----

----

I Aktid, mille avaldamine on kohustuslik

----

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 842/2006,

17. mai 2006,

teatavate fluoritud kasvuhoonegaaside kohta

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 175 lõiget 1 ning selle artiklit 95 seoses käesoleva määruse artiklitega 7, 8 ja 9,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),

toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras, (2) arvestades lepituskomitee poolt 14. märtsil 2006. aastal heaks kiidetud ühist teksti

ning arvestades järgmist:

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Reguleerimisala

Käesoleva määruse eesmärk on ohjeldada, vältida ja seeläbi vähendada Kyoto protokolliga hõlmatud fluoritud kasvuhoonegaaside heitkoguseid. Käesolevat määrust kohaldatakse kõnealuse protokolli A-lisas loetletud fluoritud kasvuhoonegaaside suhtes. Käesoleva määruse I lisas loetletakse käesoleva määrusega praegu hõlmatud fluoritud kasvuhoonegaasid koos nende globaalset soojenemist põhjustava potentsiaaliga. Pidades silmas Kyoto protokolli artikli 5 lõikega 3 ettenähtud muudatusi, mille ühendus ja selle liikmesriigid on heaks kiitnud, võib I lisa läbi vaadata ja seda vajaduse korral ajakohastada.

Käesolev määrus käsitleb I lisas loetletud fluoritud kasvuhoonegaaside piiramist, kasutamist, kokkukogumist ja hävitamist; kõnealuseid gaase sisaldavate toodete või seadmete märgistamist ja kõrvaldamist; kõnealuste gaaside kohta teabe esitamist; artiklis 8 osutatud kasutusvõimaluste kontrollimist ning artiklis 9 ja II lisas osutatud toodete ja seadmete turuleviimise keelamist ning käesoleva määrusega ettenähtud tegevustesse kaasatud töötajate ja ettevõtjate koolitamist ning sertifitseerimist.

Käesoleva määruse kohaldamine ei piira direktiivide 75/442/EMÜ, 96/61/EÜ, 2000/53/EÜ ning 2002/96/EÜ kohaldamist.

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

Artikkel 3

Piiramine

1.   I lisas loetletud fluoritud kasvuhoonegaase sisaldavate selliste paiksete rakenduste nagu jahutus- ja kliimaseadmete ning soojuspumpade, sealhulgas nende kontuuride, samuti tuletõrjesüsteemide käitajad võtavad kõik meetmed, mis on tehniliselt teostatavad ega tekita ebaproportsionaalseid kulutusi, et

2.   Lõikes 1 osutatud rakenduste käitajad tagavad, et sertifitseeritud töötajad, kes vastavad artikli 5 nõuetele, kontrollivad rakenduste lekkekindlust järgmise ajakava kohaselt:

Pärast lekke kõrvaldamist kontrollitakse rakenduste lekkekindlust ühe kuu jooksul veendumaks, et parandustööd on olnud tõhusad.

Käesoleva lõike kohaldamisel tähendab “lekkekindluse kontrollimine” seda, et seadet või süsteemi kontrollitakse lekkeohu tõttu, kasutades otseseid või kaudseid mõõtmismeetodeid ning keskendudes seadme või süsteemi nendele osadele, milles lekkimise oht on kõige tõenäolisem. Otsesed ja kaudsed lekkekindluse kontrollimise mõõtmismeetodid täpsustatakse lõikes 7 osutatud standarditud kontrollinõuetes.

3.   Lõikes 1 osutatud, 300 kg või rohkem fluoritud kasvuhoonegaase sisaldavate rakenduste käitajad võtavad kasutusele lekke tuvastamise süsteemid. Kõnealuseid lekke tuvastamise süsteeme kontrollitakse vähemalt kord iga 12 kuu järel, et tagada nende nõuetekohane toimimine. Kui sellised tuletõrjesüsteemid on paigaldatud enne 4. juulit 2007, tuleb lekke tuvastamise süsteemid paigaldada 4. juuliks 2010.

4.   Kui nõuetekohaselt toimiv asjakohane lekke tuvastamise süsteem on kasutusele võetud, võib lõike 2 punktide b ja c alusel nõutavate kontrollide sagedust poole võrra vähendada.

5.   Kui tuletõrjesüsteemide puhul on kasutusel ISO standardile 14520 vastav kontrollikord, võib kõnealuseid kontrolle käsitada käesoleva määruse nõuetele vastavatena, tingimusel et sellised kontrollid viiakse läbi vähemalt sama sagedusega.

6.   Lõikes 1 osutatud, 3 kg või rohkem fluoritud kasvuhoonegaase sisaldavate rakenduste käitajad registreerivad rakendustes kasutatavate fluoritud kasvuhoonegaaside koguse ja laadi, mis tahes lisatud kogused ning hooldus- ja teenindustöö ja lõpliku hävitamise jooksul kokku kogutud kogused. Käitajad registreerivad samuti muu asjakohase teabe, sealhulgas hooldus- või teenindustöid osutanud äriühingu või tehniku andmed; samuti registreeritakse lõigete 2, 3 ja 4 kohaste kontrollide kuupäevad ja tulemused ning asjakohase teabe lõike 2 punktides b ja c nimetatud paikse varustuse rakenduste kindlakstegemiseks. Registreeritud andmed tehakse taotluse korral kättesaadavaks pädevale asutusele ja komisjonile.

7.   Komisjon kehtestab 4. juuliks 2007 vastavalt artikli 12 lõikes 2 osutatud korrale standarditud lekkekontrolli nõuded iga käesoleva artikli lõikes 1 osutatud rakenduse jaoks.

Artikkel 4

Kokkukogumine

1.   Järgmist tüüpi paiksete seadmete omanikud peavad võtma kasutusele korra, mille kohaselt sertifitseeritud töötajad, kes vastavad artikli 5 nõuetele, koguvad kokku fluoritud kasvuhoonegaasid, et tagada nende ringlussevõtt, taastamine või hävitamine:

2.   Kui kasvuhoonegaasi sisaldava korduvtäidetava või ühekordselt täidetava mahuti kasutusiga on lõppenud, vastutab mahutit veo või säilitamise eesmärgil hoidev isik selle eest, et kehtestataks kord mahutis sisalduvate mis tahes jääkgaaside nõuetekohaseks kokkukogumiseks, et tagada selliste gaaside ringlussevõtt, taastamine või hävitamine.

3.   Kasvuhoonegaasid, mis sisalduvad muudes toodetes ja seadmetes, sealhulgas liikuvates seadmetes (välja arvatud sõjalistes operatsioonides kasutatavad seadmed), kogutakse asjakohase kvalifikatsiooniga töötajate poolt kokku, et tagada kõnealuste gaaside ringlussevõtt, taastamine või hävitamine, kui selline kokkukogumine on tehniliselt teostatav ega tekita ebaproportsionaalseid kulutusi.

4.   Fluoritud kasvuhoonegaaside lõigete 1-3 kohane kokkukogumine nende ringlussevõtu, taastamise või hävitamise eesmärgil viiakse läbi enne kõnealuse varustuse lõplikku kõrvaldamist ning vajaduse korral teenindus- ja hooldustööde käigus.

Artikkel 5

Koolitus ja sertifitseerimine

1.   Võttes aluseks liikmesriikidelt saadud teabe ja asjaomastelt sektoritelt saadud ettepanekud, kehtestatakse 4. juuliks 2007 artikli 12 lõikes 2 osutatud korras miinimumnõuded ja tingimused vastastikuseks tunnustamiseks artikli 3 lõikes 1 käsitletud seadmete ja süsteemide paigaldamise, hoolduse või teenindusega, samuti artiklites 3 ja 4 ettenähtud tegevustega seotud asjakohaste töötajate ning äriühingute ja nende töötajate koolitusprogrammide ja sertifitseerimise jaoks.

2.   4. juuliks 2008 kehtestavad liikmesriigid oma koolitus- ja sertifitseerimisnõuded või kohandavad neid, võttes aluseks lõikes 1 osutatud miinimumnõuded. Liikmesriigid teavitavad komisjoni oma koolitus- ja sertifitseerimisprogrammidest. Liikmesriigid tunnustavad teises liikmesriigis väljastatud sertifikaate ning ei piira teenuste osutamise vabadust ega asutamisvabadust põhjustel, mis on seotud teises liikmesriigis väljastatud sertifikaatidega.

3.   Asjakohase rakenduse käitaja tagab, et asjaomased töötajad on saanud lõikes 2 osutatud vajaliku sertifitseerimise, mis tõendab, et töötaja tunneb piisavalt hästi kohaldatavaid eeskirju ja norme ning et tal on vajalik pädevus fluoritud kasvuhoonegaaside heitkoguste vältimiseks ja kokkukogumiseks ning teatavat tüüpi ja suurusega seadmete ohutuks käsitsemiseks.

4.   Liikmesriigid tagavad 4. juuliks 2009, et artiklites 3 ja 4 osutatud tegevustega seotud äriühingud võtavad fluoritud kasvuhoonegaaside tarned vastu üksnes juhul, kui nende asjakohastel töötajatel on käesoleva artikli lõikes 2 osutatud sertifikaadid.

5.   Komisjon määrab vastavalt artikli 12 lõikes 2 osutatud menetlusele 4. juuliks 2007 kindlaks käesoleva artikli lõikes 2 osutatud teatise vormi.

Artikkel 6

Aruandlus

1.   Fluoritud kasvuhoonegaaside tootja, importija ja eksportija teatab komisjonile ning asjaomase liikmesriigi pädevale asutusele iga aasta 31. märtsiks alates 2008. aastast järgmised andmed eelmise kalendriaasta kohta:

2.   Komisjon kehtestab vastavalt artikli 12 lõikes 2 osutatud menetlusele käesoleva artikli lõikes 1 osutatud aruannete vormi 4. juuliks 2007.

3.   Komisjon võtab asjakohased meetmed esitatud teabe konfidentsiaalsuse kaitseks.

4.   Liikmesriigid kehtestavad käesolevas määruses osutatud asjakohaste sektorite jaoks aruandlussüsteemi, mille eesmärk on saada heitkoguste kohta võimalikult palju andmeid.

Artikkel 7

Märgistus

1.   Piiramata ohtlike ainete ja valmististe märgistamist käsitlevate direktiivide 67/548/EMÜ (17) ja 1999/45/EÜ (18) kohaldamist, ei viida turule lõikes 2 loetletud tooteid ja seadmeid, mis sisaldavad fluoritud kasvuhoonegaase, välja arvatud juhul, kui fluoritud kasvuhoonegaaside keemilisi nimetusi ei ole kindlaks tehtud tööstuskaupade tunnustatud nomenklatuuri etiketi kasutamise teel. Selline etikett näitab selgelt, et toode või seade sisaldab Kyoto protokolliga hõlmatud fluoritud kasvuhoonegaase ja nende koguse, ja see märgitakse selgesti ja kustumatult tootele või seadmele, fluoritud kasvuhoonegaasidega täitvate või neid kokkukoguvate teeninduspunktide läheduses või toote või seadme sellele osale, mis sisaldab fluoritud kasvuhoonegaasi. Hermeetiliselt suletud süsteemid peavad olema asjakohaselt märgistatud.

Teave fluoritud kasvuhoonegaaside kohta, sealhulgas nende globaalse soojenemise potentsiaal, lisatakse nende toodete ja seadmete kasutusjuhenditesse.

2.   Lõiget 1 kohaldatakse järgmist tüüpi toodete ja seadmete suhtes:

3.   Kasutatava etiketi vorm kehtestatakse artikli 12 lõikes 2 osutatud korras. Etiketistamise nõuded, mis täiendavad lõike 1 sätteid, võetakse vajaduse korral vastu sama korra kohaselt. Enne artikli 12 lõikes 1 osutatud komiteele ettepaneku esitamist vaatab komisjon läbi etikettidele täiendava keskkonnaalase teabe lisamise soovitavuse, sealhulgas globaalse soojenemise potentsiaali kohta, võttes täielikult arvesse olemasolevaid lõikes 2 osutatud toodetele ja seadmetele juba kohaldatavaid etiketistamisskeeme.

Artikkel 8

Kasutamise järelevalve

1.   Väävelheksafluoriidi või selle valmististe kasutamine magneesiumsurvevalus keelatakse alates 1. jaanuarist 2008, välja arvatud juhul, kui kasutatava väävelheksafluoriidi kogus on alla 850 kg aastas.

2.   Väävelheksafluoriidi või selle valmististe kasutamine sõidukirehvide täitmisel keelatakse alates 4. juulist 2007.

Artikkel 9

Turuleviimine

1.   Selliste toodete ja seadmete turuleviimine, mis sisaldavad II lisas loetletud fluoritud kasvuhoonegaase või mille toimimiseks on vaja selliseid gaase, keelatakse vastavalt kõnealusele lisale.

2.   Lõiget 1 ei kohaldata toodete ja seadmete suhtes, mille puhul näidatakse, et need on toodetud enne asjakohase turuleviimise keelu jõustumise kuupäeva.

Artikkel 10

Ülevaatamine

1.   Komisjon vaatab käesoleva määruse üle, võttes aluseks sõidukite kliimaseadmetes (v.a nõukogu 6. veebruari 1970. aasta direktiivis 70/156/EMÜ liikmesriikide mootorsõidukite ja nende haagiste tüübikinnitusega seotud õigusaktide ühtlustamise kohta (19) osutatud mootorsõidukitele paigaldatud kliimaseadmed) ning jahutussüsteemides kasutatavate fluoritud kasvuhoonegaaside heitkoguste potentsiaalsel piiramisel või selliste gaaside asendamisel saavutatud edusammud, ning avaldab aruande hiljemalt 31. detsembriks 2007. Vajaduse korral lisab komisjon sellele aruandele 31. detsembriks 2008 seadusandlikud ettepanekud artikli 3 sätete rakendamise kohta sõidukite kliimaseadmete (v.a direktiivis 70/156/EMÜ osutatud mootorsõidukitele paigaldatud kliimaseadmed) ning jahutussüsteemide suhtes.

2.   Komisjon avaldab 4. juuliks 2011 aruande käesoleva määruse rakendamisel saadud kogemuste kohta. Aruandes eelkõige

3.   Vajaduse korral esitab komisjon ettepanekud käesoleva määruse sätete ülevaatamise kohta.

Artikkel 11

Liikmesriigid võivad, piiramata asjakohast ühenduse õigust, edendada eelkõige ühenduse riigiabi eeskirju ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. juuni 1998. aasta direktiivi 98/34/EÜ, millega nähakse ette tehnilistest standarditest ja eeskirjadest ning infoühiskonna teenuste eeskirjadest teatamise kord, (20) tõhusate, uuenduslike ja kliimamõju edaspidi vähendavate toodete ja seadmete turuleviimist, milles kasutatakse kõrge globaalse soojenemise potentsiaaliga gaaside alternatiive.

Artikkel 12

Komitee

1.   Komisjoni abistab määruse (EÜ) nr 2037/2000 artikli 18 kohaselt asutatud komitee.

2.   Kui viidatakse käesolevale lõikele, kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 5 ja 7, järgides kõnealuse otsuse artikli 8 sätteid.

Tähtajaks otsuse 1999/468/EÜ artikli 5 lõike 6 tähenduses kehtestatakse kolm kuud.

3.   Komitee võtab vastu oma töökorra.

Artikkel 13

Sanktsioonid

1.   Liikmesriigid kehtestavad eeskirjad sanktsioonide kohta, mida kohaldatakse käesoleva määruse sätete rikkumise korral, ning võtavad vajalikud meetmed selliste eeskirjade rakendamise tagamiseks. Sätestatavad sanktsioonid peavad olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad.

2.   Liikmesriigid teatavad komisjonile sanktsioone käsitlevatest eeskirjadest 4. juuliks 2008 ning samuti teatavad nad komisjonile viivitamata neid eeskirju mõjutavatest hilisematest muudatustest.

Artikkel 14

Piiramata artikli 9 lõiget 3, võivad liikmesriigid säilitada või kehtestada rangemaid kaitsemeetmeid vastavalt asutamislepingu artiklis 95 sätestatud menetlusele käesoleva määruse artiklite 7, 8 ja 9 puhul ning vastavalt asutamislepingu artiklis 176 sätestatud menetlusele käesoleva määruse teiste artiklite puhul.

Artikkel 15

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub 20 päeva pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates 4. juulist 2007, välja arvatud artikkel 9 ja II lisa, mida kohaldatakse alates 4. juulist 2006.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Strasbourg, 17. mai 2006

Euroopa Parlamendi nimel

president

J. BORRELL FONTELLES

Nõukogu nimel

eesistuja

H. WINKLER

----

(1)ELT C 108, 30.4.2004, lk 62.

(2)  Euroopa Parlamendi 31. märtsi 2004. aasta arvamus (ELT C 103 E, 29.4.2004, lk 600), nõukogu 21. juuni 2005. aasta ühine seisukoht (ELT C 183 E, 26.7.2005, lk 1) ja Euroopa Parlamendi 26. oktoobri 2005. aasta seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata). Euroopa Parlamendi 6. aprilli 2006. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ja nõukogu 25. aprilli 2006. aasta otsus.

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. juuli 2002. aasta otsus nr 1600/2002/EÜ, millega võetakse vastu kuues keskkonnaalane tegevusprogramm (EÜT L 242, 10.9.2002, lk 1).

(4)EÜT L 33, 7.2.1994, lk 11.

(5)EÜT L 130, 15.5.2002, lk 1.

(6)EÜT L 194, 25.7.1975, lk 39. Direktiivi on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1882/2003 (ELT L 284, 31.10.2003, lk 1).

(7)EÜT L 257, 10.10.1996, lk 26. Direktiivi on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 166/2006 (ELT L 33, 4.2.2006, lk 1).

(8)EÜT L 269, 21.10.2000, lk 34. Direktiivi on viimati muudetud nõukogu otsusega 2005/673/EÜ (ELT L 254, 30.9.2005, lk 69).

(9)ELT L 37, 13.2.2003, lk 24. Direktiivi on muudetud direktiiviga 2003/108/EÜ (ELT L 345, 31.12.2003, lk 106).

(10)Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata.

(11)  Vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 12.

(12)EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23.

(13)EÜT L 244, 29.9.2000, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 29/2006 (ELT L 6, 11.1.2006, lk 27).

(14)  IPCC Third Assessment Climate Change 2001. Valitsustevahelise kliimamuutuste ekspertrühma aruanne (http://www.ipcc.ch/pub/reports.htm).

(15)  Valmististes sisalduvate mittefluoritud kasvuhoonegaaside GWP arvutamisel kohaldatakse valitsustevahelise kliimamuutuste ekspertrühma esimeses hinnanguaruandes avaldatud väärtusi; vt. Climate Change, The IPCC Scientific Assessment, J.T. Houghton, G.J. Jenkins, J.J. Ephraums (ed.), Cambridge University Press, Cambridge (UK) 1990.

(16)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. detsembri 1994. aasta direktiiv 94/48 EÜ, millega kolmeteistkümnendat korda muudetakse direktiivi 76/769/EMÜ liikmesriikide õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta seoses teatavate ohtlike ainete ja valmististe turustamise ja kasutamise piirangutega (EÜT L 331, 21.12.1994, lk 7).

(17)  Nõukogu 27. juuni 1967. aasta direktiiv 67/548/EMÜ ohtlike ainete liigitamist, pakendamist ja märgistamist käsitlevate õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta (EÜT  196, 16.8.1967, lk 1). Direktiivi on viimati muudetud komisjoni direktiiviga 2004/73/EÜ (ELT L 152, 30.4.2004, lk 1).

(18)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. mai 1999. aasta direktiiv 1999/45/EÜ ohtlike preparaatide klassifitseerimist, pakendamist ja märgistamist käsitlevate liikmesriikide õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta (EÜT L 200, 30.7.1999, lk 1). Direktiivi on viimati muudetud komisjoni direktiiviga 2006/8/EÜ (ELT L 19, 24.1.2006, lk 12).

(19)EÜT L 42, 23.2.1970, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2005/64/EÜ (ELT L 310, 25.11.2005, lk 10).

(20)EÜT L 204, 21.7.1998, lk 37. Direktiivi on viimati muudetud 2003. aasta ühinemisaktiga.

----

I LISA

1. OSA

Artikli 2 lõikes 1 osutatud fluoritud kasvuhoonegaasid

2. OSA

Valmistise globaalset soojenemist põhjustava potentsiaali (GWP) arvutamise meetod

Valmistise GWP on kaalutud keskmine, mis saadakse iga üksikaine massiosa ja tema GWP korrutiste liitmisel.

Σ (aine X % × GWP) + (aine Y % × GWP) + ... (aine N % × GWP),

kus % on massiosa, mille lubatud hälve on +/–1 %.

Näiteks: valemit kohaldatakse gaaside teoreetilise segu suhtes, mis koosneb järgmistest ainetest: 23 % HFC-32; 25 % HFC-125 ja 52 % HFC-134a;

Σ (23 % × 550) + (25 % × 3 400) + (52 % × 1 300)

→ GWP kokku = 1 652,5

----

II LISA

Artikli 9 kohased turuleviimise keelud

----

----

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIV 2006/40/EÜ,

17. mai 2006,

mis käsitleb mootorsõidukite kliimaseadmetest pärit heitkoguseid ja millega muudetakse nõukogu direktiivi 70/156/EMÜ

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 95,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust, (1)

toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras, (2) arvestades lepituskomitee poolt 14. märtsil 2006. aastal heaks kiidetud ühist teksti,

ning arvestades järgmist:

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

Objekt

Käesolevas direktiivis sätestatakse sõidukite EÜ tüübikinnituse või siseriikliku tüübikinnituse nõuded seoses sõidukitele paigaldatud kliimaseadmetest pärit heitkogustega ja nende kliimaseadmete ohutu funktsioneerimisega. Samuti nähakse direktiivis ette selliste süsteemide moderniseerimine ja korduvtäitmine.

Artikkel 2

Reguleerimisala

Käesolevat direktiivi kohaldatakse direktiivi 70/156/EMÜ II lisas määratletud M1 ja N1 kategooriate mootorsõidukite suhtes. Käesoleva direktiivi kohaldamisel käsitatakse N1 kategooria sõidukitena ainult nõukogu 20. märtsi 1970. aasta direktiivi 70/220/EMÜ mootorsõidukite heitgaaside tekitatud õhusaaste vastu võetavaid meetmeid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (8) I lisa punkti 5.3.1.4 esimeses tabelis kirjeldatud I klassi sõidukeid, mis lisati Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 98/69/EÜ (9).

Artikkel 3

Mõisted

Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid:

Artikkel 4

Liikmesriikide kohustused

1.   Liikmesriigid annavad vastavalt EÜ tüübikinnituse või siseriikliku tüübikinnituse seoses kliimaseadmetest pärit heitkogustega ainult sõidukitüüpidele, mis vastavad käesoleva direktiivi nõuetele.

2.   Kogu sõidukile tüübikinnituse andmisel direktiivi 70/156/EMÜ artikli 4 lõike 1 punkti a kohaselt tagavad liikmesriigid, et tootjad esitavad teabe uutele mootorsõidukitele paigaldatud kliimaseadmetes kasutatud külmutusagensi tüübi kohta.

3.   Tüübikinnituse andmisel sõidukile, mille kliimaseade on selline, mis sisaldab fluoritud kasvuhoonegaasi, mille globaalset soojenemist põhjustav potentsiaal on üle 150, tagavad liikmesriigid, et artikli 7 lõikes 1 nimetatud lekke kindlaksmääramise ühtlustatud katsemenetluse kohaselt ei ületa selliste gaaside lekkekiirus artiklis 5 sätestatud lubatud suurimat piirnormi.

Artikkel 5

Tüübikinnitus

1.   Liikmesriigid ei või kuue kuu möödumisel ühtlustatud lekke tuvastamise testi vastuvõtmise kuupäevast kliimaseadmetest pärit heitkogustega seotud põhjustel:

kui sõiduk, mis on varustatud kliimaseadmega, mis sisaldab fluoritud kasvuhoonegaasi, mille globaalset soojenemist põhjustav potentsiaal on üle 150, vastab käesoleva direktiivi nõuetele.

2.   12 kuu möödumisel lekke tuvastamise ühtlustatud testi vastuvõtmisest või alates 1. jaanuarist 2007, olenevalt sellest, kumb on hilisem, ei anna liikmesriigid EÜ tüübikinnitust või siseriiklikku tüübikinnitust enam sõidukitüübile, mis on varustatud kliimaseadmetega, mis sisaldavad fluoritud kasvuhoonegaase, mille globaalset soojenemist põhjustav potentsiaal on üle 150, välja arvatud juhul, kui sellise seadme lekkekiirus ei ole suurem kui 40 grammi fluoritud kasvuhoonegaase aastas üheastmelise aurustusseadme puhul või 60 grammi fluoritud kasvuhoonegaase aastas kaheastmelise aurustusseadme puhul.

3.   24 kuu möödumisel lekke tuvastamise ühtlustatud testi vastuvõtmisest või alates 1. jaanuarist 2008, olenevalt sellest, kumb on hilisem, peavad liikmesriigid uute sõidukite puhul, mis on varustatud kliimaseadmetega, mis sisaldavad fluoritud kasvuhoonegaase, mille globaalset soojenemist põhjustav potentsiaal on üle 150, välja arvatud juhul, kui sellise seadme lekkekiirus ei ole suurem kui 40 grammi fluoritud kasvuhoonegaase aastas üheastmelise aurustusseadme puhul või 60 grammi fluoritud kasvuhoonegaase aastas kaheastmelise aurustusseadme puhul:

4.   Alates 1. jaanuarist 2011 ei anna liikmesriigid EÜ tüübikinnitust või siseriiklikku tüübikinnitust enam sõidukitüübile, mis on varustatud kliimaseadmega, mis sisaldab fluoritud kasvuhoonegaase, mille globaalset soojenemist põhjustav potentsiaal on üle 150.

5.   Alates 1. jaanuarist 2017 peavad liikmesriigid uute sõidukite puhul, mis on varustatud kliimaseadmega, mis sisaldab kasvuhoonegaase, mille globaalset soojenemist põhjustav potentsiaal on üle 150:

6.   Liikmesriigid võivad, piiramata asjakohast ühenduse õigust, eelkõige ühenduse riigiabi eeskirju ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. juuni 1998. aasta direktiivi 98/34/EÜ, millega nähakse ette tehnilistest standarditest ja eeskirjadest ning infoühiskonna teenuste eeskirjadest teatamise kord, (13) edendada tõhusate, uuenduslike ja kliimamõju edaspidi vähendavate kliimaseadmete paigaldamist.

Artikkel 6

Moderniseerimine ja korduvtäitmine

1.   Alates 1. jaanuarist 2011 tüübikinnituse saanud sõidukitele ei lisata sellest kuupäevast enam kliimaseadmeid, mis sisaldavad fluoritud kasvuhoonegaase, mille globaalset soojenemist põhjustav potentsiaal on üle 150. Alates 1. jaanuarist 2017 ei lisata moderniseerimise korras selliseid kliimaseadmeid enam ühelegi sõidukile.

2.   Kliimaseadmeid, mis on paigaldatud 1. jaanuaril 2011 või hiljem tüübikinnituse saanud sõidukitele, ei täideta fluoritud kasvuhoonegaasidega, mille globaalset soojenemist põhjustav potentsiaal on üle 150. Alates 1. jaanuarist 2017 ei täideta ühegi sõiduki kliimaseadmeid fluoritud kasvuhoonegaasidega, mille globaalset soojenemist põhjustav potentsiaal on üle 150, välja arvatud kõnealuseid gaase sisaldavate selliste kliimaseadmete täitmine, mis on paigaldatud sõidukitele enne kõnealust kuupäeva.

3.   Kliimaseadmete teenindus- ja parandustööde osutajad ei täida seadet fluoritud kasvuhoonegaasiga, kui seadmest on lekkinud anormaalne kogus külmutusagensit, enne kui vajalikud parandustööd pole lõpetatud.

Artikkel 7

Rakendusmeetmed

1.   Komisjon võtab hiljemalt 4. juuliks 2007 vastu artiklite 4 ja 5 rakendamise meetmed ning eelkõige:

2.   Komisjon võtab meetmed vastu direktiivi 70/156/EMÜ artiklis 13 osutatud korras.

3.   Komisjon avaldab need meetmed Euroopa Liidu Teatajas.

4.   Lõikes 2 nimetatud menetlust kohaldatakse vajadusel järgmiste meetmete vastuvõtmisel:

Artikkel 8

Ülevaatamine

1.   Tuginedes mootorsõidukitele paigaldatud kliimaseadmetes kasutatavate fluoritud kasvuhoonegaaside potentsiaalsel piiramisel või asendamisel saavutatud edusammudele, uurib komisjon, kas:

ning avaldab aruande hiljemalt 4. juuliks 2011. Vajadusel esitab komisjon asjakohased seadusandlikud ettepanekud.

2.   Kui fluoritud kasvuhoonegaas, mille globaalset soojenemist põhjustav potentsiaal on üle 150 ja mis ei ole veel hõlmatud artikli 3 lõikes 8 osutatud valitsustevahelise kliimamuutuste ekspertrühma aruandega, lisatakse kõnealuse ekspertrühma hilisemasse aruandesse, hindab komisjon, kas käesoleva direktiivi muutmine kõnealuse gaasi lisamiseks selle kohaldamisalasse on vajalik. Kui komisjon peab direktiivi muutmist vajalikuks, teeb ta direktiivi 70/156/EMÜ artiklis 13 osutatud korras järgmist:

Artikkel 9

Direktiivi 70/156/EMÜ muudatused

Direktiivi 70/156/EMÜ muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi lisa 1. osale.

Artikkel 10

Ülevõtmine

1.   Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 4. jaanuariks 2008.

Nad kohaldavad neid meetmeid alates 5. jaanuarist 2008.

Kui liikmesriigid need meetmed vastu võtavad, lisavad nad nendesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetud põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.

Artikkel 11

Jõustumine

Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 12

Adressaadid

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

Strasbourg, 17. mai 2006

Euroopa Parlamendi nimel

president

J. BORRELL FONTELLES

Nõukogu nimel

eesistuja

H. WINKLER

----

(1)ELT C 108, 30.4.2004, lk 62.

(2)  Euroopa Parlamendi 31. märtsi 2004. aasta arvamus (ELT C 103 E, 29.4.2004, lk 600), nõukogu 21. juuni 2005. aasta ühine seisukoht (ELT C 183 E, 26.7.2005, lk 17) ja Euroopa Parlamendi 26. oktoobri 2005. aasta seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata). Euroopa Parlamendi 6. aprilli 2006. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ja nõukogu 25. aprilli 2006. aasta otsus.

(3)EÜT L 130, 15.5.2002, lk 1.

(4)  Vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 1.

(5)EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23.

(6)EÜT L 42, 23.2.1970, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud komisjoni direktiiviga 2006/28/EÜ (ELT L 65, 7.3.2006, lk 27).

(7)ELT C 321, 31.12.2003, lk 1.

(8)EÜT L 76, 6.4.1970, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud komisjoni direktiiviga 2003/76/EÜ (ELT L 206, 15.8.2003, lk 29).

(9)EÜT L 350, 28.12.1998, lk 1.

(10)EÜT L 244, 29.9.2000, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 29/2006 (ELT L 6, 11.1.2006, lk 27).

(11)  IPCC Third Assessment Climate Change 2001. Valitsustevahelise kliimamuutuste ekspertrühma aruanne (http://www.ipcc.ch/pub/reports.htm).

(12)  Valmististes sisalduvate mittefluoritud kasvuhoonegaaside GWP arvutamisel kohaldatakse valitsustevahelise kliimamuutuste ekspertrühma esimeses hinnanguaruandes avaldatud väärtusi, vt Climate Change, The IPCC Scientific Assessment, J.T. Houghton, G.J. Jenkins, J.J. Ephraums (ed.), Cambridge University Press, Cambridge (UK) 1990.

(13)EÜT L 204, 21.7.1998, lk 37. Direktiivi on viimati muudetud 2003. aasta ühinemisaktiga.

----

LISA

1. OSA

Direktiivi 70/156/EMÜ muudetakse järgmiselt.

2. OSA

Valmistise globaalset soojenemist põhjustava potentsiaali (GWP) arvutamise meetod

Valmistise GWP on kaalutud keskmine, mis saadakse iga üksikaine massiosa ja tema GWP korrutiste summeerimisel.

Σ (aine X % × GWP) + (aine Y % × GWP) + ... (aine N % × GWP),

kus % on massi osa, mille lubatud hälve on +/– 1 %.

Näiteks: valemit kohaldatakse teoreetilise gaaside segu suhtes, mis koosneb järgmistest ainetest: 23 % HFC-32; 25 % HFC-125 ja 52 % HFC-134a.

Σ (23 % × 550) + (25 % × 3 400) + (52 % × 1 300)

→ GWP kokku = 1 652,5

----

(1)  Üksnes direktiivi 70/220/EMÜ I lisa punkti 5.3.1.4 esimeses tabelis kirjeldatud N1 kategooria I klassi sõidukid, nagu need on lisatud direktiiviga 98/69/EÜ.”

----