning/belopp EFF-finansiering som beviljats för insatsen 2 b). |
| --- | --- |

(4b)

Finansiering från EFF förfallen till betalning = slutligt belopp EFF-finansiering förfallet till betalning/belopp EFF-finansiering som beviljats för insatsen 2 b).

| (4c) | Finansiering från EFF utbetalt = belopp EFF-finansiering som hittills betalats ut till stödmottagaren i enlighet med bestämmelserna i avtalet om stöd eller finansieringsbeslutet (3d) / beloppet EFF-finansiering som beviljats för insatsen (2b). |
| --- | --- |

(4c)

Finansiering från EFF utbetalt = belopp EFF-finansiering som hittills betalats ut till stödmottagaren i enlighet med bestämmelserna i avtalet om stöd eller finansieringsbeslutet (3d) / beloppet EFF-finansiering som beviljats för insatsen (2b).

| (5) | Finansiering från EFF som återstår att betala/att återvinna = skillnaden mellan det slutliga belopp EFF-finansiering som förfallit till betalning till stödmottagaren i enlighet med bestämmelserna i avtalet om stöd/finansieringsbeslutet och beloppet EFF-finansiering som den ansvariga myndigheten hittills betalat till stödmottagaren (inklusive återvunna belopp) – 5. = 3. c) – 3. d). |
| --- | --- |

(5)

Finansiering från EFF som återstår att betala/att återvinna = skillnaden mellan det slutliga belopp EFF-finansiering som förfallit till betalning till stödmottagaren i enlighet med bestämmelserna i avtalet om stöd/finansieringsbeslutet och beloppet EFF-finansiering som den ansvariga myndigheten hittills betalat till stödmottagaren (inklusive återvunna belopp) – 5. = 3. c) – 3. d).

SLUTLIG UTGIFTSDEKLARATION FÖR EUROPEISKA FLYKTINGFONDENS ÅRLIGA PROGRAM

(Artikel 23.3 och 24,3 i rådets beslut)

Kommissionens referensnummer:

Land:

Datum:

| (i euro) |
| --- |
| Verksamheter | Totala Utgifter |
| Bidragsberättigande utgifter | Naturaförmåner | Utgifter totalt |
| Direkta bidragsberättigande kostnader | Indirekta bidragsberättigande kostnader | Totala bidragsberättigande utgifter |
| Mottagande och Asylförfaranden Insats 1 | | | | | |
| Mottagande och Asylförfaranden Insats 2 | | | | | |
| Mottagande och Asylförfaranden Insats 3 | | | | | |
| A) | Totalt mottagande och asylförfaranden |

(i euro)

Verksamheter

Totala Utgifter

Bidragsberättigande utgifter

Naturaförmåner

Utgifter totalt

Direkta bidragsberättigande kostnader

Indirekta bidragsberättigande kostnader

Totala bidragsberättigande utgifter

Mottagande och Asylförfaranden Insats 1

Mottagande och Asylförfaranden Insats 2

Mottagande och Asylförfaranden Insats 3

A)

Totalt mottagande och asylförfaranden

Integrationsinsats 1

Integrationsinsats 2

| B) | Totalt Integration |
| --- | --- |

B)

Totalt Integration

Frivilligt återvändande insats 1

Frivilligt återvändande insats 2

| C) | Totalt frivilligt återvändande |
| --- | --- |

C)

Totalt frivilligt återvändande

Blandad insats 1

Blandad insats 2

| D) | Totalt projekt som omfattar mer än en verksamhet |
| --- | --- |

D)

Totalt projekt som omfattar mer än en verksamhet

| E) | Tekniskt bistånd |
| --- | --- |

E)

Tekniskt bistånd

SLUTSUMMA

b)   Betalningar mottagna från kommissionen med motsvarande datum.

3.   Genomförande av programmerade insatser

a)   Utvalda projekts huvudmålsättningar per verksamhet (använd de lämpliga indikatorer som beskrivs i ansökan om medfinansiering: ge exempel på utvalda projekt).

b)   Kvantifiering av förväntade resultat (uppdatera kvantifieringen av indikatorerna per åtgärd i ansökan om medfinansiering).

c)   Problem som uppstått i genomförandet av det årliga nationella programmet.

d)   Ev. andra kommentarer om genomförandet.

---

BILAGA 4

MALL FÖR SLUTRAPPORT

(Artikel 23.4 i beslut nr 2004/904/EG)

Sänds till:

Europeiska kommissionen

| Europeiska kommissionen |
| --- |
| Generaldirektoratet för rättvisa, frihet och säkerhet |
| Enhet B/4 Europeiska flyktingfonden |
| B-1049 BRYSSEL |

Generaldirektoratet för rättvisa, frihet och säkerhet

Enhet B/4 Europeiska flyktingfonden

B-1049 BRYSSEL

Medlemsstat: ...Programår: ...Ansvarig myndighet: ...(namn på kontaktperson, avdelning eller organisation, adress, fax, telefon, e-post)Förfallodag: ej senare än nio månader efter tidsfristen för bidragsberättigande för det årliga programmet.

A.   OPERATIVT SAMMANHANG

1.   Beskrivning av alla slags betydande förändringar i medlemsstaten jämfört med den situation som redovisas i det årliga programmet.

2.   Konsekvenser av ovan nämnda förändringar för programmets genomförande.

3.   Åtgärd syftande till sammanhang och komplementaritet med övriga besläktade program på nationell eller europeisk nivå (inbegripen konkurrens, offentlig upphandling, lika möjligheter och miljöpolitik).

B.   FÖRVALTNING OCH HANDHAVANDE AV ETT PROGRAM

1.   Beskrivning av programmets förvaltningsstrukturer, ekonomihantering, metod och kriterier för urval av program, system för uppföljning och kontroll (om samma uppgifter lämnats i begäran om medfinansiering räcker det att hänvisa till denna).

2.   Precisering av eventuella ändringar i systemen för hantering, uppföljning och kontroll av programmet.

3.   Beskrivning av tekniska biståndsinsatser vid genomförandet av programmet: uppnådda resultat.

4.   Information och publicitet: genomförda insatser. Ingående beskrivning av hur gemenskapens medfinansiering synliggjordes. I all projektdokumentation och alla publikationer skall medfinansieringen från EU nämnas. ”Projekt medfinansierat av Europeiska flyktingfonden”(Bifoga kopia på all publicitet om projektet, pressartiklar osv.).

5.   Information om de kontroller som genomförts i enlighet med artikel 24.1 i beslut 2004/904/EG. inberäknat en förklaring avseende urvalsmetodens kostnads- nyttoaspekter i enlighet med artikel 7.2 i detta beslut.

6.   Information om de risker som är förenade med verksamheterna: (a risk i betydelsen en möjlig händelse som kan ha betydelse för förverkligandet av de angivna målen).

C.   GENOMFÖRANDE AV PROGRAMMET

1.   Tidsplanen

| — | Startdatum för genomförande av det nationella årliga programmet. |
| --- | --- |

—

Startdatum för genomförande av det nationella årliga programmet.

| — | Slutdatum för det nationella programmet (sista dag för verkställande av utbetalningar enligt medfinansieringsbeslutet). |
| --- | --- |

—

Slutdatum för det nationella programmet (sista dag för verkställande av utbetalningar enligt medfinansieringsbeslutet).

2.   Ekonomiska aspekter

Tabell för ekonomisk rapport (ange datum – ej tidigare än en månad före inlämnandet av sammanfattningsrapporten)

EKONOMISK RAPPORT

(Slutrapport enl. artikel 23.4, 24.3 och 28.2)

| EUROPEISKA FLYKTINGFONDEN (EFF) - NATIONELLA PROGRAM | LAND |
| --- | --- |
| Situationen per den | Programår: |

EUROPEISKA FLYKTINGFONDEN (EFF) - NATIONELLA PROGRAM

LAND

Situationen per den

Programår:

| | Programmerat
  (1) | Åtagandebemyndiganden
  (2) | Betalningsbemyndiganden
  (3) | Betalningsbemyndiganden i %
  (4=3/2) | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | Totala kostn.
  (a) | Finansiering från EFF
  (b) | Totala kostn.
  (a) | Totala stödberättigande kostnader
  (b) | Finansiering från EFF
  (c) | Totala kostn.
  (a) | Totala stödberättigande kostnader
  (b) | Finans. från EFF förfall. till betaln.
  (c) | Finans. från EFF utbetalt
  (d) | Totala kostn.
  (a) | Finans. från EFF förfall. till betaln.
  (b) | Finans. från EFF utbetalt
  (c) | EFF återstod att betala/att återvinna av den berhöriga mynd
  (5) |
| Verksamhet A – Mottagande och Asylförfaranden | | | | | | | | | | | | | |
| Insats 1 | | | | | | | | | | | | | |
| Insats 2 | | | | | | | | | | | | | |
| Insats 3 | | | | | | | | | | | | | |
| Totalt verksamhet A | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | | 0,00 | | | | |
| Verksamhet B - Integration | | | | | | | | | | | | | |
| Insats 1 | | | | | | | | | | | | | |
| Insats 2 | | | | | | | | | | | | | |
| Totalt Verksamhet B | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | | 0,00 | | | | |
| Verksamhet C – Frivilligt återvändande | | | | | | | | | | | | | |
| Insats 1 | | | | | | | | | | | | | |
| Insats 2 | | | | | | | | | | | | | |
| Totalt Verksamhet C | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | | 0,00 | | | | |
| Verksamhet D – Projekt som omfattar mer än en verksamhet | | | | | | | | | | | | | |
| Insats 1 | | | | | | | | | | | | | |
| Insats 2 | | | | | | | | | | | | | |
| Totalt Verksamhet D | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | | 0,00 | | | | |
| TOTALA INSATSER | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | | 0,00 | | | | |
| Totalt verksamhet E tekniskt bistånd | | | | | | | | | | | | | |
| SLUTSUMMA | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | | 0,00 | | | | |
| (1) | Programmerat = som planerat i det godkända årliga programmet (det förekommer att det inte lämnas några detaljerade uppgifter på projektnivå detta stadium). |

Programmerat

(1)

Åtagandebemyndiganden

(2)

Betalningsbemyndiganden

(3)

Betalningsbemyndiganden i %

(4=3/2)

Totala kostn.

(a)

Finansiering från EFF

(b)

Totala kostn.

(a)

Totala stödberättigande kostnader

(b)

Finansiering från EFF

(c)

Totala kostn.

(a)

Totala stödberättigande kostnader

(b)

Finans. från EFF förfall. till betaln.

(c)

Finans. från EFF utbetalt

(d)

Totala kostn.

(a)

Finans. från EFF förfall. till betaln.

(b)

Finans. från EFF utbetalt

(c)

EFF återstod att betala/att återvinna av den berhöriga mynd

(5)

Verksamhet A – Mottagande och Asylförfaranden

Insats 1

Insats 2

Insats 3

Totalt verksamhet A

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

Verksamhet B - Integration

Insats 1

Insats 2

Totalt Verksamhet B

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

Verksamhet C – Frivilligt återvändande

Insats 1

Insats 2

Totalt Verksamhet C

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

Verksamhet D – Projekt som omfattar mer än en verksamhet

Insats 1

Insats 2

Totalt Verksamhet D

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

TOTALA INSATSER

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

Totalt verksamhet E tekniskt bistånd

SLUTSUMMA

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

(1)

Programmerat = som planerat i det godkända årliga programmet (det förekommer att det inte lämnas några detaljerade uppgifter på projektnivå detta stadium).

| (1a) | Totala kostnader = totala kostnader för insatser enligt prognoserna i det godkända årliga programmet. |
| --- | --- |

(1a)

Totala kostnader = totala kostnader för insatser enligt prognoserna i det godkända årliga programmet.

| (1b) | Finansiering från EFF = finansiering från Europeiska flyktingfonden per insats enligt prognoserna i det godkända årliga programmet. |
| --- | --- |

(1b)

Finansiering från EFF = finansiering från Europeiska flyktingfonden per insats enligt prognoserna i det godkända årliga programmet.

| (2) | Åtagandebemyndiganden = enligt överenskommelse i medfinansieringsavtalet/finansieringsbeslutet mellan den ansvariga myndigheten och den stödmottagande organisationen. |
| --- | --- |

(2)

Åtagandebemyndiganden = enligt överenskommelse i medfinansieringsavtalet/finansieringsbeslutet mellan den ansvariga myndigheten och den stödmottagande organisationen.

| (2a) | Totala kostnader = den totala godkända kostnaden för insatsen enligt avtalet om stöd/finansieringsbeslutet. |
| --- | --- |

(2a)

Totala kostnader = den totala godkända kostnaden för insatsen enligt avtalet om stöd/finansieringsbeslutet.

| (2b) | Totala stödberättigande kostnader = totala stödberättigande kostnader för insatsen som överenskommits i avtalet om stöd/finansieringsbeslutet (= totala kostnader – naturaförmåner). |
| --- | --- |

(2b)

Totala stödberättigande kostnader = totala stödberättigande kostnader för insatsen som överenskommits i avtalet om stöd/finansieringsbeslutet (= totala kostnader – naturaförmåner).

| (2c) | Finansiering från EFF = högsta tillåtna belopp EFF-finansiering som överenskommits i avtalet om stöd/finansieringsbeslutet mellan den ansvariga myndigheten och stödmottagaren. |
| --- | --- |

(2c)

Finansiering från EFF = högsta tillåtna belopp EFF-finansiering som överenskommits i avtalet om stöd/finansieringsbeslutet mellan den ansvariga myndigheten och stödmottagaren.

| (3) | Betalt = faktiska kostnader som hittills betalats. |
| --- | --- |

(3)

Betalt = faktiska kostnader som hittills betalats.

| (3a) | Totala kostnader = de totala kostnaderna för insatsen som stödmottagaren haft och som godkänts av den ansvariga myndigheten. |
| --- | --- |

(3a)

Totala kostnader = de totala kostnaderna för insatsen som stödmottagaren haft och som godkänts av den ansvariga myndigheten.

| (3b) | Totala stödberättigande kostnader = stödberättigande kostnader för insatsen som stödmottagaren haft och som godkänts av den ansvariga myndigheten (= Totala kostnader-naturaförmåner). |
| --- | --- |

(3b)

Totala stödberättigande kostnader = stödberättigande kostnader för insatsen som stödmottagaren haft och som godkänts av den ansvariga myndigheten (= Totala kostnader-naturaförmåner).

| (3c) | Finansiering från EFF förfallen till betalning = slutligt belopp EEF-finansiering som förfallit till betalning till stödmottagaren enligt bestämmelserna i avtalet om stöd/finansieringsbeslutet och utgifter som godkänts av den ansvariga myndigheten. |
| --- | --- |

(3c)

Finansiering från EFF förfallen till betalning = slutligt belopp EEF-finansiering som förfallit till betalning till stödmottagaren enligt bestämmelserna i avtalet om stöd/finansieringsbeslutet och utgifter som godkänts av den ansvariga myndigheten.

| (3d) | Finansiering från EEF utbetalt = det belopp EFF-finansiering som den ansvariga myndigheten betalat ut till stödmottagaren fram till dagens datum (inklusive återvunna belopp). |
| --- | --- |

(3d)

Finansiering från EEF utbetalt = det belopp EFF-finansiering som den ansvariga myndigheten betalat ut till stödmottagaren fram till dagens datum (inklusive återvunna belopp).

| (4) | Variation hittills mellan åtagandebemyndiganden och betalningsbemyndiganden. |
| --- | --- |

(4)

Variation hittills mellan åtagandebemyndiganden och betalningsbemyndiganden.

| (4a) | Total kostnad = total kostnad för insatsen som stödmottagaren haft och som godkänts av den ansvariga myndigheten (3a)/total kostnad för insatsen so godkänts i avtal om stöd eller finansieringsbeslut 2 a). |
| --- | --- |

(4a)

Total kostnad = total kostnad för insatsen som stödmottagaren haft och som godkänts av den ansvariga myndigheten (3a)/total kostnad för insatsen so godkänts i avtal om stöd eller finansieringsbeslut 2 a).

| (4b) | Finansiering från EFF förfallen till betalning = slutligt belopp EFF-finansiering förfallet till betalning/belopp EFF-finansiering som beviljats för insatsen 2 b). |
| --- | --- |

(4b)

Finansiering från EFF förfallen till betalning = slutligt belopp EFF-finansiering förfallet till betalning/belopp EFF-finansiering som beviljats för insatsen 2 b).

| (4c) | Finansiering från EFF utbetalt = belopp EFF-finansiering som hittills betalats ut till stödmottagaren i enlighet med bestämmelserna i avtalet om stöd eller finansieringsbeslutet (3d) / beloppet EFF-finansiering som beviljats för insatsen (2b). |
| --- | --- |

(4c)

Finansiering från EFF utbetalt = belopp EFF-finansiering som hittills betalats ut till stödmottagaren i enlighet med bestämmelserna i avtalet om stöd eller finansieringsbeslutet (3d) / beloppet EFF-finansiering som beviljats för insatsen (2b).

| (5) | Finansiering från EFF som återstår att betala/att återvinna = skillnaden mellan det slutliga belopp EFF-finansiering som förfallit till betalning till stödmottagaren i enlighet med bestämmelserna i avtalet om stöd/finansieringsbeslutet och beloppet EFF-finansiering som den ansvariga myndigheten hittills betalat till stödmottagaren (inklusive återvunna belopp) – 5. = 3. c) – 3. d). |
| --- | --- |

(5)

Finansiering från EFF som återstår att betala/att återvinna = skillnaden mellan det slutliga belopp EFF-finansiering som förfallit till betalning till stödmottagaren i enlighet med bestämmelserna i avtalet om stöd/finansieringsbeslutet och beloppet EFF-finansiering som den ansvariga myndigheten hittills betalat till stödmottagaren (inklusive återvunna belopp) – 5. = 3. c) – 3. d).

EKONOMISK RAPPORT

(Slutrapport enl. artikel 23.4, 24.3 och 28.2)

Kommissionens referensnummer:

Land:

Datum:

| (i euro) |
| --- |
| Verksamheter | Totala Utgifter |
| Bidragsberättigande utgifter | Naturaförmåner | Utgifter totalt |
| Direkta bidragsberättigande kostnader | Indirekta bidragsberättigande kostnader | Totala bidragsberättigande utgifter |
| Mottagande och Asylförfaranden Insats 1 | | | | | |
| Mottagande och Asylförfaranden Insats 2 | | | | | |
| Mottagande och Asylförfaranden Insats 3 | | | | | |
| A) | Totalt mottagande och asylförfaranden |

(i euro)

Verksamheter

Totala Utgifter

Bidragsberättigande utgifter

Naturaförmåner

Utgifter totalt

Direkta bidragsberättigande kostnader

Indirekta bidragsberättigande kostnader

Totala bidragsberättigande utgifter

Mottagande och Asylförfaranden Insats 1

Mottagande och Asylförfaranden Insats 2

Mottagande och Asylförfaranden Insats 3

A)

Totalt mottagande och asylförfaranden

Integrationsinsats 1

Integrationsinsats 2

| B) | Totalt Integration |
| --- | --- |

B)

Totalt Integration

Frivilligt återvändande insats 1

Frivilligt återvändande insats 2

| C) | Totalt frivilligt återvändande |
| --- | --- |

C)

Totalt frivilligt återvändande

Blandad insats 1

Blandad insats 2

| D) | Totalt projekt som omfattar mer än en verksamhet |
| --- | --- |

D)

Totalt projekt som omfattar mer än en verksamhet

| E) | Tekniskt bistånd |
| --- | --- |

E)

Tekniskt bistånd

SLUTSUMMA

| Verksamheter | Inkomstkällor |
| --- | --- |
| Offentlig | Privat | Naturaförmåner | Summa |
| Gemenskapen (EFF)
  Högsta godkända finansiering som förfallit till betaln. | Staten | Regioner | Lokala myndigheter |
| Mottagande och Asylförfaranden Insats 1 | | | | | | | 0,00 |
| Mottagande och Asylförfaranden Insats 2 | | | | | | | 0,00 |
| Mottagande och Asylförfaranden Insats 3 | | | | | | | 0,00 |
| A) | Totalt mottagande och asylförfaranden |

Verksamheter

Inkomstkällor

Offentlig

Privat

Naturaförmåner

Summa

Gemenskapen (EFF)

Högsta godkända finansiering som förfallit till betaln.

Staten

Regioner

Lokala myndigheter

Mottagande och Asylförfaranden Insats 1

0,00

Mottagande och Asylförfaranden Insats 2

0,00

Mottagande och Asylförfaranden Insats 3

0,00

A)

Totalt mottagande och asylförfaranden

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

Integrationsinsats 1

0,00

Integrationsinsats 2

0,00

| B) | Totalt Integration |
| --- | --- |

B)

Totalt Integration

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

Frivilligt återvändande insats 1

0,00

Frivilligt återvändande insats 2

0,00

| C) | Totalt frivilligt återvändande |
| --- | --- |

C)

Totalt frivilligt återvändande

0,00

Blandad insats 1

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

Blandad insats 2

0,00

| D) | Totalt projekt som omfattar mer än en verksamhet |
| --- | --- |

D)

Totalt projekt som omfattar mer än en verksamhet

0,00

| E) | Tekniskt bistånd |
| --- | --- |

E)

Tekniskt bistånd

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

Slutsumma

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

Bilaga till utgiftsredovisningen

Belopp som återvunnits är inkluderade i denna utgiftsredovisning

| Projekt för Mottagande & Asylförfaranden Insats 2 |
| --- |
| Belopp som skall återbetalas | |
| Gäldenär | |
| Betalningskravet utställt den | |
| Myndighet som utfärdat betalningskravet | |
| Faktisk dag för återvinning av beloppet | |
| Belopp som återvunnits | |

Projekt för Mottagande & Asylförfaranden Insats 2

Belopp som skall återbetalas

Gäldenär

Betalningskravet utställt den

Myndighet som utfärdat betalningskravet

Faktisk dag för återvinning av beloppet

Belopp som återvunnits

| Projektmottagning Insats 3 |
| --- |
| Belopp som skall återbetalas | |
| Gäldenär | |
| Betalningskravet utställt den | |
| Myndighet som utfärdat betalningskravet | |
| Faktisk dag för återvinning av beloppet | |
| Belopp som återvunnits | |

Projektmottagning Insats 3

Belopp som skall återbetalas

Gäldenär

Betalningskravet utställt den

Myndighet som utfärdat betalningskravet

Faktisk dag för återvinning av beloppet

Belopp som återvunnits

b)   Betalningar mottagna från kommissionen med motsvarande datum.

3.   Genomförande och programåtgärder

a)   Beskrivning av de praktiska och konkreta metoder som använts vid genomförandet av de insatser som planerats i det nationella årliga programmet.

Exempel:

| Åtgärd | Projekt enligt beskrivning i det nationella genomförandeprogrammet | Genomförande |
| --- | --- | --- |
| A - Mottagning | Projekt 1 – Skapa en mottagningsstruktur för 1 000 personer | — | inrättande av ett mottagningscentrum för 450 personer i ... |

Åtgärd

Projekt enligt beskrivning i det nationella genomförandeprogrammet

Genomförande

A - Mottagning

Projekt 1 – Skapa en mottagningsstruktur för 1 000 personer

—

inrättande av ett mottagningscentrum för 450 personer i ...

| — | att öka kapaciteten till 500 personer vid existerande förläggning i ... |
| --- | --- |

—

att öka kapaciteten till 500 personer vid existerande förläggning i ...

b)   Det uppnådda i form av resultat och genomslag (kvalitativ och kvantitativ beskrivning med relevanta indikatorer sådana de redovisas i begäran om medfinansiering), bedömning av verkan (jämfört med prognoser) och kostnadseffektivitet.

c)   Ev. andra kommentarer om genomförandet.

4.   I förekommande fall beskrivning av transnationella verksamheter och/eller verkningar av programmet.

5.   Ingående beskrivning av problem som uppstått vid genomförandet av det nationella årliga programmet.

E.   KONTROLLMYNDIGHETENS RAPPORT

1.   Precisering av eventuella ändringar i kontrollsystemet.

2.   Resultaten av dessa insatser, konstaterade och meddelade oegentligheter, åtgärder som vidtagits av den ansvariga myndigheten.

3.   Lämpliga åtgärder som vidtagits av den ansvariga myndigheten efter kommentarer till följd av kontrollbesök från Europeiska unionen (Revisionsrätten, Europeiska kommissionen).

4.   Detaljerade upplysningar om konstaterade oegentligheter, där det finns misstanke om bedrägeri och lämpliga rättsliga åtgärder kan komma att övervägas.

BILAGOR TILL SLUTRAPPORTEN

A.   En förteckning över godkända projekt per verksamhet

B.   Sammanfattande beskrivning av enskilda projekt: en halv sida för varje projekt plus en sammanfattning av finansiella indikatorer, budget anslagen per projekt i tabellform, slutliga utgifter per projekt

C.   Oberoende bedömning

---

BILAGA 5

EUROPEISKA KOMMISSIONEN

EUROPEISKA FLYKTINGFONDEN

BEGÄRAN OM BETALNING

(att skickas via officiella kanaler till Enhet B4 Generaldirektoratet för rättvisa, frihet och säkerhet, LX 46, B-1049 Bryssel)

Programmets namn: ...

Kommissionsbeslut nr ... av den ...

I enlighet med artikel 13 i beslut 2004/904/EG begär undertecknad (namn med versaler, stämpel, befattning samt underskrift av den behöriga myndigheten), som representerar den ansvariga myndigheten för genomförandet av Europeiska flyktingfonden, betalning med ett belopp av ...euro som en andra förskottsbetalning/slutbetalning Denna begäran om betalning är korrekt och fullständig med hänvisning till följande:

| Stryk det som inte är tillämpligt |
| --- |
| a) | Lägesrapporten om genomförandet av det årliga arbetsprogrammet och en utgiftsdeklaration som visar att uppgifterna motsvarar minst 70 % av det första förhandsfinansieringsbeloppet enligt vad som anges i artikel 23.3 i beslut 2004/904/EG |

Stryk det som inte är tillämpligt

a)

Lägesrapporten om genomförandet av det årliga arbetsprogrammet och en utgiftsdeklaration som visar att uppgifterna motsvarar minst 70 % av det första förhandsfinansieringsbeloppet enligt vad som anges i artikel 23.3 i beslut 2004/904/EG

—

| — | har lämnats in |
| --- | --- |

har lämnats in

| — | bifogas |
| --- | --- |

—

bifogas

| b) | Den slutliga rapporten om genomförandet av det årliga programmet och den slutliga utgiftsdeklarationen enligt vad som anges i artiklarna 24.4 och 28.2 i beslut 2004/904/EG |
| --- | --- |

b)

Den slutliga rapporten om genomförandet av det årliga programmet och den slutliga utgiftsdeklarationen enligt vad som anges i artiklarna 24.4 och 28.2 i beslut 2004/904/EG

—

| — | har lämnats in |
| --- | --- |

har lämnats in

| — | bifogas |
| --- | --- |

—

bifogas

| c) | Den ansvariga myndighetens beslut är förenliga med det totala beloppet av fondens bidrag till de berörda prioriterade insatserna |
| --- | --- |

c)

Den ansvariga myndighetens beslut är förenliga med det totala beloppet av fondens bidrag till de berörda prioriterade insatserna

| d) | Eventuella rekommendationer från kommissionens sida för att förbättra övervaknings- och förvaltningssystemet, i enlighet med artikel 27 i beslut 2004/904/EG |
| --- | --- |

d)

Eventuella rekommendationer från kommissionens sida för att förbättra övervaknings- och förvaltningssystemet, i enlighet med artikel 27 i beslut 2004/904/EG

—

| — | har fullgjorts |
| --- | --- |

har fullgjorts

| — | förklaringar har avgivits |
| --- | --- |

—

förklaringar har avgivits

| — | inga rekommendationer har gjorts |
| --- | --- |

—

inga rekommendationer har gjorts

| e) | Eventuell begäran om korrigerande åtgärder enligt artikel 26 i beslut 2004/904/EG |
| --- | --- |

e)

Eventuell begäran om korrigerande åtgärder enligt artikel 26 i beslut 2004/904/EG

—

| — | har fullgjorts |
| --- | --- |

har fullgjorts

| — | har kommenterats |
| --- | --- |

—

har kommenterats

| — | inga utgifter ingår |
| --- | --- |

—

inga utgifter ingår

| — | inga ansökningar har gjorts |
| --- | --- |

—

inga ansökningar har gjorts

Utbetalning till:

| Stödmottagare | |
| --- | --- |
| Bank | |
| Kontonummer | |
| Kontoinnehavare (om annan än stödmottagaren) | |

Stödmottagare

Bank

Kontonummer

Kontoinnehavare (om annan än stödmottagaren)

| Datum | Namn med versaler, stämpel, befattning och underskrift från ansvarig myndighet |
| --- | --- |

Datum

Namn med versaler, stämpel, befattning och underskrift från ansvarig myndighet

---

BILAGA 6

EUROPEISKA KOMMISSIONEN

EUROPEISKA FLYKTINGFONDEN

MALL FÖR UTGIFTSDEKLARATIONEN (Artikel 25)

Till Europeiska kommissionen, Generaldirektoratet för rättvisa, frihet och säkerhet

DEKLARATION AV ANSVARIG MYNDIGHET

(att skickas via officiella kanaler till Enhet B4 Generaldirektoratet för rättvisa, frihet och säkerhet, LX 46, B-1049 Bryssel)

| 1. | Undertecknad, ... (ange namn med versaler, titel och avdelning), lämnar härmed in den slutliga utgiftsdeklarationen för Europeiska flyktingfondens årliga program för år ... och ansökan till kommissionen om betalning av det utestående saldot för gemenskapens medfinansiering. |
| --- | --- |

1.

Undertecknad, ... (ange namn med versaler, titel och avdelning), lämnar härmed in den slutliga utgiftsdeklarationen för Europeiska flyktingfondens årliga program för år ... och ansökan till kommissionen om betalning av det utestående saldot för gemenskapens medfinansiering.

| 2. | Jag kan lämna försäkran beträffande det nationella årliga programmet för år ... om att följande gäller:






  a) | utgiftsredovisningen är korrekt och har utarbetats med hjälp av tillförlitliga bokföringssystem och grundar sig på kontrollerbara verifikationer, |
| --- | --- | --- |

2.

Jag kan lämna försäkran beträffande det nationella årliga programmet för år ... om att följande gäller:

a)

utgiftsredovisningen är korrekt och har utarbetats med hjälp av tillförlitliga bokföringssystem och grundar sig på kontrollerbara verifikationer,

| b) | de deklarerade utgifterna överensstämmer med tillämpliga EU-bestämmelser och nationella bestämmelser och har uppstått i samband med projekt som valts ut för finansiering i enlighet med de kriterier som gäller för det årliga programmet och i överensstämmelse med gällande EU-bestämmelser och nationella bestämmelser, |
| --- | --- |

b)

de deklarerade utgifterna överensstämmer med tillämpliga EU-bestämmelser och nationella bestämmelser och har uppstått i samband med projekt som valts ut för finansiering i enlighet med de kriterier som gäller för det årliga programmet och i överensstämmelse med gällande EU-bestämmelser och nationella bestämmelser,

| c) | attesteringen avser att den attesterande myndigheten har erhållit fullgod information från den ansvariga myndigheten om de tillämpade förvaltningsförfarandena, de projekt som medfinansieras av fonden samt de kontroller som utförts med avseende på de utgifter som ingår i utgiftsredovisningen, |
| --- | --- |

c)

attesteringen avser att den attesterande myndigheten har erhållit fullgod information från den ansvariga myndigheten om de tillämpade förvaltningsförfarandena, de projekt som medfinansieras av fonden samt de kontroller som utförts med avseende på de utgifter som ingår i utgiftsredovisningen,

| d) | resultaten av samtliga revisioner som utförts av kontrollmyndigheten har vederbörligen beaktats, och |
| --- | --- |

d)

resultaten av samtliga revisioner som utförts av kontrollmyndigheten har vederbörligen beaktats, och

| e) | eventuella återkrävda belopp av gemenskapsmedel som oriktigt utbetalats till följd av konstaterade oegentligheter, i tillämpliga fall inklusive ränta, har vederbörligen dragits av från utgiftsredovisningen. |
| --- | --- |

e)

eventuella återkrävda belopp av gemenskapsmedel som oriktigt utbetalats till följd av konstaterade oegentligheter, i tillämpliga fall inklusive ränta, har vederbörligen dragits av från utgiftsredovisningen.

| Datum | Namn med versaler, stämpel, befattning och underskrift från ansvarig myndighet |
| --- | --- |

Datum

Namn med versaler, stämpel, befattning och underskrift från ansvarig myndighet

UTGIFTER PER VERKSAMHET

Kommissionens referensnummer:

Namn:

Datum:

| (euro) |
| --- |
| Verksamhet | Total bidragsberättigande utgift betalad (1) |
| Offentlig | Privat | Totalt |
| Gemen-skapen (EFF) | Staten | Regioner | Lokala myndigheter |
| A) | Mottagande och asyl-förfaranden |

(euro)

Verksamhet

Total bidragsberättigande utgift betalad (1)

Offentlig

Privat

Totalt

Gemen-skapen (EFF)

Staten

Regioner

Lokala myndigheter

A)

Mottagande och asyl-förfaranden

| B) | Integration |
| --- | --- |

B)

Integration

| C) | Frivilligt återvändande |
| --- | --- |

C)

Frivilligt återvändande

| D) | Projekt som täcker mer än en verksamhet |
| --- | --- |

D)

Projekt som täcker mer än en verksamhet

| E) | Tekniskt bistånd |
| --- | --- |

E)

Tekniskt bistånd

SUMMA

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

Summa Europeiska flyktingfonden

Bilaga till utgiftsredovisningen

Återvunna belopp sedan den senaste redovisningen av utgifter som medtagits i denna utgiftsdeklaration (grupperade per åtgärd)

| Belopp som skall återbetalas | |
| --- | --- |
| Gäldenär | |
| Betalningskravet utställt den | |
| Myndighet som utfärdat betalningskravet | |
| Faktisk dag för återvinning av beloppet | |
| Belopp som återvunnits | |

Belopp som skall återbetalas

Gäldenär

Betalningskravet utställt den

Myndighet som utfärdat betalningskravet

Faktisk dag för återvinning av beloppet

Belopp som återvunnits

| Datum | Namn med versaler, stämpel, befattning och underskrift från ansvarig myndighet |
| --- | --- |

Datum

Namn med versaler, stämpel, befattning och underskrift från ansvarig myndighet

ATTESTERING

Undertecknad, ... (ange namn med versaler, titel och avdelning), har granskat den slutliga utgiftsdeklarationen för Europeiska flyktingfonden under ... (ange vilken period som täcks) och ansökan till kommissionen om betalning av det utestående saldot.

GRANSKNINGENS OMFATTNING

Attesteringen skall ge en försäkran om att

| a) | utgiftsredovisningen är korrekt och har utarbetats med hjälp av tillförlitliga bokföringssystem och grundar sig på kontrollerbara verifikationer, |
| --- | --- |

a)

utgiftsredovisningen är korrekt och har utarbetats med hjälp av tillförlitliga bokföringssystem och grundar sig på kontrollerbara verifikationer,

| b) | de deklarerade utgifterna överensstämmer med tillämpliga EU-bestämmelser och nationella bestämmelser och har uppstått i samband med projekt som valts ut för finansiering i enlighet med de kriterier som gäller för det årliga programmet och i överensstämmelse med gällande EU-bestämmelser och nationella bestämmelser, |
| --- | --- |

b)

de deklarerade utgifterna överensstämmer med tillämpliga EU-bestämmelser och nationella bestämmelser och har uppstått i samband med projekt som valts ut för finansiering i enlighet med de kriterier som gäller för det årliga programmet och i överensstämmelse med gällande EU-bestämmelser och nationella bestämmelser,

| c) | attesteringen avser att den attesterande myndigheten har erhållit fullgod information från den ansvariga myndigheten om de tillämpade förvaltningsförfarandena, de projekt som medfinansieras av fonden samt de kontroller som utförts med avseende på de utgifter som ingår i utgiftsredovisningen, |
| --- | --- |

c)

attesteringen avser att den attesterande myndigheten har erhållit fullgod information från den ansvariga myndigheten om de tillämpade förvaltningsförfarandena, de projekt som medfinansieras av fonden samt de kontroller som utförts med avseende på de utgifter som ingår i utgiftsredovisningen,

| d) | resultaten av samtliga revisioner som utförts av kontrollmyndigheten har vederbörligen beaktats, och |
| --- | --- |

d)

resultaten av samtliga revisioner som utförts av kontrollmyndigheten har vederbörligen beaktats, och

| e) | eventuella återkrävda belopp av gemenskapsmedel som oriktigt utbetalats till följd av konstaterade oegentligheter, i tillämpliga fall inklusive ränta, har vederbörligen dragits av från utgiftsredovisningen. |
| --- | --- |

e)

eventuella återkrävda belopp av gemenskapsmedel som oriktigt utbetalats till följd av konstaterade oegentligheter, i tillämpliga fall inklusive ränta, har vederbörligen dragits av från utgiftsredovisningen.

ANMÄRKNINGAR

| 1. | Granskningens omfattning har begränsats av följande:






  a) | ... |
| --- | --- | --- |

1.

Granskningens omfattning har begränsats av följande:

a)

...

| b) | ... |
| --- | --- |

b)

...

| c) | osv. |
| --- | --- |

c)

osv.

(Ange alla hinder i granskningsförfarandet, till exempel systematiska problem, ledningsproblem, frånvaro av verifieringskedja, frånvaro av underlag, fall som är föremål för rättsliga undersökningar osv. Uppskatta omfattningen av de utgifter som berörs av dessa hinder och motsvarande medfinansiering från gemenskapen)

| 2. | Granskningen, tillsammans med slutsatserna från andra nationella kontroller eller gemenskapskontroller som jag har haft tillgång till, visar en hög/låg frekvens av fel/oegentligheter (ange det som stämmer bäst in, om hög, ge en förklaring). De ansvariga myndigheterna har hanterat de rapporterade felen/oegentligheterna på ett tillfredsställande sätt och, med följande undantag, förefaller inte dessa fel/oegentligheter påverka utbetalning av resterande medfinansiering från gemenskapen:






  a) | ... |
| --- | --- | --- |

2.

Granskningen, tillsammans med slutsatserna från andra nationella kontroller eller gemenskapskontroller som jag har haft tillgång till, visar en hög/låg frekvens av fel/oegentligheter (ange det som stämmer bäst in, om hög, ge en förklaring). De ansvariga myndigheterna har hanterat de rapporterade felen/oegentligheterna på ett tillfredsställande sätt och, med följande undantag, förefaller inte dessa fel/oegentligheter påverka utbetalning av resterande medfinansiering från gemenskapen:

a)

...

| b) | ... |
| --- | --- |

b)

...

| c) | osv. |
| --- | --- |

c)

osv.

(Ange fel/oegentligheter som inte har hanterats på ett tillfredsställande sätt, och för varje fall problemets eventuella systematiska karaktär, dess omfattning och den medfinansiering från gemenskapen som verkar ha blivit påverkad.)

SLUTSATS

Antingen:

Om granskningsförfarandet har kunnat genomföras utan hinder, den konstaterade felfrekvensen är låg, och alla problem hanterats på ett tillfredsställande sätt:

| a) | Mot bakgrund av denna granskning och med hänsyn tagen till slutsatserna från andra nationella kontroller eller gemenskapskontroller som jag har haft tillgång till, är det min uppfattning att den slutliga utgiftsdeklarationen i alla avgörande stycken på ett rättvisande sätt återger de utgifter som har betalats i enlighet med beslut 2004/904/EG och att begäran till kommissionen om utbetalning av resterande medfinansiering från gemenskapen förefaller vara riktig. |
| --- | --- |

a)

Mot bakgrund av denna granskning och med hänsyn tagen till slutsatserna från andra nationella kontroller eller gemenskapskontroller som jag har haft tillgång till, är det min uppfattning att den slutliga utgiftsdeklarationen i alla avgörande stycken på ett rättvisande sätt återger de utgifter som har betalats i enlighet med beslut 2004/904/EG och att begäran till kommissionen om utbetalning av resterande medfinansiering från gemenskapen förefaller vara riktig.

Eller:

Om det förekommit vissa hinder vid granskningen, men den konstaterade felfrekvensen inte är hög, eller om det finns problem som inte har hanterats på ett tillfredsställande sätt:

| b) | Med undantag för de påpekanden som görs i punkt 3 ovan och (eller) de fel/oegentligheter som avses i punkt 4 och som inte tycks ha hanterats på ett tillfredsställande sätt, är det min uppfattning, mot bakgrund av denna granskning och med hänsyn tagen till slutsatserna från andra nationella kontroller eller gemenskapskontroller som jag har haft tillgång till, att den slutliga utgiftsdeklarationen i alla avgörande stycken på ett rättvisande sätt återger de utgifter som har betalats i enlighet med beslut 2004/904/EG och dess genomförandebestämmelser, och att begäran till kommissionen om utbetalning av resterande gemenskapsstöd förefaller vara riktig. |
| --- | --- |

b)

Med undantag för de påpekanden som görs i punkt 3 ovan och (eller) de fel/oegentligheter som avses i punkt 4 och som inte tycks ha hanterats på ett tillfredsställande sätt, är det min uppfattning, mot bakgrund av denna granskning och med hänsyn tagen till slutsatserna från andra nationella kontroller eller gemenskapskontroller som jag har haft tillgång till, att den slutliga utgiftsdeklarationen i alla avgörande stycken på ett rättvisande sätt återger de utgifter som har betalats i enlighet med beslut 2004/904/EG och dess genomförandebestämmelser, och att begäran till kommissionen om utbetalning av resterande gemenskapsstöd förefaller vara riktig.

Eller:

Om det förekommit avgörande hinder vid granskningen eller den konstaterade felfrekvensen är hög, även om rapporterade fel/oegentligheter har hanterats på ett tillfredsställande sätt:

| c) | med hänsyn till de påpekanden som görs i punkt 3 ovan och/eller med hänsyn till den höga felfrekvens som rapporteras enligt punkt 4, kan jag inte uttrycka någon åsikt om den slutliga utgiftsdeklarationen och begäran till kommissionen om utbetalning av resterande gemenskapsstöd. |
| --- | --- |

c)

med hänsyn till de påpekanden som görs i punkt 3 ovan och/eller med hänsyn till den höga felfrekvens som rapporteras enligt punkt 4, kan jag inte uttrycka någon åsikt om den slutliga utgiftsdeklarationen och begäran till kommissionen om utbetalning av resterande gemenskapsstöd.

| Datum | Namn med versaler, stämpel, befattning och underskrift från attesterande myndighet |
| --- | --- |

Datum

Namn med versaler, stämpel, befattning och underskrift från attesterande myndighet

---

(1)  Hänvisa till artikel 16 i detta beslut.

1

---

| 14.6.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 162/78 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 162/78

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 9 februari 2006

om fastställande av en arbetsplan för gemenskapens miljömärkning

(Text av betydelse för EES)

(2006/402/EG)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR FATTAT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1980/2000 av den 17 juli 2000 om ett reviderat gemenskapsprogram för tilldelning av miljömärke (1), särskilt artikel 5 och

av följande skäl:

| (1) | I förordning (EG) nr 1980/2000 föreskrivs att kommissionen skall utarbeta gemenskapens arbetsplan för miljömärkning. |
| --- | --- |

(1)

I förordning (EG) nr 1980/2000 föreskrivs att kommissionen skall utarbeta gemenskapens arbetsplan för miljömärkning.

| (2) | Arbetsplanen bör innehålla en strategi för programmets utveckling i vilken skall fastställas programmets mål för miljöförbättring och inträngande på marknaden, en icke uttömmande förteckning över de produktgrupper som skall anses ha prioritet i fråga om gemenskapens åtgärder samt planer för samordning och samarbete mellan programmet och andra miljömärkningsprogram i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(2)

Arbetsplanen bör innehålla en strategi för programmets utveckling i vilken skall fastställas programmets mål för miljöförbättring och inträngande på marknaden, en icke uttömmande förteckning över de produktgrupper som skall anses ha prioritet i fråga om gemenskapens åtgärder samt planer för samordning och samarbete mellan programmet och andra miljömärkningsprogram i medlemsstaterna.

| (3) | Arbetsplanen bör också omfatta åtgärder för genomförande av strategin och en plan för finansiering av programmet. |
| --- | --- |

(3)

Arbetsplanen bör också omfatta åtgärder för genomförande av strategin och en plan för finansiering av programmet.

| (4) | När den reviderade arbetsplanen utarbetas bör hänsyn tas till de erfarenheter som gjorts under genomförandet av gemenskapens första arbetsplan för miljömärkning (2). |
| --- | --- |

(4)

När den reviderade arbetsplanen utarbetas bör hänsyn tas till de erfarenheter som gjorts under genomförandet av gemenskapens första arbetsplan för miljömärkning (2).

| (5) | Arbetsplanen bör ses över med jämna mellanrum. |
| --- | --- |

(5)

Arbetsplanen bör ses över med jämna mellanrum.

| (6) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättats genom artikel 17 i förordning (EG) nr 1980/2000. |
| --- | --- |

(6)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättats genom artikel 17 i förordning (EG) nr 1980/2000.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Härmed antas en reviderad arbetsplan för gemenskapens miljömärkning, som skall omfatta perioden 1 januari 2005 – 31 december 2007, i enlighet med bilagan.

Artikel 2

En översyn av arbetsplanen skall inledas före den 31 december 2007.

Artikel 3

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 9 februari 2006.

På kommissionens vägnar

Stravros DIMAS

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 237, 21.9.2000, s. 1.

1

(2)  EGT L 7, 11.1.2002, s. 28.

2

---

BILAGA

ARBETSPLAN FÖR GEMENSKAPENS MILJÖMÄRKNING

INLEDNING

Gemenskapens miljömärkningsprogram inrättades 1992 för att uppmuntra företagen att utveckla varor och tjänster som minskar belastningen på miljön under hela sin livscykel, och för att ge konsumenterna bättre information om denna belastning.

Miljömärkningsprogrammet ingår som ett led i en mer omfattande strategi för att främja hållbar produktion och konsumtion. Såsom anges i sjätte miljöhandlingsprogrammet kan detta syfte uppnås genom en integrerad livscykelbaserad produktpolitik. De viktigaste målen är att sörja för en hög skyddsnivå och att bryta sambandet mellan miljöförstöring och ekonomisk tillväxt, i linje med Europeiska unionens Lissabonstrategi för ekonomisk och social förnyelse (2000) (1) och strategin för hållbar utveckling (Göteborg, 2001) (2).

I meddelandet om integrerad produktpolitik (3) (IPP) föreslås en ny strategi för att förstärka de produktrelaterade strategierna och ge dem en ny inriktning, och främja utvecklingen av en marknad för ”grönare” produkter. Gemenskapens miljömärkning är ett av de instrument som kan bidra till att detta mål uppnås. Inom miljömärkningsprogrammet finns omfattande information och kunskaper om produktpolitik grundad på livscykeltänkande, och dessa resurser bör ställas till förfogande för dem som arbetar med att vidareutveckla IPP-initiativet.

Genom de nya direktiven om offentlig upphandling (4), som integrerar miljöhänsyn i upphandlingsförfarandet, och den nyligen offentliggjorda handboken om miljöanpassad offentlig upphandling skapas nya möjligheter för gemenskapens miljömärkning i samband med övergången till hållbar konsumtion och produktion. Även om offentliga upphandlare kanske inte uttryckligen kräver i sina anbudsinfordringar att varor och tjänster skall vara försedda med gemenskapens miljömärke, ger de nya direktiven i alla fall möjlighet att använda gemenskapens miljömärkningskriterier eller likvärdiga kriterier för att fastställa prestandabaserade eller funktionella miljökrav. Detta torde uppmuntra myndigheterna att miljöanpassa sin upphandling med hjälp av gemenskapens miljömärkningsprogram och dess kriterier eller likvärdiga program och därigenom skapa ett omfattande informationsunderlag om produkterna.

Gemenskapens miljömärkningsprogram har också kopplingar till en rad andra instrument för renare produktion och för utveckling och användning av miljöteknik. Programmets struktur, förfaranden och kunskapsbas betraktas till exempel som en bra utgångspunkt vid utformningen av genomförandeåtgärder för det föreslagna direktivet om ekodesign för energiförbrukande produkter. Ett av de prioriterade områdena i handlingsplanen för miljöteknik är verksamhet för att fastställa och genomföra prestandamål, vilket bland annat handlar om att undersöka sambandet mellan konceptet prestandamål och miljöprestanda hos varor och tjänster som omfattas av EU-initiativ som t.ex. gemenskapens miljömärkningsprogram.

EU:s utvidgning med tio nya medlemsstater i maj 2004 har skapat nya förutsättningar för utvecklingen av gemenskapens miljömärkningsprogram och för främjandet av miljöinformation och miljömedvetenhet. Ett gemensamt europeiskt miljömärke som t.ex. EU-blomman skulle kunna göra det mycket enklare för konsumenterna att köpa miljöanpassade produkter i hela EU, samtidigt som det bidrar till att göra märkning av typ I mer begriplig.

Väl utformade, marknadsbaserade miljömärkningsprogram kommer att förbli attraktiva för konsumenterna, eftersom symbolerna syns och är lätta att förstå, och eftersom programmen är ett sätt att ge medborgarna bättre och mer lättillgänglig information om miljön. Om programmen utvecklas i samarbete med tillverkarna och inte medför några orimliga kostnader för dem gynnar de också företagen, eftersom miljömärkningen ger produkten ett mervärde som innebär marknadsföringsmässiga fördelar på försäljningsställena.

Det är uppenbart att gemenskapens miljömärke fortfarande inte har fått tillräckligt genomslag på marknaden. Situationen är visserligen bättre än tidigare – nya produktgrupper (både varor och tjänster) tillkommer hela tiden och nya ansökningar från företag som vill använda miljömärket kommer ständigt in – men det är ändå uppenbart att programmet måste omarbetas om det skall vara möjligt att uppnå de ursprungliga målen. Det gäller framför allt att se till att miljömärket accepteras av näringslivet. Inför omarbetningen av gemenskapens miljömärkningsprogram pågår just nu en utvärdering för att bedöma i vilken utsträckning programmet har bidragit till att minska den negativa miljöpåverkan och främja hållbar konsumtion och produktion. Förslag kommer att läggas fram om hur man genom att omarbeta programmet på bästa sätt kan främja en hållbar utveckling i Europa och göra det mer attraktivt för ekonomiska aktörer, särskilt för små och medelstora företag. Den här arbetsplanen bör stödja utvärderingen och omarbetningen av miljömärkningsprogrammet, men får inte på något sätt begränsa möjligheterna att göra ändringar i programmet när förordningen omarbetas.

Det främsta syftet med den här reviderade arbetsplanen är därför att bygga vidare på de hittillsvarande erfarenheterna av miljömärkningsprogrammet och fastställa arbetsprogrammet för de närmaste tre åren. Man bör härvid sträva efter att

| — | göra miljömärket till ett mer ändamålsenligt och effektivt redskap för förbättringar av den miljömässiga kvaliteten på varor och tjänster, |
| --- | --- |

—

göra miljömärket till ett mer ändamålsenligt och effektivt redskap för förbättringar av den miljömässiga kvaliteten på varor och tjänster,

| — | stödja den pågående utvärderingen av miljömärkningsprogrammet och den kommande omarbetningen av förordningen, |
| --- | --- |

—

stödja den pågående utvärderingen av miljömärkningsprogrammet och den kommande omarbetningen av förordningen,

| — | fortsätta att bidra till en mer hållbar konsumtion och till uppnåendet av de politiska mål som fastställs i gemenskapens strategi för hållbar utveckling och i sjätte miljöhandlingsprogrammet, |
| --- | --- |

—

fortsätta att bidra till en mer hållbar konsumtion och till uppnåendet av de politiska mål som fastställs i gemenskapens strategi för hållbar utveckling och i sjätte miljöhandlingsprogrammet,

| — | så effektivt som möjligt använda de resurser som kommissionen, medlemsstaterna och Europeiska unionens miljömärkningsnämnd (EUEB) (5) anslår för programmet. |
| --- | --- |

—

så effektivt som möjligt använda de resurser som kommissionen, medlemsstaterna och Europeiska unionens miljömärkningsnämnd (EUEB) (5) anslår för programmet.

STRATEGI FÖR PROGRAMMETS UTVECKLING

2005–2007

1.   Policy och strategi för omarbetningen av miljömärkningsförordningen

Den långsiktiga policyn och strategin för gemenskapens miljömärkningsprogram utvecklas och anpassas hela tiden. Miljömärkningsprogrammet bör ha en självklar plats i de pågående diskussionerna om EU:s integrerade produktpolitik och i genomförandet av denna. Det måste också knytas samman med andra rättsliga instrument som håller på att utarbetas, exempelvis det föreslagna direktivet om ekodesign för energiförbrukande produkter, och med ramdirektivet om hushållsapparaters förbrukning av energi och andra resurser (92/75/EEG) och Energy Star-programmet för energieffektivitetsmärkning av kontorsutrustning. Miljömärkningsprogrammet har dessutom en viktig roll att fylla i samband med genomförandet av handlingsplanen för miljöteknik, sjätte miljöhandlingsprogrammet och gemenskapens strategi för hållbar utveckling. Inom ramen för gemenskapens miljömärkningsprogram är det också nödvändigt att följa den allmänna utvecklingen när det gäller miljömärkning av produkter samt etisk märkning, kvalitets- och hälsomärkning. För att det skall vara möjligt att fortsätta förbättra den vetenskapliga grunden för de ekologiska kriterierna måste berörda vetenskapliga kommittéer medverka i detta arbete. Det är likaså viktigt att följa utvecklingen när det gäller miljöledningssystem, särskilt gemenskapens miljölednings- och miljörevisionsordning (EMAS).

Inom ramen för den första arbetsplanen för miljömärkning inrättades en särskild policygrupp för att kunna föra diskussioner och hantera informationsflödet på ett effektivare sätt, både inom programmet och med avseende på externa fora, och för att kunna förbereda och leda debatten om det framtida programmet. Gruppen har på ett förtjänstfullt sätt bidragit till programmets framtida policy och strategi genom att behandla frågorna om integrering med andra miljöpolitiska initiativ och samverkanseffekter med andra informationsåtgärder, och en rad långsiktiga politiska frågor. Den har också kartlagt vilka viktiga utmaningar programmet står inför just nu och har bidragit till diskussionen genom att utveckla olika idéer om utvärderingen och omarbetningen av programmet. Det är viktigt att tillvarata dessa idéer vid diskussionerna om omarbetningen av programmet, där möten med berörda parter bör prioriteras.

Mål

Med tanke på den kommande omarbetningen av förordningen bör en av prioriteringarna för EU:s miljömärkningsnämnd, medlemsstaterna och kommissionen vara att utveckla och anpassa miljömärkningsprogrammets långsiktiga policy och strategi. De bör också verka för att miljömärkningen integreras i olika strategier som utarbetas för hållbar konsumtion (integrerad produktpolitik, ekodesign av energiförbrukande produkter, miljöanpassad upphandling, utökad märkning, lägre skatt på miljövänliga produkter, handlingsplanen för miljöteknik osv.).

Åtgärder

En av prioriteringarna för EU:s miljömärkningsnämnd, medlemsstaterna och kommissionen bör vara att medverka i utvärderingen och omarbetningen av miljömärkningsprogrammet för att på så sätt bidra till att utveckla och anpassa dess långsiktiga policy och strategi. Denna medverkan bör ske i form av särskilda möten och undersökningar och genom att man ställer expertis till förfogande sedan undersökningsresultaten offentliggjorts.

2.   Mål för miljöförbättring och marknadspenetration

Målen för miljöförbättring och marknadspenetration kommer att fastställas mot bakgrund av omarbetningen av programmet. Det gäller i synnerhet

| a) | att öka antalet marknader som kan vara tillgängliga för miljömärkta produkter genom att successivt öka antalet miljömärkta produktgrupper och göra miljömärkningen mer attraktiv för tillverkarna, |
| --- | --- |

a)

att öka antalet marknader som kan vara tillgängliga för miljömärkta produkter genom att successivt öka antalet miljömärkta produktgrupper och göra miljömärkningen mer attraktiv för tillverkarna,

| b) | att göra miljömärket mycket mer synligt inom var och en av dessa marknader och produktgrupper (till exempel genom att öka antalet miljömärkta produkter på marknaden), |
| --- | --- |

b)

att göra miljömärket mycket mer synligt inom var och en av dessa marknader och produktgrupper (till exempel genom att öka antalet miljömärkta produkter på marknaden),

| c) | att överväga hur programmet kan bidra till en bättre miljö och till en mer hållbar konsumtion, |
| --- | --- |

c)

att överväga hur programmet kan bidra till en bättre miljö och till en mer hållbar konsumtion,

| d) | att vidareutveckla de möjliga samverkanseffekterna mellan gemenskapens miljömärkningsprogram och EMAS. |
| --- | --- |

d)

att vidareutveckla de möjliga samverkanseffekterna mellan gemenskapens miljömärkningsprogram och EMAS.

a)   Produktgruppsutveckling

För närvarande har kriterier fastställts för 23 produktgrupper: mjukpappersprodukter, diskmaskiner, jordförbättringsmedel, madrasser, inomhusfärger och inomhuslacker, skodon, textilprodukter, persondatorer, tvättmedel, maskindiskmedel, kopieringspapper, ljuskällor, bärbara datorer, kylskåp, tvättmaskiner, allrengöringsmedel och sanitetsrengöringsmedel, handdiskmedel, TV-apparater, hårda golvbeläggningar, dammsugare, logitjänster, campingplatser och smörjmedel.

En produktgrupp måste uppfylla en rad olika villkor för att betraktas som prioriterad i miljömärkningssammanhang. I artikel 2.2 i förordning (EG) nr 1980/2000 anges några viktiga krav som produktgruppen skall uppfylla för att lämpa sig för miljömärkning. Produkten skall spela en betydande roll på den inre marknaden och säljas för slutlig förbrukning eller användning. Den skall ha betydande miljöeffekter som kan påverkas i positiv riktning genom konsumenternas val, och tillverkare och återförsäljare måste vara villiga att förse sina produkter med miljömärket.

Med utgångspunkt i den checklista med frågor som ingick i den första arbetsplanen har en undersökning genomförts för att se vilka produkter som bör prioriteras (6). Den resulterande förteckningen över prioriterade produktgrupper presenteras i tillägg 1. Mot bakgrund av omarbetningen av programmet bör EU:s miljömärkningsnämnd och medlemsstaterna fortsätta att utveckla metoder för prioritering av produktgrupper på grundval av denna undersökning och med hänsyn till de rekommendationer om fortsatt arbete och förbättringar som anges i undersökningsresultaten. De bör också utvidga utvärderingen av miljöfördelar och marknadspotential hos de möjliga nya produktgrupper som kan komma att omfattas av programmet. Det är dessutom nödvändigt att närmare analysera de särskilda kriterier som skall tillämpas vid prioritering av tjänster.

De förbättrade metoderna bör göra det möjligt att på ett objektivt sätt prioritera produktgrupper för varor och tjänster. Hänsyn bör också tas till huruvida en viss tjänst har en stark koppling till befintliga produktgrupper.

En särskild ledningsgrupp bör tillsättas för att på ett objektivt och öppet sätt fastställa vilka produktgrupper som skall prioriteras högst.

Arbetet med produktgruppsutveckling bör emellertid inte hindra att produktgrupperna hanteras på ett annat sätt vid omarbetningen av miljömärkningsprogrammet.

Mål

Att med tanke på omarbetningen av miljömärkningsprogrammet välja ut ett antal produktgrupper som täcker ett så komplett och hanterbart sortiment att det är attraktivt för återförsäljare, tillverkare (även små och medelstora företag) och konsumenter.

Att använda de resurser som anslagits för produktgruppsutveckling på bästa möjliga sätt genom att rikta uppmärksamheten mot de produktgrupper som lämpar sig bäst för gemenskapens miljömärke.

Att inom fem år ha ökat antalet fastställa produktgrupper till mellan 30 och 35.

Åtgärder

Förteckningen över prioriterade produktgrupper bör uppdateras regelbundet efter samråd med EU:s miljömärkningsnämnd. I samband med översynen av varje produktgrupp bör nämnden ta upp prioriteringen till förnyad bedömning.

Med beaktande av den prioriteringsundersökning som genomförts som ett led i den förra arbetsplanen bör de behöriga organen och EU:s miljömärkningsnämnd fortsätta att förbättra prioriteringsmetoderna. De bör i synnerhet försöka utveckla en lämplig viktning av ”prioriteringsfrågorna” i undersökningen. Mot bakgrund av resultaten av den pågående utvärderingen av programmet och de riktlinjer som den leder fram till bör man härvid ta hänsyn bland annat till de befintliga produktgruppernas framgång eller misslyckande, de möjliga nya produktgruppernas miljöfördelar och de särskilda kriterier som skall tillämpas vid prioritering av tjänster.

Kommissionen, EU:s miljömärkningsnämnd och medlemsstaterna bör fastställa kriterier för två nya produktgrupper varje år, samtidigt som de fortsätter att revidera befintliga kriterier i den mån detta är nödvändigt. Kriterierna för en produktgrupp bör i allmänhet ha en giltighetstid på fyra till fem år (men denna period kan anpassas från fall till fall).

En särskilt ledningsgrupp bör tillsättas inom EU:s miljömärkningsnämnd. Den bör sammanträda en gång om året för att rekommendera vilka produktgrupper som skall ges högsta prioritet och föreslå en tidsplan för revidering av kriterierna för olika produktgrupper. Gruppen bör också fastställa metoder som kan användas för att avgöra hur angeläget det är att revidera kriterierna med hänsyn till den tekniska utvecklingen inom berörda områden.

Utvecklingen av nya produktgrupper får emellertid inte innebära att man avsätter mindre tid och resurser för omarbetningen av miljömärkningsprogrammet.

b)   Marknadspenetration, synlighet och konsumentmedvetenhet

Följande fyra parametrar kan användas som ett mått på miljömärkets synlighet:

| — | Företag: antalet företag som tilldelats miljömärket. |
| --- | --- |

—

Företag: antalet företag som tilldelats miljömärket.

| — | Produkter: antalet produkter för vilka dessa företag innehar miljömärket. |
| --- | --- |

—

Produkter: antalet produkter för vilka dessa företag innehar miljömärket.

| — | Artiklar: antalet artiklar av dessa produkter som är märkta med miljömärket. |
| --- | --- |

—

Artiklar: antalet artiklar av dessa produkter som är märkta med miljömärket.

| — | Värde: försäljningsvärde fritt fabrik för dessa artiklar. |
| --- | --- |

—

Värde: försäljningsvärde fritt fabrik för dessa artiklar.

I dag (maj 2005) är det mer än 250 företag (jämfört med 87 i augusti 2001) som använder gemenskapens miljömärke på flera hundra av sina produkter. Textiler, färger och lacker och logitjänster är de mest framgångsrika produktgrupperna om man ser till antalet ansökningar. Innehavarna av miljömärket och deras produkter är fortfarande relativt ojämnt spridda inom Europeiska unionen och EES-området, men täckningen har förbättrats markant jämfört med tidigare.

Under 2004 såldes omkring 400 miljoner artiklar som var försedda med gemenskapens miljömärke (jämfört med 54 miljoner under 2001) till ett försäljningsvärde fritt fabrik på ca 700 miljoner euro (jämfört med 114 miljoner euro 2001).

Produkter som är märkta med gemenskapens miljömärke har emellertid fortfarande en relativt obetydlig marknadsandel och svarar för mindre än 1 % av den totala marknaden för de olika produktgrupperna.

Det främsta syftet med miljömärkningsprogrammet bör vara att göra programmet mycket mer attraktivt för ekonomiska aktörer och att markant öka antalet märkta produkter så att miljömärket får större genomslag på marknaden och större positiv inverkan på miljön. Samtidigt bör man sträva efter att hela tiden öka denna synlighet och att uppnå en marknadspenetration som närmar sig den fulla teoretiska potentialen, vilken i allmänhet ligger mellan 5 och 25 % för marknaden som helhet (beroende på produktgruppen i fråga och på hur selektiva miljömärkningskriterierna för produktgruppen är).

De behöriga miljömärkningsorganen bör därför fortsätta att kartlägga nya produktgrupper i varje medlemsstat. Såsom framgick av kampanjen ”EU-blommans vecka” i oktober 2004 skulle en integrerad marknadsföringsstrategi i hög grad kunna förbättra miljömärkningsprogrammets kundorientering och öka marknadens intresse för miljömärkta produkter.

Erfarenheten visar att man måste satsa mer på att öka efterfrågan på miljömärkta produkter, och ”EU-blommans vecka” 2004 visade att en kombinerad strategi för tillgång och efterfrågan kan vara effektiv i detta avseende.

Det är mycket viktigt att se till att EU:s miljömärke blir mer accepterat i alla medlemsstater, och att uppmuntra företagen att ansöka om miljömärket och framhålla vilka praktiska fördelar det kan ha.

I samband med genomförandet av den första arbetsplanen har marknadsföringsgruppens arbete visat att det finns ett behov av gemensamma metoder för konsumentundersökningar. Sådana undersökningar behövs för att mäta i vilken utsträckning konsumenterna känner igen EU:s miljömärke och för att se hur deras medvetenhet utvecklas. Eftersom det är viktigt att EU:s miljömärke blir känt i alla medlemsstater måste de ”gamla” medlemsstaterna dela med sig av de erfarenheter de gjort i samband med införandet av miljömärket till de ”nya” medlemsstaterna.

Kommissionen håller på att ta fram ett antal broschyrer som förklarar varför vissa produktgrupper förses med miljömärket och vad detta innebär. Det är tänkt att dessa broschyrer skall åtfölja de miljömärkta produkterna när de säljs till konsumenter. Ett antal broschyrer har också tagits fram för att informera tillverkare och återförsäljare om allmänna kriterier och kriterier för de viktigaste produktgrupperna (textilprodukter, skodon, tvättmedel, färger och lacker). Detta material bör förbättras ytterligare och systematiskt distribueras av medlemmarna i EU:s miljömärkningsnämnd.

För att utnyttja marknadsföringsresurserna så optimalt som möjligt bör medlemsstaterna i samarbete med tillverkarna sträva efter att anordna gemensamma marknadsföringskampanjer i sina respektive länder.

Mål

Att årligen öka antalet miljömärkta artiklar eller deras värde med minst 50 %.

Att innan arbetsplanen löper ut, uppnå ett minimum av synlighet i alla medlemsstater, och ta fram metoder för att mäta synligheten på ett kostnadseffektivt sätt.

Att göra berörda tillverkare och återförsäljare medvetna om gemenskapens miljömärke och på lång sikt uppnå att mer än hälften av de europeiska konsumenterna känner igen miljömärkningssymbolen och förknippar den med högt ställda miljökrav.

Åtgärder

Före utgången av det första året av genomförandet av denna arbetsplan bör marknadsföringsgruppen, med medverkan från medlemsstaterna, lämna rekommendationer om hur marknadspenetration, synlighet och konsumentmedvetenhet kan mätas och vilken grad av medvetenhet som bör eftersträvas. Man bör härvid beakta erfarenheterna från kampanjen ”EU-blommans vecka” 2004.

EU:s miljömärkningsnämnd bör förbättra de nuvarande rapporteringsrutinerna så att de olika produktgruppernas marknadspenetration kan följas genom årlig statistik.

För att de fastställda målen skall kunna uppnås bör EU:s miljömärkningsnämnd, medlemsstaterna och kommissionen vidta åtgärder för att främja gemenskapens miljömärke, i första hand med inriktning på återförsäljare och offentliga upphandlare (se nedan). Dessa åtgärder bör redovisas (och information om dem utbytas) vid miljömärkningsnämndens möten minst en gång om året. Samtidigt bör man systematiskt se till att få synpunkter från berörda parter och beakta dem.

Varje medlemsstat bör därför utarbeta en marknadsföringsstrategi som omfattar de relevanta aktiviteterna i prioritetsordning.

Det är nödvändigt att samverka med alla berörda parter (bl.a. icke-statliga organisationer, tillverkare, konsumentorganisationer och återförsäljare) för att öka deras kunskaper om miljömärkningsprogrammet och uppmuntra marknadsföring av EU-blomman via deras kontaktnät.

EU:s miljömärkningsnämnd, medlemsstaterna och kommissionen bör uppmuntra de ”gamla” medlemsstaterna att dela med sig av sina erfarenheter från införandet av miljömärket till de ”nya” medlemsstaterna, t.ex. i form av organiserad handledning.

Se även ”Gemensamma reklam- och marknadsföringsåtgärder” (avsnitt 4 b och avsnitt 5).

c)   Miljöfördelar

Den övergripande målsättningen med miljömärket är att främja produkter som kan minska belastningen på miljön jämfört med andra produkter i samma produktgrupp och på så sätt bidra till en effektivare resursanvändning och en hög miljöskyddsnivå. Produkternas miljöbelastning skall bedömas på grundval av vetenskapliga fakta och i enlighet med artikel 1.4 i miljömärkningsförordningen [förordning (EG) nr 1980/2000]. Miljömärket bidrar därmed till en mer hållbar konsumtion och till uppnåendet av de politiska mål som fastställs i gemenskapens strategi för hållbar utveckling (till exempel inom områden som klimatförändring, resurseffektivitet och ekotoxicitet), sjätte miljöhandlingsprogrammet och meddelandet om integrerad produktpolitik.

Tidigare undersökningar och rapporter har visat att det är svårt att beräkna miljöfördelarna med miljömärken, eftersom det är svårt att särskilja dessa fördelar från sådana som uppnås genom andra miljöåtgärder. De direkta fördelarna hänger i första hand samman med de miljöbesparingar som kan göras om de miljömärkta produkternas marknadsandel ökar, medan de indirekta fördelarna tar hänsyn till andra positiva effekter som miljömärket har haft och skulle kunna ha i framtiden. En nyligen genomförd undersökning av de direkta och indirekta fördelarna med gemenskapens miljömärke visar att en ökning med 20 % av miljömärkets marknadspenetration skulle kunna leda till stora besparingar tack vare miljömärkets indirekta fördelar. Denna åtgärd skulle, jämfört med många andra politiska åtgärder och program, kunna fungera som ett av de mer kostnadseffektiva instrumenten för att minska koldioxidutsläppen.

Den offentliga upphandlingen svarar för omkring 16 % av EU:s samlade BNP (7) och inköpare på företag och inom statliga och icke-statliga organisationer bör mer systematiskt uppmuntras att använda miljömärkningskriterierna i sina anbudsinfordringar. Den nyligen offentliggjorda handboken om miljöanpassad offentlig upphandling är ett viktigt steg i denna riktning.

Inköparna är emellertid fortfarande inte tillräckligt medvetna för att kunna påverka marknaden i någon större utsträckning. Ett specifikt mål bör därför vara att öka i synnerhet offentliga inköpares efterfrågan på miljövänliga produkter under de närmaste tre åren. Åtgärder för att öka denna efterfrågan bör undersökas närmare.

Mål

Att främja en hållbar konsumtion och stärka de politiska mål som fastställs i gemenskapens strategi för hållbar utveckling, sjätte miljöhandlingsprogrammet och meddelandet om integrerad produktpolitik.

Att snarast möjligt informera offentliga upphandlare om möjligheterna att använda gemenskapens miljömärkningskriterier eller likvärdiga kriterier i sina anbudsinfordringar.

Åtgärder

EU:s miljömärkningsnämnd bör fortsätta arbetet med att bedöma miljömärkets direkta och indirekta miljöfördelar totalt sett. Den bör också systematiskt bedöma de möjliga fördelarna med alla nya eller reviderade produktgruppskriterier.

EU:s miljömärkningsnämnd, medlemsstaterna och kommissionen bör informera offentliga och privata upphandlare om möjligheterna att använda gemenskapens miljömärkningskriterier eller likvärdiga kriterier i sin anbudsinfordringar.

d)   Samverkanseffekter mellan gemenskapens miljömärkningsprogram och EMAS

Mot bakgrund av omarbetningen av gemenskapens miljömärkningsprogram och EMAS bör man analysera hur de båda programmen kan komplettera och stödja varandra, och sträva efter att utveckla ett regelrätt samarbete. Ett nära samarbete är viktigt för att båda programmen skall bli framgångsrika och det är också viktigt att ha en klar uppfattning om hur detta samarbete skall bedrivas. I den förra arbetsplanen konstaterades att företag som är certifierade enligt EMAS eller ISO 14001 systematiskt styrs med miljöns bästa för ögonen och att de hela tiden förbättrar sina miljöprestanda så att de mer än väl uppfyller de lagstadgade minimikraven. En produkt som är försedd med gemenskapens miljömärke är helt klart en av de bästa ur miljösynpunkt. Ett EMAS-certifierat företag skulle vinna på att använda gemenskapens miljömärkningskriterier i sin miljöpolicy, som ett tydligt och positivt miljömål för sina produkter. Om miljömärkningskriterierna uppfylls kan klara och tydliga mål för miljöprestanda fastställas lättare. Ett företag som har miljömärkt eller önskar miljömärka sina produkter skulle tjäna på att använda EMAS för att kontrollera att det uppfyller alla miljömärkningskriterier och försäkra sig om fortsatt efterlevnad av dessa, och skulle samtidigt dra nytta av ökade avsättningsmöjligheter. Genom gemenskapens miljömärkningsprogram har olika möjligheter till lägre avgifter införts, till exempel för EMAS- och ISO 14001-certifierade företag, små och medelstora företag och företag som går i bräschen för miljömärkning inom sitt område.

3.   Samarbete, samordning och kopplingar mellan EU:s program och andra miljömärkningsprogram av typ I i medlemsstaterna

Såsom nämndes i den förra arbetsplanen bör samarbetet och samordningen mellan gemenskapens miljömärkningsprogram och andra miljömärkningsprogram i medlemsstaterna successivt systematiseras och bli mer omfattande. Detta skulle kunna öka programmets ekonomiska effektivitet och bidra till att minska eventuella störande effekter på handeln. Det har därför inrättats en permanent samarbets- och samordningsgrupp, som har sammanträtt ungefär fyra gånger om året.

Gruppens erfarenheter under de senaste tre åren visar att samarbets- och samordningsmålen fortfarande är aktuella. Gruppen har emellertid fortfarande inte nått sin fulla teoretiska potential.

De viktigaste positiva resultaten återfinns huvudsakligen inom två områden: Gruppen har samlat in omfattande information om hur de behöriga organen arbetar, och som en följd därav har åtgärder vidtagits för att harmonisera de olika behöriga organens rutiner. Detta är ett viktigt framsteg, eftersom systemets trovärdighet bygger på att alla behöriga organ arbetar på ett likartat sätt.

Det återstår emellertid fortfarande mycket att göra för att förbättra samarbetet och samordningen mellan gemenskapens och medlemsstaternas miljömärkningsprogram, eftersom ett sådant nära samarbete förutsätter ett starkt engagemang från alla parter.

För att råda bot på denna situation har ett antal åtgärder vidtagits inom ramen för den förra arbetsplanen. Bland annat har kontakter tagits med de nationella miljömärkningsprogrammen för att uppmuntra dem till fortsatt samarbete med gemenskapens miljömärkningsprogram. Samarbets- och samordningsgruppen har bland annat tagit initiativet till ett möte mellan företrädare för gemenskapens miljömärkningsprogram och ordförande eller företrädare för de nationella miljömärkningsprogrammen, och har också undersökt likheterna mellan gemenskapens program och de nationella programmen när det gäller kontroller och berörda parters engagemang. Andra åtgärder består i att undersöka harmoniseringen av produktgruppskriterierna, med uppmuntrande resultat i vissa medlemsstater, t.ex. Österrike. Omfattande arbete pågår fortfarande inom detta område.

Såsom nämndes i den förra arbetsplanen kan man göra betydande resursbesparingar genom att samordna produktgruppsutvecklingen.

Sist men inte minst skall nämnas att flera nationella miljömärken har tillkommit i och med EU:s utvidgning med tio nya medlemsstater. Detta öppnar för nya samarbetsmöjligheter, men innebär också nya utmaningar.

Mål

Att utnyttja samverkanseffekterna mellan gemenskapens miljömärkningsprogram och andra miljömärkningsprogram i medlemsstaterna genom att successivt och systematiskt öka samarbetet, samordningen och kopplingarna mellan dem, särskilt med tanke på omarbetningen av gemenskapens miljömärkningsprogram.

Åtgärder

Samarbets- och samordningsgruppen bör utarbeta och genomföra en strategi för att uppmuntra nationella miljömärkningsprogram av typ I till fortsatt samarbete med gemenskapens miljömärkningsprogram.

a)   Samordning av produktgruppsutvecklingen

Gemenskapens program och andra miljömärkningsprogram bör systematiskt utbyta information om sina befintliga produktgrupper och om sina planer för produktgruppsutveckling, och bör vid behov samordna sina insatser och sammanföra resurser, expertis och resultat. Detta skulle leda till besparingar, klargöra de olika programmens roll och underlätta harmonisering (där programmen har liknande mål). Med tanke på den kommande omarbetningen av gemenskapens miljömärkningsförordning bör alla berörda parter sträva efter att finna nya och långsiktiga samverkansmöjligheter mellan gemenskapens program och andra miljömärkningsprogram.

Inom ramen för den förra arbetsplanen har samarbetet med de nationella miljömärkningsprogrammen utvecklats (bl.a. med det nordiska miljömärkningsprogrammet ”Svanen” och med det nederländska ”Stichting Milieukeur”), men samarbetet har inte varit systematiskt och det krävs större ansträngningar får att uppnå tillräcklig harmonisering. Samordningsinsatserna mellan gemenskapens program och de nationella programmen kommer nu att inriktas på prioritering av produktgruppsutveckling, ökad överensstämmelse mellan programmen och ökad medvetenhet om särskilda behov och förutsättningar på nationell nivå. Det övergripande syftet är att bidra till omarbetningen av miljömärkningsförordningen.

För att förtydliga och systematisera samordningen bör det redan när man börjar utarbeta eller revidera kriterier för en produktgrupp göras klart hur medlemsstaterna ser på strategin i fråga om de nationella programmen. I synnerhet när medlemsstater beslutar att utarbeta nya kriterier för en produktgrupp trots att det redan finns gemenskapskriterier, bör man i EU:s miljömärkningsnämnd diskutera vad som ligger bakom detta kriterieutvecklingsarbete och vilka de särskilda nationella förutsättningarna är som gör att det är nödvändigt.

Mål

Att successivt öka samordningen av produktgruppsutvecklingen mellan de olika miljömärkningsprogrammen i EU, särskilt mot bakgrund av omarbetningen av miljömärkningsprogrammet.

Åtgärder

EU:s miljömärkningsnämnd bör uppmuntra samarbete med de nationella miljömärkningsprogrammen i medlemsstaterna i syfte att se över och katalogisera alla produktgrupper som omfattas av miljömärkning i EU. Den bör också fortsätta arbetet med att upprätta och uppdatera ett centralt register över dessa produktgrupper och produktgruppskriterier. Detta arbete bör utnyttjas för att se hur omarbetningen av gemenskapens miljömärkningsförordning kan bidra till bättre samordning med nationella och internationella miljömärkningsprogram.

EU:s miljömärkningsnämnd och medlemsstaternas miljömärkningsprogram bör successivt samordna sina arbetsprogram och systematiskt utbyta information.

Inför omarbetningen av gemenskapens miljömärkningsprogram bör EU:s miljömärkningsnämnd beakta det pågående arbetet inom GEN (Global Eco-labelling Network).

b)   Gemensamma åtgärder för att främja gemenskapens och medlemsstaternas miljömärkningsprogram samt deras miljömärkta produkter i syfte att öka konsumenternas medvetenhet om och förståelse för programmens gemensamma och kompletterande roll.

Såsom nämndes i den förra arbetsplanen bör de olika berörda parterna få information där man förklarar vilket miljövärde de olika miljömärkena i Europa har. De olika programmen bör inte framställas som konkurrerande utan man bör snarare betona att de kompletterar varandra.

Det kommer att krävas omfattande diskussioner mellan gemenskapens och medlemsstaternas miljömärkningsprogram för att nå samförstånd om programmen och deras presentation, och om deras gemensamma och kompletterande mål och roll.

Det är värt att närmare undersöka möjligheterna till gemensamma reklamkampanjer för gemensamma produktgrupper, en gemensam webbplats eller databas, regler för ömsesidigt erkännande och till särskilt anpassade avgifter för tillverkare som ansöker både om gemenskapens miljömärke och ett nationellt miljömärke.

Mål

Att undersöka fall där gemenskapens miljömärke och andra miljömärken i medlemsstaterna i hög grad kompletterar varandra och se om det är möjligt att genomföra gemensamma åtgärder.

Åtgärder

Samarbets- och samordningsgruppen, kommissionen, medlemsstaterna och medlemsstaternas miljömärkningsprogram bör tillsammans ta fram en förteckning över gemenskapsprogrammets och de nationella miljömärkningsprogrammens gemensamma mål och roll.

EU:s miljömärkningsnämnd och medlemsstaternas miljömärkningsprogram bör undersöka möjligheterna att utveckla en gemensam miljöbutik med miljömärkta produkter på Internet (eller liknande åtgärder). Om detta visar sig vara genomförbart bör ett förslag till tidsplan och budget läggas fram.

Kommissionen har i samråd med EU:s miljömärkningsnämnd anpassat avgiftssystemet för gemenskapens miljömärke så att sökande som både önskar gemenskapens miljömärke och ett eller flera nationella miljömärken kan erbjudas rabatt
   (8)
  . Medlemsstaternas miljömärkningsprogram bör uppmuntras att göra detsamma.

4.   Gemensamma reklam- och marknadsföringsåtgärder

Ett frivilligt program kan bara bli framgångsrikt och få ett betydande genomslag på marknaden om det ger potentiella sökande ett ekonomiskt incitament och om det stöds genom ett stort antal reklam- och marknadsföringsåtgärder. Enligt artikel 10 i den reviderade förordningen (EG) nr 1980/2000 skall medlemsstaterna och kommissionen i samarbete med EUEB:s medlemmar främja användningen av gemenskapens miljömärkning genom medvetandehöjande åtgärder och informationskampanjer riktade till konsumenter, producenter, näringsidkare, detaljister och allmänhet. Deltagande av olika berörda parter, och i synnerhet sådana som har ”multiplikatoreffekt” (till exempel detaljhandeln samt icke-statliga konsument- och miljöorganisationer), spelar en avgörande roll.

EU:s miljömärkningsnämnd bör fortsätta att anordna regelbundna möten i marknadsföringsgruppen minst två gånger om året, huvudsakligen för att diskutera marknadsföring, reklam och strategisk utveckling.

Genom gemensamt utnyttjande av befintliga resurser skulle det kunna vara möjligt att genomföra mer ambitiösa kampanjer som riktar sig till konsumenter, såsom ”EU-blommans vecka” i oktober 2004.

Mål

EU:s miljömärkningsnämnd, kommissionen och medlemsstaterna bör i lämplig omfattning samordna sina marknadsföringsinsatser och utarbeta och genomföra gemensamma åtgärder.

Åtgärder

Marknadsföringsgruppen bör sammanträda minst två gånger om året för att diskutera marknadsföring och reklam i samband med programmets strategiska utveckling.

Såsom nämndes i den förra arbetsplanen bör EU:s miljömärkningsnämnd, kommissionen och medlemsstaterna tillsammans kartlägga viktiga målgrupper och utarbeta och genomföra en strategi för var och en av dem.

a)   Gemensamma åtgärder för att öka berörda parters medvetenhet

Det främsta målet är att fortlöpande informera tillverkare, konsumenter, återförsäljare och icke-statliga organisationer – det vill säga alla berörda parter – om miljömärket och dess utveckling. Detta kan exempelvis ske genom trycksaker (broschyrer, nyhetsbrev och artiklar), och webbplatsen är också ett lämpligt forum. Samtidigt bör man systematiskt se till att få synpunkter från berörda parter och beakta dem.

Kommissionen och olika behöriga organ har tagit fram en komplett uppsättning broschyrer som systematiskt ställs till berörda parters förfogande och som regelbundet uppdateras och förbättras. Under de senaste tre åren har det gjorts ansträngningar för att utnyttja de begränsade resurserna på ett bättre sätt för att ta fram broschyrer, nyhetsbrev och informationsmaterial, och mer systematiskt sprida dem till viktiga målgrupper.

Webbplatsen för gemenskapens miljömärke (http://europa.eu.int/ecolabel) har varit en central informationskälla som uppdaterats regelbundet. Webbplatsen har för närvarande omkring 75 000 besökare i månaden och antalet ökar hela tiden. För att öka webbplatsens trovärdighet och insynen i hur den förvaltas har alla berörda parter, bl.a. näringsliv, konsumenter och icke-statliga miljöorganisationer, uppmuntrats att regelbundet bidra med information och synpunkter. Det är viktigt att fortsätta detta arbete och att vidareutveckla webbplatsen så att den når sin fulla potential.

Förutom att man ställer lämpliga informationsverktyg till förfogande är det även viktigt att överväga evenemang som utställningar och mässor där det europeiska miljömärket presenteras för en större publik. Hittills har det inte gjorts någon systematisk analys för att undersöka vilka utställningar eller mässor som lämpar sig bäst för att främja miljömärkningsprogrammet, utan sådana analyser har genomförts vid enstaka tillfällen, huvudsakligen under riktade marknadsföringskampanjer. En annan viktig aspekt som har undersökts är möjligheten att använda miljömärkta produkter vid stora evenemang som världsmästerskap, olympiska spel eller festivaler och liknande. Resultaten har hittills varit mycket positiva, till exempel vid OS i Aten 2004, och väntas bli det även vid de olympiska vinterspelen i Turin 2006.

De mål och genomförandeåtgärder som anges i den förra arbetsplanen gäller fortfarande i denna reviderade arbetsplan.

Mål

Att fortlöpande informera alla berörda parter om gemenskapens miljömärke och dess utveckling. Det är samtidigt viktigt att systematiskt begära synpunkter från berörda parter och att ta hänsyn till dem.

Åtgärder

EU:s miljömärkningsnämnd och medlemsstaterna bör i nära samarbete med kommissionen

| — | uppdatera och förbättra miljömärkningsprogrammets webbplats, |
| --- | --- |

—

uppdatera och förbättra miljömärkningsprogrammets webbplats,

| — | fortsätta att ta fram och sprida broschyrer och andra trycksaker för en ökad medvetenhet, |
| --- | --- |

—

fortsätta att ta fram och sprida broschyrer och andra trycksaker för en ökad medvetenhet,

| — | ge berörda parter information som klargör förfaranden, tidsåtgång och kostnader i samband med ansökan om miljömärket,




  och |
| --- | --- |

—

ge berörda parter information som klargör förfaranden, tidsåtgång och kostnader i samband med ansökan om miljömärket,

och

| — | upprätta en förteckning över evenemang där det är lämpigt att göra reklam för miljömärket. |
| --- | --- |

—

upprätta en förteckning över evenemang där det är lämpigt att göra reklam för miljömärket.

EU:s miljömärkningsnämnd bör undersöka vilka kompletterande informationsverktyg (databaser, riktlinjer osv.) som skulle kunna ställas till de sökandes förfogande.

De behöriga organen bör tillsammans med hjälpcentralen samla in uppgifter från varje licensinnehavare om var deras produkter säljs.

b)   Gemensamma åtgärder för att öka medvetenheten hos offentliga och privata inköpare

Inköpare kan få information både om det gällande regelverket (hur en inköpare på bästa sätt kan integrera miljömärkningskriterierna i en anbudsinfordran) och om de prestandabaserade miljökrav som beskrivs i kriteriedokumenten för de olika produktgrupperna. Miljömärkningsprogrammets webbplats spelar här en viktig roll. Man bör ta fram informationsmaterial som underlättar användningen av gemenskapens miljömärkningskriterier vid offentlig upphandling, till exempel enkla checklistor för alla produktgrupper. Gemensamma möten för EU:s miljömärkningsnämnd och offentliga inköpare bör anordnas och man bör också överväga nationella eller regionala kampanjer.

Mål

Att på kort sikt informera offentliga upphandlare om möjligheterna att använda miljömärkningskriterierna eller likvärdiga kriterier i sina anbudsinfordringar.

Åtgärder

EU:s miljömärkningsnämnd, kommissionen och medlemsstaterna bör, i samverkan med de tjänstemän i offentliga förvaltningar som ansvarar för miljöanpassad offentlig upphandling, utarbeta en gemensam strategi och en rad gemensamma åtgärder för att främja användningen av gemenskapens miljömärkningskriterier eller likvärdiga kriterier vid offentlig och privat upphandling.

EU:s miljömärkningsnämnd, kommissionen och medlemsstaterna bör se till att handboken får största möjliga spridning bland offentliga upphandlare och ta fram lämpligt material. De bör också anordna utbildningar och informationsmöten samt utarbeta andra lämpliga åtgärder i samarbete med EMAS. Relevant information bör också läggas in på miljömärkningsprogrammets webbplats.

c)   Gemensam reklam och marknadsföring samt stöd till små och medelstora företag och distributörer

En av de främsta prioriteringarna inom gemenskapens miljömärkningsprogram har under de senaste tre åren varit att ge små och medelstora företag möjlighet att delta inte bara i de allmänna mötena, utan också i de arbetsgrupper som utarbetar kriterier för olika produktgrupper. Små och medelstora företag har inte alltid tillgång till de resurser och till den information som erfordras för att kunna tillvarata de möjligheter som miljömärket erbjuder och sammanställa en ansökan som har förutsättningar att godkännas. De bör få stöd från nätverk bestående av andra sökande, intressegrupper, behöriga organ och andra berörda organisationer såsom branschorganisationer eller regionala myndigheter.

Återförsäljare, som fungerar som mellanhänder mellan tillverkare och konsumenter, spelar också en viktig roll. De skulle till exempel kunna använda miljömärket för att stärka sina egna produkters kvalitetsprofil och även sträva efter att erbjuda sina kunder andra miljömärkta produkter. Att utveckla strategiska partnerskap med återförsäljare är därför något som bör prioriteras.

Åtgärder

EU:s miljömärkningsnämnd bör utveckla strategier och åtgärder i syfte att inrätta miljömärkningsnätverk för att stödja små och medelstora företag.

De behöriga organen i EU:s miljömärkningsnämnd bör utveckla strategiska partnerskap med återförsäljare.

5.   Finansiering av programmet

Eftersom många organisationer varit inblandade, bland annat offentliga förvaltningar (kommissionens budget, till exempel, är årlig) har det varit svårt att upprätta exakta budgetar under de senaste tre åren.

Miljömärkningsprogrammets resursbehov kan emellertid delas upp på två större poster, nämligen resurser för produktgruppsutveckling och resurser för marknadsföring och reklam.

Under år 2003 avsatte kommissionen och medlemsstaterna uppskattningsvis 3,2 miljoner euro (exklusive löner) till programmet. Avgiftsfinansieringen uppgick till ca 370 000 euro, vilket motsvarar ca 11,5 %. Detta betyder att programmets självfinansieringskapacitet är drygt 10 %, vilket är långt i från det långsiktiga målet för självfinansiering.

De resurser som avsatts för programmet har varit tillräckliga för utveckling och uppdatering av produktgrupper under de senaste tre åren, och de har använts mycket effektivt. I och med att allt fler produktgrupper tillkommer, ökar också marknadsföringen av miljömärkta produkter, vilket i sin tur torde leda till att programmets finansieringsbehov ökar. Programmets budget måste därför analyseras tillsammans med den övergripande strategin för utarbetandet av produktgruppskriterier.

Mål

På lång sikt bör programmet bli självfinansierande. Man bör också fastställa rimliga kortsiktiga mål och löpande följa upp dem för att se till att de uppnås.

Åtgärder

Innan denna arbetsplan löper ut bör EU:s miljömärkningsnämnd göra en analys, som skall ligga till grund för utarbetandet av en sammanhängande och realistisk strategi för självfinansiering av programmet. Denna strategi bör omfatta en metod för gemensam mätning av varje medlemsstats utgifter och intäkter i samband med miljömärkningsprogrammet, samt av den därmed förknippade finansiella rapporteringen.

---

(1)  KOM 2000/7: http://europa.eu.int/growthandjobs/key/index_en.htm.

(2)  KOM(2001) 264 slutlig: http://europa.eu.int/eur-lex/sv/com/cnc/2001/com2001_0264sv01.pdf.

(3)  KOM(2003) 302 slutlig: http://europa.eu.int/eur-lex/sv/com/cnc/2003/com2003_0302sv01.pdf.

(4)  EUT L 134, 30.4.2004, s. 1 och 114.

(5)  Kommissionen fungerar som EUEB:s sekretariat och deltar i nämndens samtliga aktiviteter.

(6)  AEAT in Confidence, Prioritisation of New Ecolabel Product Groups. En rapport utarbetad för Europeiska kommissionen, GD Miljö, maj 2004.

http://europa.eu.int/comm/environment/ecolabel/product/pg_prioritisation_en.htm.

(7)  Kommissionens rapport om de ekonomiska effekterna av offentlig upphandling: ”A report on the functioning of public procurement markets in the EU: benefits from the application of EU directives and challenges for the future”, 3.2.2004.

http://europa.eu.int/comm/internal_market/publicprocurement/docs/public-proc-market-final-report_en.pdf.

(8)  Kommissionens beslut 2000/728/EG av den 10 november 2000 om fastställande av ansökningsavgift och årliga avgifter för gemenskapens miljömärke (EGT L 293, 22.11.2000, s. 18). Kommissionens beslut 2003/393/EG av den 22 maj 2003 om ändring av beslut 2000/728/EG om fastställande av ansökningsavgift och årliga avgifter för gemenskapens miljömärke (EGT L 135, 3.6.2003, s. 31).

Tillägg 1

Icke uttömmande förteckning över prioriterade produktgrupper (1)

Möjliga nya produktgrupper:

| | Tjänster för persontransport |
| --- | --- |

Tjänster för persontransport

| | Leksaker och spel |
| --- | --- |

Leksaker och spel

| | Uppvärmningssystem (för rum) |
| --- | --- |

Uppvärmningssystem (för rum)

| | Detaljhandelstjänster |
| --- | --- |

Detaljhandelstjänster

| | Shoppingkassar |
| --- | --- |

Shoppingkassar

| | Toalettartiklar |
| --- | --- |

Toalettartiklar

| | Sopsäckar |
| --- | --- |

Sopsäckar

| | Lim och klister |
| --- | --- |

Lim och klister

| | Varmvattenberedare |
| --- | --- |

Varmvattenberedare

| | Byggkomponenter, inklusive isolering |
| --- | --- |

Byggkomponenter, inklusive isolering

| | Däck |
| --- | --- |

Däck

| | Små elektriska hushållsapparater |
| --- | --- |

Små elektriska hushållsapparater

| | Sanitetsprodukter |
| --- | --- |

Sanitetsprodukter

| | Biltvättar |
| --- | --- |

Biltvättar

| | Lädervaror, inklusive handskar |
| --- | --- |

Lädervaror, inklusive handskar

| | Kemtvätt |
| --- | --- |

Kemtvätt

| | Byggtjänster |
| --- | --- |

Byggtjänster

| | Kopieringsmaskiner |
| --- | --- |

Kopieringsmaskiner

| | Socialt ansvarstagande investeringsfonder |
| --- | --- |

Socialt ansvarstagande investeringsfonder

| | Mekaniska reparationer |
| --- | --- |

Mekaniska reparationer

| | Bordsserviser |
| --- | --- |

Bordsserviser

| | Budtjänster |
| --- | --- |

Budtjänster

| | Luftkonditionering |
| --- | --- |

Luftkonditionering

---

(1)  Det är värt att påpeka att denna förteckning inte är uttömmande, i enlighet med artikel 5 i förordning (EG) nr 1980/2000. Kommissionen kan när som helst ge EU:s miljömärkningsnämnd i uppdrag att utveckla och med jämna mellanrum se över de ekologiska kriterierna samt bedömnings- och kontrollkraven för en produktgrupp som inte är upptagen i tillägg 1. Denna förteckning kan (skall) också uppdateras under den här reviderade arbetsplanens giltighetstid (i enlighet med förfarandet i artikel 17 i förordning (EG) nr 1980/2000) och nya produktgrupper kan läggas till.

---