# Europeiska unionens L 175/2006

| | ISSN 1725-2628 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 175 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 49 årgången29 juni 2006 |

ISSN 1725-2628

Europeiska unionens

officiella tidning

L 175

Svensk utgåva

Lagstiftning

49 årgången29 juni 2006

---

| Innehållsförteckning | | I   Rättsakter vilkas publicering är obligatorisk | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | * | Rådets förordning (EG) nr 953/2006 av den 19 juni 2006 om ändring av förordning (EG) nr 1673/2000 när det gäller beredningsstödet för lin och hampa som odlas för fiberproduktion, och förordning (EG) nr 1782/2003 när det gäller hampa som berättigar till stöd enligt systemet med samlat gårdsstöd | 1 |
| | * | Rådets förordning (EG) nr 954/2006 av den 27 juni 2006 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av vissa sömlösa rör av järn eller stål med ursprung i Kroatien, Rumänien, Ryssland och Ukraina, om upphävande av rådets förordning (EG) nr 2320/97 och rådets förordning (EG) nr 348/2000 och om avslutande av interimsöversynen och översynen vid giltighetens utgång av antidumpningstullarna på import av vissa sömlösa rör av järn eller olegerat stål med ursprung i bland annat Ryssland och Rumänien och om avslutande av interimsöversynen av antidumpningstullarna på import av vissa sömlösa rör av järn eller olegerat stål med ursprung i bland annat Ryssland, Rumänien, Kroatien och Ukraina | 4 |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 955/2006 av den 28 juni 2006 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker | 39 |
| | * | Kommissionens förordning (EG) nr 956/2006 av den 28 juni 2006 om ändring av förordning (EEG) nr 94/92 avseende den förteckning över de icke-medlemsländer som vissa jordbruksprodukter som erhålls genom organisk produktion måste härröra från för att få marknadsföras i gemenskapen (
  1
  ) | 41 |
| | * | Kommissionens förordning (EG) nr 957/2006 av den 28 juni 2006 om klassificering av vissa varor i Kombinerade nomenklaturen och om ändring av förordning (EEG) nr 48/90 | 45 |
| | * | Kommissionens förordning (EG) nr 958/2006 av den 28 juni 2006 om en stående anbudsinfordran för regleringsåret 2006/07 för fastställande av exportbidrag för vitsocker | 49 |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 959/2006 av den 28 juni 2006 om ändring av förordning (EG) nr 647/2006 om utfärdande av importlicenser för ris i samband med ansökningar som lämnats in under de tio första arbetsdagarna i april 2006 i enlighet med förordning (EG) nr 327/98 | 54 |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 960/2006 av den 28 juni 2006 om fastställande av den kvantitet som finns tillgänglig för andra halvåret 2006 av vissa produkter inom sektorn för mjölk och mjölkprodukter inom ramen för de kvoter som öppnats av gemenskapen för vilka det endast krävs importlicens | 56 |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 961/2006 av den 28 juni 2006 om utfärdande av importlicenser för rörsocker inom ramen för vissa tullkvoter och förmånsavtal | 58 |
| | * | Kommissionens direktiv 2006/59/EG av den 28 juni 2006 om ändring av bilagorna till rådets direktiv 76/895/EEG, 86/362/EEG, 86/363/EEG och 90/642/EEG när det gäller gränsvärden för resthalter av karbaryl, deltametrin, endosulfan, fenitrotion, metidation och oxamyl (
  1
  ) | 61 |

Innehållsförteckning

I   Rättsakter vilkas publicering är obligatorisk

Sida

*

Rådets förordning (EG) nr 953/2006 av den 19 juni 2006 om ändring av förordning (EG) nr 1673/2000 när det gäller beredningsstödet för lin och hampa som odlas för fiberproduktion, och förordning (EG) nr 1782/2003 när det gäller hampa som berättigar till stöd enligt systemet med samlat gårdsstöd

1

*

Rådets förordning (EG) nr 954/2006 av den 27 juni 2006 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av vissa sömlösa rör av järn eller stål med ursprung i Kroatien, Rumänien, Ryssland och Ukraina, om upphävande av rådets förordning (EG) nr 2320/97 och rådets förordning (EG) nr 348/2000 och om avslutande av interimsöversynen och översynen vid giltighetens utgång av antidumpningstullarna på import av vissa sömlösa rör av järn eller olegerat stål med ursprung i bland annat Ryssland och Rumänien och om avslutande av interimsöversynen av antidumpningstullarna på import av vissa sömlösa rör av järn eller olegerat stål med ursprung i bland annat Ryssland, Rumänien, Kroatien och Ukraina

4

Kommissionens förordning (EG) nr 955/2006 av den 28 juni 2006 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

39

*

Kommissionens förordning (EG) nr 956/2006 av den 28 juni 2006 om ändring av förordning (EEG) nr 94/92 avseende den förteckning över de icke-medlemsländer som vissa jordbruksprodukter som erhålls genom organisk produktion måste härröra från för att få marknadsföras i gemenskapen (
  1
  )

1

41

*

Kommissionens förordning (EG) nr 957/2006 av den 28 juni 2006 om klassificering av vissa varor i Kombinerade nomenklaturen och om ändring av förordning (EEG) nr 48/90

45

*

Kommissionens förordning (EG) nr 958/2006 av den 28 juni 2006 om en stående anbudsinfordran för regleringsåret 2006/07 för fastställande av exportbidrag för vitsocker

49

Kommissionens förordning (EG) nr 959/2006 av den 28 juni 2006 om ändring av förordning (EG) nr 647/2006 om utfärdande av importlicenser för ris i samband med ansökningar som lämnats in under de tio första arbetsdagarna i april 2006 i enlighet med förordning (EG) nr 327/98

54

Kommissionens förordning (EG) nr 960/2006 av den 28 juni 2006 om fastställande av den kvantitet som finns tillgänglig för andra halvåret 2006 av vissa produkter inom sektorn för mjölk och mjölkprodukter inom ramen för de kvoter som öppnats av gemenskapen för vilka det endast krävs importlicens

56

Kommissionens förordning (EG) nr 961/2006 av den 28 juni 2006 om utfärdande av importlicenser för rörsocker inom ramen för vissa tullkvoter och förmånsavtal

58

*

Kommissionens direktiv 2006/59/EG av den 28 juni 2006 om ändring av bilagorna till rådets direktiv 76/895/EEG, 86/362/EEG, 86/363/EEG och 90/642/EEG när det gäller gränsvärden för resthalter av karbaryl, deltametrin, endosulfan, fenitrotion, metidation och oxamyl (
  1
  )

1

61

| | | II   Rättsakter vilkas publicering inte är obligatorisk |
| --- | --- | --- |
| | | Rådet |
| | * | Rådets beslut av den 1 juni 2006 om ändring av bilaga 12 till de gemensamma konsulära anvisningarna och bilaga 14a till den gemensamma handboken om avgifter motsvarande de administrativa kostnaderna för att behandla viseringsansökningar | 77 |
| | | Kommissionen |
| | * | Kommissionens beslut av den 23 juni 2006 om godtagande av åtaganden som gjorts i samband med antidumpningsförfarandet beträffande import av vissa sömlösa rör av järn eller stål med ursprung i bl.a. Rumänien | 81 |
| | | KommissionenEuropeiska gemenskapernas administrativa Kommission för social trygghet för migrerande arbetare |
| | * | Beslut nr 207 av den 7 april 2006 om tolkningen av artikel 76 och artikel 79.3 i rådets förordning (EEG) nr 1408/71 och artikel 10.1 i rådets förordning (EEG) nr 574/72 avseende samtidig rätt till familjeförmåner eller familjebidrag (
  2
  ) | 83 |
| | | EUROPEISKA EKONOMISKA SAMARBETSOMRÅDET |
| | | Gemensamma EES-kommittén |
| | * | Gemensamma EES-kommitténs beslut nr 42/2006 av den 28 april 2006 om ändring av bilaga I (Veterinära frågor och växtskyddsfrågor) till EES-avtalet | 86 |
| | * | Gemensamma EES-kommitténs beslut nr 43/2006 av den 28 april 2006 om ändring av bilaga I (Veterinära frågor och växtskyddsfrågor) till EES-avtalet | 89 |
| | * | Gemensamma EES-kommitténs beslut nr 44/2006 av den 28 april 2006 om ändring av bilaga II (Tekniska föreskrifter, standarder, provning och certifiering) till EES-avtalet | 91 |
| | * | Gemensamma EES-kommitténs beslut nr 45/2006 av den 28 april 2006 om ändring av bilaga II (Tekniska föreskrifter, standarder, provning och certifiering) till EES-avtalet | 92 |
| | * | Gemensamma EES-kommitténs beslut nr 46/2006 av den 28 april 2006 om ändring av bilaga II (Tekniska föreskrifter, standarder, provning och certifiering) till EES-avtalet | 94 |
| | * | Gemensamma EES-kommitténs beslut nr 47/2006 av den 28 april 2006 om ändring av bilaga II (Tekniska föreskrifter, standarder, provning och certifiering) till EES-avtalet | 95 |
| | * | Gemensamma EES-kommitténs beslut nr 48/2006 av den 28 april 2006 om ändring av bilaga XX (Miljö) till EES-avtalet | 97 |
| | * | Gemensamma EES-kommitténs beslut nr 49/2006 av den 28 april 2006 om ändring av bilaga XX (Miljö) till EES-avtalet | 99 |
| | * | Gemensamma EES-kommitténs beslut nr 50/2006 av den 28 april 2006 om ändring av bilaga XX (Miljö) till EES-avtalet | 100 |
| | * | Gemensamma EES-kommitténs beslut nr 51/2006 av den 28 april 2006 om ändring av bilaga XXI (Statistik) till EES-avtalet | 101 |
| | * | Gemensamma EES-kommitténs beslut nr 52/2006 av den 28 april 2006 om ändring av bilaga XXI (Statistik) till EES-avtalet | 103 |
| | * | Gemensamma EES-kommitténs beslut nr 53/2006 av den 28 april 2006 om ändring av bilaga XXII (Bolagsrätt) till EES-avtalet | 104 |
| | * | Gemensamma EES-kommitténs beslut nr 54/2006 av den 28 april 2006 om ändring av bilaga XXII (Bolagsrätt) till EES-avtalet | 105 |

II   Rättsakter vilkas publicering inte är obligatorisk

Rådet

*

Rådets beslut av den 1 juni 2006 om ändring av bilaga 12 till de gemensamma konsulära anvisningarna och bilaga 14a till den gemensamma handboken om avgifter motsvarande de administrativa kostnaderna för att behandla viseringsansökningar

77

Kommissionen

*

Kommissionens beslut av den 23 juni 2006 om godtagande av åtaganden som gjorts i samband med antidumpningsförfarandet beträffande import av vissa sömlösa rör av järn eller stål med ursprung i bl.a. Rumänien

81

KommissionenEuropeiska gemenskapernas administrativa Kommission för social trygghet för migrerande arbetare

*

Beslut nr 207 av den 7 april 2006 om tolkningen av artikel 76 och artikel 79.3 i rådets förordning (EEG) nr 1408/71 och artikel 10.1 i rådets förordning (EEG) nr 574/72 avseende samtidig rätt till familjeförmåner eller familjebidrag (
  2
  )

2

83

EUROPEISKA EKONOMISKA SAMARBETSOMRÅDET

Gemensamma EES-kommittén

*

Gemensamma EES-kommitténs beslut nr 42/2006 av den 28 april 2006 om ändring av bilaga I (Veterinära frågor och växtskyddsfrågor) till EES-avtalet

86

*

Gemensamma EES-kommitténs beslut nr 43/2006 av den 28 april 2006 om ändring av bilaga I (Veterinära frågor och växtskyddsfrågor) till EES-avtalet

89

*

Gemensamma EES-kommitténs beslut nr 44/2006 av den 28 april 2006 om ändring av bilaga II (Tekniska föreskrifter, standarder, provning och certifiering) till EES-avtalet

91

*

Gemensamma EES-kommitténs beslut nr 45/2006 av den 28 april 2006 om ändring av bilaga II (Tekniska föreskrifter, standarder, provning och certifiering) till EES-avtalet

92

*

Gemensamma EES-kommitténs beslut nr 46/2006 av den 28 april 2006 om ändring av bilaga II (Tekniska föreskrifter, standarder, provning och certifiering) till EES-avtalet

94

*

Gemensamma EES-kommitténs beslut nr 47/2006 av den 28 april 2006 om ändring av bilaga II (Tekniska föreskrifter, standarder, provning och certifiering) till EES-avtalet

95

*

Gemensamma EES-kommitténs beslut nr 48/2006 av den 28 april 2006 om ändring av bilaga XX (Miljö) till EES-avtalet

97

*

Gemensamma EES-kommitténs beslut nr 49/2006 av den 28 april 2006 om ändring av bilaga XX (Miljö) till EES-avtalet

99

*

Gemensamma EES-kommitténs beslut nr 50/2006 av den 28 april 2006 om ändring av bilaga XX (Miljö) till EES-avtalet

100

*

Gemensamma EES-kommitténs beslut nr 51/2006 av den 28 april 2006 om ändring av bilaga XXI (Statistik) till EES-avtalet

101

*

Gemensamma EES-kommitténs beslut nr 52/2006 av den 28 april 2006 om ändring av bilaga XXI (Statistik) till EES-avtalet

103

*

Gemensamma EES-kommitténs beslut nr 53/2006 av den 28 april 2006 om ändring av bilaga XXII (Bolagsrätt) till EES-avtalet

104

*

Gemensamma EES-kommitténs beslut nr 54/2006 av den 28 april 2006 om ändring av bilaga XXII (Bolagsrätt) till EES-avtalet

105

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES. |
| | (2)   Text av betydelse för EES och för avtalet mellan EU och Schweiz |

---

(1)   Text av betydelse för EES.

1

(2)   Text av betydelse för EES och för avtalet mellan EU och Schweiz

2

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

I Rättsakter vilkas publicering är obligatorisk

| 29.6.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 175/1 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 175/1

---

RÅDETS FÖRORDNING (EG) nr 953/2006

av den 19 juni 2006

om ändring av förordning (EG) nr 1673/2000 när det gäller beredningsstödet för lin och hampa som odlas för fiberproduktion, och förordning (EG) nr 1782/2003 när det gäller hampa som berättigar till stöd enligt systemet med samlat gårdsstöd

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 37.2 tredje stycket,

med beaktande av kommissionens förslag,

med beaktande av Europaparlamentets yttrande (1), och

av följande skäl:

| (1) | Enligt artikel 15.2 i rådets förordning (EG) nr 1673/2000 av den 27 juli 2000 om den gemensamma organisationen av marknaden för lin och hampa som odlas för fiberproduktion (2) skall kommissionen lägga fram en rapport om beredningsstödet för Europaparlamentet och rådet, eventuellt tillsammans med förslag. Av rapporten framgår att det är lämpligt att låta det nuvarande systemet fortsätta att gälla fram till och med regleringsåret 2007/2008. |
| --- | --- |

(1)

Enligt artikel 15.2 i rådets förordning (EG) nr 1673/2000 av den 27 juli 2000 om den gemensamma organisationen av marknaden för lin och hampa som odlas för fiberproduktion (2) skall kommissionen lägga fram en rapport om beredningsstödet för Europaparlamentet och rådet, eventuellt tillsammans med förslag. Av rapporten framgår att det är lämpligt att låta det nuvarande systemet fortsätta att gälla fram till och med regleringsåret 2007/2008.

| (2) | Beredningsstödet för korta lin- och hampfibrer innehållande högst 7,5 % orenheter och ved gäller till och med regleringsåret 2005/2006. Med hänsyn till den gynnsamma utvecklingen på marknaden för den här sortens fibrer inom det nuvarande stödsystemet och för att innovativa produkter skall kunna få fäste och stabil avsättning på marknaden, bör tillämpningen av stödet förlängas till slutet av regleringsåret 2007/2008. |
| --- | --- |

(2)

Beredningsstödet för korta lin- och hampfibrer innehållande högst 7,5 % orenheter och ved gäller till och med regleringsåret 2005/2006. Med hänsyn till den gynnsamma utvecklingen på marknaden för den här sortens fibrer inom det nuvarande stödsystemet och för att innovativa produkter skall kunna få fäste och stabil avsättning på marknaden, bör tillämpningen av stödet förlängas till slutet av regleringsåret 2007/2008.

| (3) | I förordning (EG) nr 1673/2000 föreskrivs en ökning av beredningsstödet för långa linfibrer från regleringsåret 2006/2007 och framåt. Eftersom beredningsstödet för korta fibrer kommer att bibehållas till och med regleringsåret 2007/2008, bör beredningsstödet för långa linfibrer hållas på den nuvarande nivån fram till och med regleringsåret 2007/2008. |
| --- | --- |

(3)

I förordning (EG) nr 1673/2000 föreskrivs en ökning av beredningsstödet för långa linfibrer från regleringsåret 2006/2007 och framåt. Eftersom beredningsstödet för korta fibrer kommer att bibehållas till och med regleringsåret 2007/2008, bör beredningsstödet för långa linfibrer hållas på den nuvarande nivån fram till och med regleringsåret 2007/2008.

| (4) | För att främja produktionen av korta lin- och hampfibrer av hög kvalitet, betalas stödet ut för fibrer innehållande högst 7,5 % orenheter och ved. Medlemsstaterna får dock avvika från denna gräns och bevilja beredningsstöd för korta linfibrer innehållande en procentandel orenheter och ved mellan 7,5 % och 15 % och för hampfibrer med en procentandel orenheter och ved mellan 7,5 % och 25 %. Eftersom denna möjlighet endast gäller till och med regleringsåret 2005/2006, måste medlemsstaterna ges möjlighet att avvika från begränsningen under ytterligare två regleringsår. |
| --- | --- |

(4)

För att främja produktionen av korta lin- och hampfibrer av hög kvalitet, betalas stödet ut för fibrer innehållande högst 7,5 % orenheter och ved. Medlemsstaterna får dock avvika från denna gräns och bevilja beredningsstöd för korta linfibrer innehållande en procentandel orenheter och ved mellan 7,5 % och 15 % och för hampfibrer med en procentandel orenheter och ved mellan 7,5 % och 25 %. Eftersom denna möjlighet endast gäller till och med regleringsåret 2005/2006, måste medlemsstaterna ges möjlighet att avvika från begränsningen under ytterligare två regleringsår.

| (5) | För att skäliga produktionsnivåer skall kunna upprätthållas i medlemsstaterna, måste perioden för de nationella garanterade kvantiteterna förlängas. |
| --- | --- |

(5)

För att skäliga produktionsnivåer skall kunna upprätthållas i medlemsstaterna, måste perioden för de nationella garanterade kvantiteterna förlängas.

| (6) | Ett kompletterande stöd har betalats ut för den traditionella produktionen av lin i vissa regioner i Nederländerna, Belgien och Frankrike. Det traditionella stödet bör förlängas till och med regleringsåret 2007/2008 för att företagsstrukturerna skall kunna fortsätta att anpassas till nya marknadsvillkor. |
| --- | --- |

(6)

Ett kompletterande stöd har betalats ut för den traditionella produktionen av lin i vissa regioner i Nederländerna, Belgien och Frankrike. Det traditionella stödet bör förlängas till och med regleringsåret 2007/2008 för att företagsstrukturerna skall kunna fortsätta att anpassas till nya marknadsvillkor.

| (7) | Kommissionen bör lägga fram en rapport för Europaparlamentet och rådet i god tid före inledningen av regleringsåret 2008/2009, så att det går att bedöma om det nya systemet måste anpassas eller bör fortsätta att gälla. |
| --- | --- |

(7)

Kommissionen bör lägga fram en rapport för Europaparlamentet och rådet i god tid före inledningen av regleringsåret 2008/2009, så att det går att bedöma om det nya systemet måste anpassas eller bör fortsätta att gälla.

| (8) | I artikel 52 i rådets förordning (EG) nr 1782/2003 av den 29 september 2003 om upprättande av gemensamma bestämmelser för system för direktstöd inom den gemensamma jordbrukspolitiken och om upprättande av vissa stödsystem för jordbrukare (3) föreskrivs att endast hampa som odlas för fiberproduktion berättigar till samlat gårdsstöd enligt avdelning III i den förordningen. Det är lämpligt att också hampa som odlas för annan industriell användning blir stödberättigande. |
| --- | --- |

(8)

I artikel 52 i rådets förordning (EG) nr 1782/2003 av den 29 september 2003 om upprättande av gemensamma bestämmelser för system för direktstöd inom den gemensamma jordbrukspolitiken och om upprättande av vissa stödsystem för jordbrukare (3) föreskrivs att endast hampa som odlas för fiberproduktion berättigar till samlat gårdsstöd enligt avdelning III i den förordningen. Det är lämpligt att också hampa som odlas för annan industriell användning blir stödberättigande.

| (9) | Med hänsyn till den årliga förvaltningen av direktstöd är det lämpligt att ändringarna av villkoren för berättigande till stöd enligt systemet med samlat gårdsstöd gäller från och med den 1 januari 2007. |
| --- | --- |

(9)

Med hänsyn till den årliga förvaltningen av direktstöd är det lämpligt att ändringarna av villkoren för berättigande till stöd enligt systemet med samlat gårdsstöd gäller från och med den 1 januari 2007.

| (10) | Förordningarna (EG) nr 1673/2000 och (EG) nr 1782/2003 bör ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(10)

Förordningarna (EG) nr 1673/2000 och (EG) nr 1782/2003 bör ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Förordning (EG) nr 1673/2000 ändras på följande sätt:

| 1. | Artikel 2.3 skall ersättas med följande:
  ”3.   Beredningsstödet skall fastställas enligt följande:






  a) | för långa linfibrer






  — | 100 euro/ton för regleringsåret 2001/2002, |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Artikel 2.3 skall ersättas med följande:

”3.   Beredningsstödet skall fastställas enligt följande:

a)

för långa linfibrer

—

100 euro/ton för regleringsåret 2001/2002,

| — | 160 euro/ton för regleringsåren 2002/2003 till 2007/2008, |
| --- | --- |

—

160 euro/ton för regleringsåren 2002/2003 till 2007/2008,

| — | 200 euro från och med regleringsåret 2008/2009 och framåt; |
| --- | --- |

—

200 euro från och med regleringsåret 2008/2009 och framåt;

| b) | för korta lin- och hampfibrer med högst 7,5 % orenheter och ved: 90 euro/ton för regleringsåren 2001/2002 till 2007/2008.
  Medlemsstaten får dock för regleringsåren 2001/2002–2003/2008 besluta att, med hänsyn till de traditionella avsättningsmöjligheterna, bevilja stödet för






  — | korta linfibrer som innehåller 7,5–15 % orenheter och ved, |
| --- | --- | --- |

b)

för korta lin- och hampfibrer med högst 7,5 % orenheter och ved: 90 euro/ton för regleringsåren 2001/2002 till 2007/2008.

Medlemsstaten får dock för regleringsåren 2001/2002–2003/2008 besluta att, med hänsyn till de traditionella avsättningsmöjligheterna, bevilja stödet för

—

korta linfibrer som innehåller 7,5–15 % orenheter och ved,

| — | hampfibrer som innehåller 7,5–25 % orenheter och ved. |
| --- | --- |

—

hampfibrer som innehåller 7,5–25 % orenheter och ved.

I de fall som föreskrivs i andra stycket skall medlemsstaten bevilja stödbeloppet för en kvantitet som motsvarar högst 7,5 % orenheter och ved i den producerade kvantiteten.”

| 2. | I artikel 3.2 skall andra stycket ersättas med följande:
  ”De nationella garanterade kvantiteterna för korta lin- och hampfibrer skall upphöra att gälla från och med regleringsåret 2008/2009.” |
| --- | --- |

2.

I artikel 3.2 skall andra stycket ersättas med följande:

”De nationella garanterade kvantiteterna för korta lin- och hampfibrer skall upphöra att gälla från och med regleringsåret 2008/2009.”

| 3. | I artikel 4 första stycket skall ”2005/2006” ersättas med ”2007/2008”. |
| --- | --- |

3.

I artikel 4 första stycket skall ”2005/2006” ersättas med ”2007/2008”.

| 4. | Artikel 12 skall utgå. |
| --- | --- |

4.

Artikel 12 skall utgå.

| 5. | I artikel 15 skall följande punkt läggas till:
  ”3.   Kommissionen skall lägga fram en rapport för Europaparlamentet och rådet, eventuellt åtföljd av förslag, i tillräckligt god tid för att de förslagna åtgärderna skall kunna genomföras under regleringsåret 2008/2009.
  Rapporten skall innehålla en bedömning av beredningsstödet effekter för producenterna, beredningsindustrin och marknaden för textilfibrer. Den skall också granska möjligheterna att låta bearbetningsstödet för korta lin- och hampstrån samt det kompletterande stödet gälla längre än till och med regleringsåret 2007/2008, samt möjligheten att integrera detta stödsystem i den gemensamma jordbrukspolitikens allmänna bestämmelser för jordbruksstöd som föreskrivs i förordning (EG) nr 1782/2003.” |
| --- | --- |

5.

I artikel 15 skall följande punkt läggas till:

”3.   Kommissionen skall lägga fram en rapport för Europaparlamentet och rådet, eventuellt åtföljd av förslag, i tillräckligt god tid för att de förslagna åtgärderna skall kunna genomföras under regleringsåret 2008/2009.

Rapporten skall innehålla en bedömning av beredningsstödet effekter för producenterna, beredningsindustrin och marknaden för textilfibrer. Den skall också granska möjligheterna att låta bearbetningsstödet för korta lin- och hampstrån samt det kompletterande stödet gälla längre än till och med regleringsåret 2007/2008, samt möjligheten att integrera detta stödsystem i den gemensamma jordbrukspolitikens allmänna bestämmelser för jordbruksstöd som föreskrivs i förordning (EG) nr 1782/2003.”

Artikel 2

Artikel 52 i förordning (EG) nr 1782/2003 skall ersättas med följande:

”Artikel 52

Produktion av hampa

1.   När det gäller produktion av hampa får halten av tetrahydrokannabinol i de sorter som används inte överstiga 0,2 %. Medlemsstaterna skall inrätta ett system för att kontrollera halten av tetrahydrokannabinol i grödan på minst 30 % av de med hampa odlade arealerna. Om en medlemsstat emellertid inför ett system med förhandsgodkännande av sådan odling skall den minsta kontrollerade arealen uppgå till 20 %.

2.   I enlighet med det förfarande som avses i artikel 144.2, skall stöd beviljas på villkor att certifierat utsäde av vissa sorter används.”

Artikel 3

Denna förordning träder i kraft den sjunde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Den skall tillämpas från och med dagen för ikraftträdandet med undantag för artikel 2 som skall tillämpas från och med den 1 januari 2007.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Luxemburg den 19 juni 2006.

På rådets vägnar

J. PRÖLL

Ordförande

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

1

(2)  EGT L 193, 29.7.2000, s. 16. Förordningen senast ändrad genom 2005 års anslutningsakt.

2

(3)  EGT L 270, 21.10.2003, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 319/2006 (EUT L 58, 28.2.2006, s. 32).

3

---

| 29.6.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 175/4 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 175/4

---

RÅDETS FÖRORDNING (EG) nr 954/2006

av den 27 juni 2006

om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av vissa sömlösa rör av järn eller stål med ursprung i Kroatien, Rumänien, Ryssland och Ukraina, om upphävande av rådets förordning (EG) nr 2320/97 och rådets förordning (EG) nr 348/2000 och om avslutande av interimsöversynen och översynen vid giltighetens utgång av antidumpningstullarna på import av vissa sömlösa rör av järn eller olegerat stål med ursprung i bland annat Ryssland och Rumänien och om avslutande av interimsöversynen av antidumpningstullarna på import av vissa sömlösa rör av järn eller olegerat stål med ursprung i bland annat Ryssland, Rumänien, Kroatien och Ukraina

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 384/96 av den 22 december 1995 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1) (nedan kallad ”grundförordningen”), särskilt artiklarna 8 och 9 och artikel 11.2 och 11.3,

med beaktande av det förslag som kommissionen lagt fram efter samråd med rådgivande kommittén, och

av följande skäl:

1.   A. FÖRFARANDE

1.1   Inledande

| (1) | Den 31 mars 2005 meddelade kommissionen genom ett tillkännagivande (nedan kallat ”tillkännagivandet om inledande”) som offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning
   (2) att ett antidumpningsförfarande skulle inledas beträffande import till gemenskapen av vissa sömlösa rör av järn eller olegerat stål (”utvidgad produkträckvidd”) med ursprung i Kroatien, Rumänien, Ryssland och Ukraina samt att två interimsöversyner skulle inledas av antidumpningstullar på import av sömlösa rör av järn eller olegerat stål (”ursprunglig produkträckvidd”) med ursprung i bland annat Ryssland, Rumänien, Kroatien och Ukraina. |
| --- | --- |

(1)

Den 31 mars 2005 meddelade kommissionen genom ett tillkännagivande (nedan kallat ”tillkännagivandet om inledande”) som offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning
   (2) att ett antidumpningsförfarande skulle inledas beträffande import till gemenskapen av vissa sömlösa rör av järn eller olegerat stål (”utvidgad produkträckvidd”) med ursprung i Kroatien, Rumänien, Ryssland och Ukraina samt att två interimsöversyner skulle inledas av antidumpningstullar på import av sömlösa rör av järn eller olegerat stål (”ursprunglig produkträckvidd”) med ursprung i bland annat Ryssland, Rumänien, Kroatien och Ukraina.

| (2) | Antidumpningsförfarandet inleddes till följd av ett klagomål som ingavs den 14 februari 2005 av Defence Committee of the Seamless Steel Tube Industry of the European Union (nedan kallad ”den klagande”) såsom företrädare för tillverkare som svarar för en betydande del, i detta fall mer än 50 %, av gemenskapens sammanlagda tillverkning av produkter som omfattas av den utvidgade produkträckvidden. Klagomålet innehöll bevisning för dumpning av den produkten i fråga och för därav vållad väsentlig skada, och denna bevisning ansågs tillräcklig för att motivera att ett förfarande inleddes. |
| --- | --- |

(2)

Antidumpningsförfarandet inleddes till följd av ett klagomål som ingavs den 14 februari 2005 av Defence Committee of the Seamless Steel Tube Industry of the European Union (nedan kallad ”den klagande”) såsom företrädare för tillverkare som svarar för en betydande del, i detta fall mer än 50 %, av gemenskapens sammanlagda tillverkning av produkter som omfattas av den utvidgade produkträckvidden. Klagomålet innehöll bevisning för dumpning av den produkten i fråga och för därav vållad väsentlig skada, och denna bevisning ansågs tillräcklig för att motivera att ett förfarande inleddes.

| (3) | Interimsöversynerna inleddes av kommissionen på eget initiativ enligt artikel 11.3 i grundförordningen (EG) nr 384/96, i syfte att möjliggöra eventuella ändringar eller upphävanden som krävs för de slutgiltiga antidumpningsåtgärder som infördes genom rådets förordning (EG) nr 2320/97 (3) och rådets förordning (EG) nr 348/2000 (4) rörande import av produkter som omfattas av den ursprungliga produkträckvidden från bland annat Kroatien, Rumänien, Ryssland och Ukraina (nedan kallade ”de slutgiltiga åtgärderna”). Det kan bli nödvändigt med ändringar eller upphävanden om det fastställs att åtgärder skall införas avseende den utvidgade produkträckvidden, beroende på att de produkter som omfattas av de åtgärder som infördes genom förordning (EG) nr 2320/97 och förordning (EG) nr 348/2000 faller inom den utvidgade produkträckvidden. |
| --- | --- |

(3)

Interimsöversynerna inleddes av kommissionen på eget initiativ enligt artikel 11.3 i grundförordningen (EG) nr 384/96, i syfte att möjliggöra eventuella ändringar eller upphävanden som krävs för de slutgiltiga antidumpningsåtgärder som infördes genom rådets förordning (EG) nr 2320/97 (3) och rådets förordning (EG) nr 348/2000 (4) rörande import av produkter som omfattas av den ursprungliga produkträckvidden från bland annat Kroatien, Rumänien, Ryssland och Ukraina (nedan kallade ”de slutgiltiga åtgärderna”). Det kan bli nödvändigt med ändringar eller upphävanden om det fastställs att åtgärder skall införas avseende den utvidgade produkträckvidden, beroende på att de produkter som omfattas av de åtgärder som infördes genom förordning (EG) nr 2320/97 och förordning (EG) nr 348/2000 faller inom den utvidgade produkträckvidden.

1.2   Gällande åtgärder för den ursprungliga produkträckvidden

| (4) | Genom förordning (EG) nr 2320/97 infördes antidumpningstullar på import av produkter som omfattas av den ursprungliga produkträckvidden med ursprung i bland annat Rumänien och Ryssland. Genom Kommissionens beslut 97/790/EG (5) och Kommissionens beslut 2000/70/EG (6) godtogs åtaganden från exportörer i bl.a. Rumänien och Ryssland. Genom rådets förordning (EG) nr 1322/2004 (7) beslöt man av försiktighetsskäl att inte längre tillämpa de gällande åtgärderna beträffande import av produkter som omfattas av den ursprungliga produkträckvidden med ursprung i Rumänien och Ryssland, på grund av att vissa gemenskapstillverkare tidigare hade varit inblandade i konkurrensbegränsande verksamhet (se skäl 9 och följande i ingressen till denna förordning). I skäl 20 i samma förordning angavs att den interimsöversyn och den översyn vid giltighetens utgång som inleddes genom ett tillkännagivande om inledande i november 2002 (8) fortfarande pågår till dess att nya avgöranden gör det möjligt att företa en bedömning för framtiden på grundval av nya uppgifter som under alla omständigheter inte är påverkade av det konkurrensbegränsande beteendet. |
| --- | --- |

(4)

Genom förordning (EG) nr 2320/97 infördes antidumpningstullar på import av produkter som omfattas av den ursprungliga produkträckvidden med ursprung i bland annat Rumänien och Ryssland. Genom Kommissionens beslut 97/790/EG (5) och Kommissionens beslut 2000/70/EG (6) godtogs åtaganden från exportörer i bl.a. Rumänien och Ryssland. Genom rådets förordning (EG) nr 1322/2004 (7) beslöt man av försiktighetsskäl att inte längre tillämpa de gällande åtgärderna beträffande import av produkter som omfattas av den ursprungliga produkträckvidden med ursprung i Rumänien och Ryssland, på grund av att vissa gemenskapstillverkare tidigare hade varit inblandade i konkurrensbegränsande verksamhet (se skäl 9 och följande i ingressen till denna förordning). I skäl 20 i samma förordning angavs att den interimsöversyn och den översyn vid giltighetens utgång som inleddes genom ett tillkännagivande om inledande i november 2002 (8) fortfarande pågår till dess att nya avgöranden gör det möjligt att företa en bedömning för framtiden på grundval av nya uppgifter som under alla omständigheter inte är påverkade av det konkurrensbegränsande beteendet.

| (5) | Efter en översyn enligt artikel 11.3 i grundförordningen ändrade rådet genom förordning (EG) nr 258/2005 (9) de åtgärder som införts genom rådets förordning (EG) nr 348/2000, upphävde den möjlighet till befrielse från tullarna som föreskrivs i artikel 2 i samma förordning samt införde en antidumpningstull på 38,8 % på import av produkter enligt den ursprungliga produkträckvidden med ursprung i Kroatien och en antidumpningstull på 64,1 % på import av produkter enligt den ursprungliga produkträckvidden med ursprung i Ukraina, med undantag av import från Dnepropetrovsk Tube Works (DTW) som skall påläggas en antidumpningstull på 51,9 %. |
| --- | --- |

(5)

Efter en översyn enligt artikel 11.3 i grundförordningen ändrade rådet genom förordning (EG) nr 258/2005 (9) de åtgärder som införts genom rådets förordning (EG) nr 348/2000, upphävde den möjlighet till befrielse från tullarna som föreskrivs i artikel 2 i samma förordning samt införde en antidumpningstull på 38,8 % på import av produkter enligt den ursprungliga produkträckvidden med ursprung i Kroatien och en antidumpningstull på 64,1 % på import av produkter enligt den ursprungliga produkträckvidden med ursprung i Ukraina, med undantag av import från Dnepropetrovsk Tube Works (DTW) som skall påläggas en antidumpningstull på 51,9 %.

| (6) | Genom beslut 2005/133/EG (10) upphävde kommissionen partiellt tillfälligt de slutgiltiga åtgärderna under en period av nio månader med verkan från och med den 18 februari 2005. Det tillfälliga upphävandet utsträcktes till ytterligare ett år genom rådets förordning (EG) nr 1866/2005 (11). Således är de gällande tullarna de som fastställs i förordning (EG) nr 348/2000, dvs. 23 % för Kroatien och 38,5 % för Ukraina. |
| --- | --- |

(6)

Genom beslut 2005/133/EG (10) upphävde kommissionen partiellt tillfälligt de slutgiltiga åtgärderna under en period av nio månader med verkan från och med den 18 februari 2005. Det tillfälliga upphävandet utsträcktes till ytterligare ett år genom rådets förordning (EG) nr 1866/2005 (11). Således är de gällande tullarna de som fastställs i förordning (EG) nr 348/2000, dvs. 23 % för Kroatien och 38,5 % för Ukraina.

1.3   Provisoriska åtgärder

| (7) | Eftersom det var nödvändigt att göra en ytterligare granskning av vissa aspekter i undersökningen och på grund av sambandet med den interimsöversyn och översyn vid giltighetstidens utgång som det hänvisas till i punkt 1.2 ovan, beslutades det att undersökningen skulle fortsätta utan att provisoriska åtgärder infördes. |
| --- | --- |

(7)

Eftersom det var nödvändigt att göra en ytterligare granskning av vissa aspekter i undersökningen och på grund av sambandet med den interimsöversyn och översyn vid giltighetstidens utgång som det hänvisas till i punkt 1.2 ovan, beslutades det att undersökningen skulle fortsätta utan att provisoriska åtgärder infördes.

1.4   Parter som berörs av förfarandet

| (8) | Kommissionen underrättade officiellt exporterande tillverkare i Kroatien, Rumänien, Ryssland och Ukraina, de importörer/handlare, användare, leverantörer och intresseorganisationer som berördes, företrädare för de berörda exportländerna samt de klagande gemenskapstillverkarna och andra gemenskapstillverkare som såvitt känt var berörda om inledandet av förfarandet. Berörda parter gavs tillfälle att inom den tidsfrist som angivits i tillkännagivandet om inledande skriftligen lämna synpunkter och begära att bli hörda. |
| --- | --- |

(8)

Kommissionen underrättade officiellt exporterande tillverkare i Kroatien, Rumänien, Ryssland och Ukraina, de importörer/handlare, användare, leverantörer och intresseorganisationer som berördes, företrädare för de berörda exportländerna samt de klagande gemenskapstillverkarna och andra gemenskapstillverkare som såvitt känt var berörda om inledandet av förfarandet. Berörda parter gavs tillfälle att inom den tidsfrist som angivits i tillkännagivandet om inledande skriftligen lämna synpunkter och begära att bli hörda.

| (9) | Med anledning av det stora antalet ryska och ukrainska exporterande tillverkare som förtecknades i klagomålet, det stora antalet importörer av den likadana produkten i gemenskapen och det stora antalet gemenskapstillverkare som stödde klagomålet angavs det i tillkännagivandet om inledande att ett stickprovsförfarande skulle kunna komma att tillämpas för fastställandet av dumpning och skada i enlighet med artikel 17 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(9)

Med anledning av det stora antalet ryska och ukrainska exporterande tillverkare som förtecknades i klagomålet, det stora antalet importörer av den likadana produkten i gemenskapen och det stora antalet gemenskapstillverkare som stödde klagomålet angavs det i tillkännagivandet om inledande att ett stickprovsförfarande skulle kunna komma att tillämpas för fastställandet av dumpning och skada i enlighet med artikel 17 i grundförordningen.

| (10) | För att kommissionen skulle kunna besluta huruvida ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval, ombads alla exporterande tillverkare i Ryssland och Ukraina, importörer i gemenskapen och gemenskapstillverkare att ge sig till känna genom att kontakta kommissionen och lämna de grundläggande uppgifter om sin verksamhet avseende den berörda produkten under undersökningsperioden (1 januari 2004–31 december 2004) som angavs i tillkännagivandet om inledande. |
| --- | --- |

(10)

För att kommissionen skulle kunna besluta huruvida ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval, ombads alla exporterande tillverkare i Ryssland och Ukraina, importörer i gemenskapen och gemenskapstillverkare att ge sig till känna genom att kontakta kommissionen och lämna de grundläggande uppgifter om sin verksamhet avseende den berörda produkten under undersökningsperioden (1 januari 2004–31 december 2004) som angavs i tillkännagivandet om inledande.

1.4.1   Stickprovsförfarande avseende exportörer/tillverkare

| (11) | Efter att ha granskat uppgifterna från de ryska och ukrainska exporterande tillverkarna beslutade kommissionen, med hänsyn till att en majoritet av företagen i båda länderna tillhör stora producentgrupper, att man inte behövde tillämpa något stickprovsförfarande på de ryska och ukrainska tillverkarna. |
| --- | --- |

(11)

Efter att ha granskat uppgifterna från de ryska och ukrainska exporterande tillverkarna beslutade kommissionen, med hänsyn till att en majoritet av företagen i båda länderna tillhör stora producentgrupper, att man inte behövde tillämpa något stickprovsförfarande på de ryska och ukrainska tillverkarna.

1.4.2   Stickprovsförfarande avseende gemenskapsindustri och importörer i gemenskapen

| (12) | När det gäller gemenskapstillverkarna gjorde kommissionen i enlighet med artikel 17 i grundförordningen ett urval som byggde på den största representativa produktions- och försäljningsvolym för tillverkare i gemenskapen som rimligen kunde undersökas inom den tid som stod till förfogande. På grundval av de svar som inkom från gemenskapstillverkarna valde kommissionen ut fem företag i fyra olika medlemsstater. En av de gemenskapstillverkare som valts ut för stickprovet samarbetade inte senare och ersattes av en annan gemenskapstillverkare. I fråga om produktionsvolym svarade de fem företag som ingick i urvalet för 49 % av gemenskapens totala produktion. I enlighet med artikel 17.2 i grundförordningen samrådde kommissionen med de berörda parterna, som inte hade något att invända. De återstående tillverkarna i gemenskapen ombads dessutom att lämna vissa allmänna uppgifter för skadeanalysen. Med tanke på att det kom in ganska få svar från importörerna, beslöt man att det inte var nödvändigt med ett urval av importörer. |
| --- | --- |

(12)

När det gäller gemenskapstillverkarna gjorde kommissionen i enlighet med artikel 17 i grundförordningen ett urval som byggde på den största representativa produktions- och försäljningsvolym för tillverkare i gemenskapen som rimligen kunde undersökas inom den tid som stod till förfogande. På grundval av de svar som inkom från gemenskapstillverkarna valde kommissionen ut fem företag i fyra olika medlemsstater. En av de gemenskapstillverkare som valts ut för stickprovet samarbetade inte senare och ersattes av en annan gemenskapstillverkare. I fråga om produktionsvolym svarade de fem företag som ingick i urvalet för 49 % av gemenskapens totala produktion. I enlighet med artikel 17.2 i grundförordningen samrådde kommissionen med de berörda parterna, som inte hade något att invända. De återstående tillverkarna i gemenskapen ombads dessutom att lämna vissa allmänna uppgifter för skadeanalysen. Med tanke på att det kom in ganska få svar från importörerna, beslöt man att det inte var nödvändigt med ett urval av importörer.

1.5   Marknadsekonomisk status/Blanketter för ansökan om individuell behandling

| (13) | För att de exporterande tillverkare i Ukraina som så önskade skulle ha möjlighet att ansöka om marknadsekonomisk status eller om individuell behandling, sände kommissionen ut ansökningsblanketter till de ukrainska exporterande tillverkare som var berörda. Tre grupper av exporterande tillverkare och deras närstående företag inkom med ansökningar om marknadsekonomisk status (eller om individuell behandling ifall det i undersökningen skulle visa sig att de inte uppfyller villkoren för att beviljas marknadsekonomisk status). |
| --- | --- |

(13)

För att de exporterande tillverkare i Ukraina som så önskade skulle ha möjlighet att ansöka om marknadsekonomisk status eller om individuell behandling, sände kommissionen ut ansökningsblanketter till de ukrainska exporterande tillverkare som var berörda. Tre grupper av exporterande tillverkare och deras närstående företag inkom med ansökningar om marknadsekonomisk status (eller om individuell behandling ifall det i undersökningen skulle visa sig att de inte uppfyller villkoren för att beviljas marknadsekonomisk status).

1.6   Frågeformulär

| (14) | Kommissionen sände frågeformulär till alla parter som såvitt känt var berörda och till alla andra företag som gav sig till känna inom de tidsfrister som angivits i tillkännagivandet om inledande. Svar kom in från tre rumänska exporterande tillverkare tillsammans med två närstående företag, två grupper av ryska exporterande tillverkare tillsammans med fem närstående företag, varav tre var belägna i gemenskapen, samt tre grupper av ukrainska exporterande tillverkare och deras närstående företag. Svar på frågeformuläret kom också in från fem gemenskapstillverkare. Trots att sex importörer svarade på frågeformuläret, var det bara tre som samarbetade genom att lämna in ett fullständigt ifyllt frågeformulär. En importör gick med på att ett kontrollbesök skulle göras i företagets lokaler, trots att frågeformuläret inte hade fyllts i och lämnats in. |
| --- | --- |

(14)

Kommissionen sände frågeformulär till alla parter som såvitt känt var berörda och till alla andra företag som gav sig till känna inom de tidsfrister som angivits i tillkännagivandet om inledande. Svar kom in från tre rumänska exporterande tillverkare tillsammans med två närstående företag, två grupper av ryska exporterande tillverkare tillsammans med fem närstående företag, varav tre var belägna i gemenskapen, samt tre grupper av ukrainska exporterande tillverkare och deras närstående företag. Svar på frågeformuläret kom också in från fem gemenskapstillverkare. Trots att sex importörer svarade på frågeformuläret, var det bara tre som samarbetade genom att lämna in ett fullständigt ifyllt frågeformulär. En importör gick med på att ett kontrollbesök skulle göras i företagets lokaler, trots att frågeformuläret inte hade fyllts i och lämnats in.

| (15) | Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som den bedömde vara nödvändiga för ett fastställande av dumpning, därav vållad skada och gemenskapens intresse. Kontrollbesök gjordes på plats hos följande företag: | Tillverkare i gemenskapen







  — | Dalmine SpA, Bergamo, Italien |
| --- | --- | --- | --- |

(15)

Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som den bedömde vara nödvändiga för ett fastställande av dumpning, därav vållad skada och gemenskapens intresse. Kontrollbesök gjordes på plats hos följande företag:

Tillverkare i gemenskapen

—

Dalmine SpA, Bergamo, Italien

| — | Rohrwerk Maxhütte GmbH, Sulzbach-Rosenberg, Tyskland |
| --- | --- |

—

Rohrwerk Maxhütte GmbH, Sulzbach-Rosenberg, Tyskland

| — | Tubos Reunidos SA, Amurrio, Spanien |
| --- | --- |

—

Tubos Reunidos SA, Amurrio, Spanien

| — | Vallourec & Mannesmann France S.A., Boulogne Billancourt, Frankrike |
| --- | --- |

—

Vallourec & Mannesmann France S.A., Boulogne Billancourt, Frankrike

| — | V & M Deutschland GmbH, Düsseldorf, Tyskland |
| --- | --- |

—

V & M Deutschland GmbH, Düsseldorf, Tyskland

| | Exporterande tillverkare i Rumänien







  — | S.C. T.M.K. – Artrom S.A., Slatina |
| --- | --- | --- |

Exporterande tillverkare i Rumänien

—

S.C. T.M.K. – Artrom S.A., Slatina

| — | S.C. Silcotub S.A., Zalau |
| --- | --- |

—

S.C. Silcotub S.A., Zalau

| — | S.C. Mittal Steel Roman S.A., Roman |
| --- | --- |

—

S.C. Mittal Steel Roman S.A., Roman

| | Exporterande tillverkare i Ryssland







  — | Volzhsky Pipe Works Open Joint Stock Company (”Volzhsky”), Volzhsky |
| --- | --- | --- |

Exporterande tillverkare i Ryssland

—

Volzhsky Pipe Works Open Joint Stock Company (”Volzhsky”), Volzhsky

| — | Joint Stock Company Taganrog Metallurgical Works (”Tagmet”), Taganrog |
| --- | --- |

—

Joint Stock Company Taganrog Metallurgical Works (”Tagmet”), Taganrog

| — | Joint Stock Company Pervouralsky Novotrubny Works (”Pervouralsky”), Pervouralsk |
| --- | --- |

—

Joint Stock Company Pervouralsky Novotrubny Works (”Pervouralsky”), Pervouralsk

| — | Joint Stock Company Chelyabinsk Tube Rolling Plant (”Chelyabinsk”), Chelyabinsk |
| --- | --- |

—

Joint Stock Company Chelyabinsk Tube Rolling Plant (”Chelyabinsk”), Chelyabinsk

| | Närstående företag i Ryssland







  — | CJSC Trade House TMK, Moskva |
| --- | --- | --- |

Närstående företag i Ryssland

—

CJSC Trade House TMK, Moskva

| | Exporterande tillverkare i Ukraina







  — | CJSC Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube, Nikopol |
| --- | --- | --- |

Exporterande tillverkare i Ukraina

—

CJSC Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube, Nikopol

| — | CJSC Nikopol Steel Pipe Plant Yutist (Yutist), Nikopol |
| --- | --- |

—

CJSC Nikopol Steel Pipe Plant Yutist (Yutist), Nikopol

| — | OJSC Dnepropetrovsk Tube Works (DTW), Dnepropetrovsk |
| --- | --- |

—

OJSC Dnepropetrovsk Tube Works (DTW), Dnepropetrovsk

| — | OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (NTRP), Dnepropetrovsk |
| --- | --- |

—

OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (NTRP), Dnepropetrovsk

| | Närstående handlare i Ukraina







  — | SPIG Interpipe, Dnepropetrovsk, närstående NTRP och Niko Tube |
| --- | --- | --- |

Närstående handlare i Ukraina

—

SPIG Interpipe, Dnepropetrovsk, närstående NTRP och Niko Tube

| | Närstående handlare i Schweiz







  — | SEPCO S.A., Lugano, närstående NTRP och Niko Tube |
| --- | --- | --- |

Närstående handlare i Schweiz

—

SEPCO S.A., Lugano, närstående NTRP och Niko Tube

| | Närstående importör







  — | Sinara Handel GmbH, Köln, närstående Artrom |
| --- | --- | --- |

Närstående importör

—

Sinara Handel GmbH, Köln, närstående Artrom

| | Icke-närstående importörer







  — | Thyssen Krupp Energostal S.A., Torun, Polen |
| --- | --- | --- |

Icke-närstående importörer

—

Thyssen Krupp Energostal S.A., Torun, Polen

| — | Assotubi S.P.A., Cesena, Italien |
| --- | --- |

—

Assotubi S.P.A., Cesena, Italien

| — | Bandini Sider S.R.L., Imola, Italien |
| --- | --- |

—

Bandini Sider S.R.L., Imola, Italien

1.7   Undersökningsperiod

| (16) | Undersökningen av dumpning och skada omfattade perioden från och med den 1 januari 2004 till och med den 31 december 2004 (”undersökningsperioden”). Undersökningen av utvecklingstendenser som är av betydelse för bedömningen av skada omfattade perioden från och med den 1 januari 2001 till och med slutet av undersökningsperioden (”skadeundersökningsperioden”). |
| --- | --- |

(16)

Undersökningen av dumpning och skada omfattade perioden från och med den 1 januari 2004 till och med den 31 december 2004 (”undersökningsperioden”). Undersökningen av utvecklingstendenser som är av betydelse för bedömningen av skada omfattade perioden från och med den 1 januari 2001 till och med slutet av undersökningsperioden (”skadeundersökningsperioden”).

2.   BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT

2.1   Berörd produkt

| (17) | Den berörda produkten är vissa sömlösa rör av järn eller olegerat stål, med runt tvärsnitt, med en ytterdiameter av högst 406,4 mm och med ett högsta motsvarande kolvärde (carbon equivalent value, CEV) på 0,86 enligt formel vid International Institute of Welding (IIW) och kemisk analys. Den berörda produkten klassificeras för närvarande enligt KN-nummer ex 7304 10 10, ex 7304 10 30, ex 7304 21 00, ex 7304 29 11, ex 7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92 och ex 7304 59 93 (12) (Taric-nummer 7304101020, 7304103020, 7304210020, 7304291120, 7304318030, 7304395830, 7304399230, 7304399320, 7304518930, 7304599230 och 7304599320). |
| --- | --- |

(17)

Den berörda produkten är vissa sömlösa rör av järn eller olegerat stål, med runt tvärsnitt, med en ytterdiameter av högst 406,4 mm och med ett högsta motsvarande kolvärde (carbon equivalent value, CEV) på 0,86 enligt formel vid International Institute of Welding (IIW) och kemisk analys. Den berörda produkten klassificeras för närvarande enligt KN-nummer ex 7304 10 10, ex 7304 10 30, ex 7304 21 00, ex 7304 29 11, ex 7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92 och ex 7304 59 93 (12) (Taric-nummer 7304101020, 7304103020, 7304210020, 7304291120, 7304318030, 7304395830, 7304399230, 7304399320, 7304518930, 7304599230 och 7304599320).

| (18) | Den berörda produkten används i en mängd olika tillämpningar, såsom i linjerör för att transportera vätskor, inom byggnadsindustrin, i mekaniska föremål, i gasrör och rör i värmepannor samt i s.k. oil and country tubular goods (OCTG-rör) för borrning och ledningar för oljeindustrin. |
| --- | --- |

(18)

Den berörda produkten används i en mängd olika tillämpningar, såsom i linjerör för att transportera vätskor, inom byggnadsindustrin, i mekaniska föremål, i gasrör och rör i värmepannor samt i s.k. oil and country tubular goods (OCTG-rör) för borrning och ledningar för oljeindustrin.

| (19) | Sömlösa rör kan levereras till användarna i vitt skilda former. De kan t.ex. vara galvaniserade, gängade, levereras som gröna rör (dvs. utan föregående värmebehandling), ha särskilda ändar, olika tvärsnitt och vara måttanpassade eller inte. Det finns inga standardmått för rören, vilket är förklaringen till varför de flesta sömlösa rör tillverkas efter kundens önskemål. Rören sammanfogas normalt sett genom svetsning. I särskilda fall kan de emellertid sammanfogas genom gängning eller användas ensamma, även om de fortfarande är svetsbara. Undersökningen visade att alla sömlösa rör har samma fysiska, kemiska och tekniska egenskaper och samma grundläggande användningsområden. |
| --- | --- |

(19)

Sömlösa rör kan levereras till användarna i vitt skilda former. De kan t.ex. vara galvaniserade, gängade, levereras som gröna rör (dvs. utan föregående värmebehandling), ha särskilda ändar, olika tvärsnitt och vara måttanpassade eller inte. Det finns inga standardmått för rören, vilket är förklaringen till varför de flesta sömlösa rör tillverkas efter kundens önskemål. Rören sammanfogas normalt sett genom svetsning. I särskilda fall kan de emellertid sammanfogas genom gängning eller användas ensamma, även om de fortfarande är svetsbara. Undersökningen visade att alla sömlösa rör har samma fysiska, kemiska och tekniska egenskaper och samma grundläggande användningsområden.

| (20) | En del berörda parter ifrågasatte definitionen av produkträckvidden i samband med detta förfarande. Vissa parter hävdade för det första att en del produkttyper som medtagits i produktbeskrivningen har annorlunda grundläggande mekaniska och kemiska egenskaper (se skälen 21–26). För det andra ifrågasatte flera parter användningen av svetsningskriteriet och de tillhörande CEV-gränsvärdena (se skälen 27–36). Vidare begärde en part att s.k. ”certifierade” sömlösa rör skulle undantas från produkträckvidden (se skäl 37). |
| --- | --- |

(20)

En del berörda parter ifrågasatte definitionen av produkträckvidden i samband med detta förfarande. Vissa parter hävdade för det första att en del produkttyper som medtagits i produktbeskrivningen har annorlunda grundläggande mekaniska och kemiska egenskaper (se skälen 21–26). För det andra ifrågasatte flera parter användningen av svetsningskriteriet och de tillhörande CEV-gränsvärdena (se skälen 27–36). Vidare begärde en part att s.k. ”certifierade” sömlösa rör skulle undantas från produkträckvidden (se skäl 37).

| (21) | Det gjordes gällande att en del produkttyper som medtagits i produktbeskrivningen, nämligen OCTG-rör och gasrör, skulle ha annorlunda grundläggande mekaniska och kemiska egenskaper och slutliga användningsområden jämfört med övriga sömlösa rör och att de således inte skulle vara utbytbara. |
| --- | --- |

(21)

Det gjordes gällande att en del produkttyper som medtagits i produktbeskrivningen, nämligen OCTG-rör och gasrör, skulle ha annorlunda grundläggande mekaniska och kemiska egenskaper och slutliga användningsområden jämfört med övriga sömlösa rör och att de således inte skulle vara utbytbara.

| (22) | Produkten som den definieras tillhör olika produkttyper. Produkttyper som består av flera olika segment (inklusive segment längst ner respektive högst upp på skalan) kommer att betraktas som en enda produkt om det inte finns någon tydlig avskiljning mellan de olika segmenten, dvs. om det finns överlappning och konkurrens mellan angränsande segment. Detta är fallet i det nuvarande förfarandet, eftersom det lämnades bevisning för att de legerade och olegerade rör som undersöktes kunde ha samma slutanvändning och att det inte finns någon tydlig avskiljning inom någon av kategorierna legerade och olegerade rör. |
| --- | --- |

(22)

Produkten som den definieras tillhör olika produkttyper. Produkttyper som består av flera olika segment (inklusive segment längst ner respektive högst upp på skalan) kommer att betraktas som en enda produkt om det inte finns någon tydlig avskiljning mellan de olika segmenten, dvs. om det finns överlappning och konkurrens mellan angränsande segment. Detta är fallet i det nuvarande förfarandet, eftersom det lämnades bevisning för att de legerade och olegerade rör som undersöktes kunde ha samma slutanvändning och att det inte finns någon tydlig avskiljning inom någon av kategorierna legerade och olegerade rör.

| (23) | När det gäller OCTG-rör och gasrör visade undersökningen bland annat att de har kemiska egenskaper som är jämförbara med övriga typer av sömlösa rör, eftersom de faller inom CEV-gränsvärdet på 0,86. De delar också andra grundläggande egenskaper med de andra produkttyperna, som till exempel ytterdiameter och väggtjocklek. |
| --- | --- |

(23)

När det gäller OCTG-rör och gasrör visade undersökningen bland annat att de har kemiska egenskaper som är jämförbara med övriga typer av sömlösa rör, eftersom de faller inom CEV-gränsvärdet på 0,86. De delar också andra grundläggande egenskaper med de andra produkttyperna, som till exempel ytterdiameter och väggtjocklek.

| (24) | När det gäller slutanvändningen av OCTG-rör och gasrör hävdade exporterande tillverkare att OCTG-rören och gasrören användes i olika tillämpningar och inte var utbytbara mot de övriga typerna av sömlösa rör. Man fann i detta avseende att OCTG-rör med ogängade ändar som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer 7304 21 00 och används i byggnadsindustrin är utbytbara mot rör av olegerat stål som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer 7304 39 58. Det finns därför åtminstone en partiell överlappning när det gäller slutanvändningen av de olika produkttyperna. |
| --- | --- |

(24)

När det gäller slutanvändningen av OCTG-rör och gasrör hävdade exporterande tillverkare att OCTG-rören och gasrören användes i olika tillämpningar och inte var utbytbara mot de övriga typerna av sömlösa rör. Man fann i detta avseende att OCTG-rör med ogängade ändar som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer 7304 21 00 och används i byggnadsindustrin är utbytbara mot rör av olegerat stål som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer 7304 39 58. Det finns därför åtminstone en partiell överlappning när det gäller slutanvändningen av de olika produkttyperna.

| (25) | På grundval av ovanstående måste man avvisa påståendet att OCTG-rör och gasrör, å ena sidan, och övriga typer av sömlösa rör, å andra sidan, inte skulle vara utbytbara. |
| --- | --- |

(25)

På grundval av ovanstående måste man avvisa påståendet att OCTG-rör och gasrör, å ena sidan, och övriga typer av sömlösa rör, å andra sidan, inte skulle vara utbytbara.

| (26) | En annan exporterande tillverkare hävdade att CEV-värdet inte är en kemisk egenskap hos produkten, eftersom det inte är direkt kopplat till ett rörs kemiska sammansättning utan är en följd av denna. Det är visserligen sant att CEV-värdet är resultatet av en formel, men formeln är direkt kopplad till produktens kemiska sammansättning och gör det möjligt att jämföra olika stålkvaliteter med avseende på svetsbarheten. CEV-värdet är inte kopplat vare sig till stålets tekniska eller mekaniska egenskaper, utan beror bara på dess kemiska sammansättning. Det måste därför anses att CEV-värdet är en kemisk egenskap hos produkten, och påståendet kunde därmed avvisas. |
| --- | --- |

(26)

En annan exporterande tillverkare hävdade att CEV-värdet inte är en kemisk egenskap hos produkten, eftersom det inte är direkt kopplat till ett rörs kemiska sammansättning utan är en följd av denna. Det är visserligen sant att CEV-värdet är resultatet av en formel, men formeln är direkt kopplad till produktens kemiska sammansättning och gör det möjligt att jämföra olika stålkvaliteter med avseende på svetsbarheten. CEV-värdet är inte kopplat vare sig till stålets tekniska eller mekaniska egenskaper, utan beror bara på dess kemiska sammansättning. Det måste därför anses att CEV-värdet är en kemisk egenskap hos produkten, och påståendet kunde därmed avvisas.

| (27) | En del parter ansåg att svetsningskriteriet som sådant är en irrelevant egenskap hos den berörda produkten, eftersom man hävdade att en avsevärd del av de produkter som omfattas av produkträckvidden (gängade rör och OCTG-rör) aldrig svetsas. Man ansåg därför att om svetsning används som kriterium, kommer olika produkter på ett artificiellt sätt att betraktas som en och samma produkt. |
| --- | --- |

(27)

En del parter ansåg att svetsningskriteriet som sådant är en irrelevant egenskap hos den berörda produkten, eftersom man hävdade att en avsevärd del av de produkter som omfattas av produkträckvidden (gängade rör och OCTG-rör) aldrig svetsas. Man ansåg därför att om svetsning används som kriterium, kommer olika produkter på ett artificiellt sätt att betraktas som en och samma produkt.

| (28) | Först och främst bör det noteras att svetsbarhet faktiskt är en kemisk och teknisk egenskap (eftersom den beror på stålets kemiska sammansättning) som är gemensam för alla sömlösa rör. Eftersom de flesta sömlösa rör sammanfogas genom svetsning, är detta en viktig egenskap vid definition av produkten. För det andra visade undersökningen av gängade rör och OCTG-rör som vanligtvis inte svetsas att de ändå är svetsbara och alltså har samma grundläggande kemiska och tekniska egenskaper. Det kan dessutom inte uteslutas att sömlösa rör avsedda för gängning och OCTG-rör omvandlas till svetsbara rör genom att man avlägsnar en del. Särskilt när det gäller OCTG-rör finns det bevisning för att samma rör kan klassificeras enligt två olika kategorier (och till och med KN-nummer) enbart på grundval av dess slutanvändning, dvs. användning i byggnadsindustrin eller inom oljeborrningsindustrin. Slutligen fann man att viss import från de berörda länderna som hade klassificerats som OCTG-rör inte hade använts i olje- eller gassektorn. |
| --- | --- |

(28)

Först och främst bör det noteras att svetsbarhet faktiskt är en kemisk och teknisk egenskap (eftersom den beror på stålets kemiska sammansättning) som är gemensam för alla sömlösa rör. Eftersom de flesta sömlösa rör sammanfogas genom svetsning, är detta en viktig egenskap vid definition av produkten. För det andra visade undersökningen av gängade rör och OCTG-rör som vanligtvis inte svetsas att de ändå är svetsbara och alltså har samma grundläggande kemiska och tekniska egenskaper. Det kan dessutom inte uteslutas att sömlösa rör avsedda för gängning och OCTG-rör omvandlas till svetsbara rör genom att man avlägsnar en del. Särskilt när det gäller OCTG-rör finns det bevisning för att samma rör kan klassificeras enligt två olika kategorier (och till och med KN-nummer) enbart på grundval av dess slutanvändning, dvs. användning i byggnadsindustrin eller inom oljeborrningsindustrin. Slutligen fann man att viss import från de berörda länderna som hade klassificerats som OCTG-rör inte hade använts i olje- eller gassektorn.

| (29) | En exportör gjorde gällande att det enligt europeiska standarder bara finns en stålkvalitet som lämpar sig för rör avsedda för gängning och att dessa produkter på så sätt skiljer sig från övriga sömlösa rör. Analysen av olika standarder som finns särskilt för OCTG-rör har emellertid visat att det inte finns någon sådan särskild stålkvalitet som skulle vara den enda som kan användas för att tillverka rör avsedda för gängning. |
| --- | --- |

(29)

En exportör gjorde gällande att det enligt europeiska standarder bara finns en stålkvalitet som lämpar sig för rör avsedda för gängning och att dessa produkter på så sätt skiljer sig från övriga sömlösa rör. Analysen av olika standarder som finns särskilt för OCTG-rör har emellertid visat att det inte finns någon sådan särskild stålkvalitet som skulle vara den enda som kan användas för att tillverka rör avsedda för gängning.

| (30) | Med hänsyn till detta måste sömlösa rörs svetsbarhet anses som ett lämpligt kriterium för att fastställa produkträckvidden. Påståendet att den föreslagna definitionen av produkten på ett artificiellt sätt grupperar olika produkter måste därför avvisas. |
| --- | --- |

(30)

Med hänsyn till detta måste sömlösa rörs svetsbarhet anses som ett lämpligt kriterium för att fastställa produkträckvidden. Påståendet att den föreslagna definitionen av produkten på ett artificiellt sätt grupperar olika produkter måste därför avvisas.

| (31) | Det hävdades att användningen av CEV-gränsvärdet inte är ett kriterium som gör det möjligt att definiera produkträckvidden, eftersom det inte lämpar sig för att fastställa svetsbarheten för olika typer av sömlösa rör. |
| --- | --- |

(31)

Det hävdades att användningen av CEV-gränsvärdet inte är ett kriterium som gör det möjligt att definiera produkträckvidden, eftersom det inte lämpar sig för att fastställa svetsbarheten för olika typer av sömlösa rör.

| (32) | Undersökningen visade att CEV-värdet faktiskt är en indikator som är direkt kopplad både till stålets kemiska sammansättning och till dess svetsbarhet. Ett högt CEV-värde betyder inte bara att stålet innehåller mer kol eller legeringar, utan också att stålet är svårare att svetsa. Ett lågt CEV-värde å sin sida betyder att stålet har en lägre halt av kol eller legeringar och att det är lättare att svetsa. Med andra ord betyder olika CEV-värden att villkoren för svetsning är olika. Ett stål med en CEV-nivå på 0,86 kräver redan särskilda svetsningsvillkor och kommer därför normalt inte att svetsas. Eftersom CEV-värdet är en indikator på svetsbarheten, ansågs alltså CEV-värdet vara ett relevant kriterium för fastställande av produkträckvidden. |
| --- | --- |

(32)

Undersökningen visade att CEV-värdet faktiskt är en indikator som är direkt kopplad både till stålets kemiska sammansättning och till dess svetsbarhet. Ett högt CEV-värde betyder inte bara att stålet innehåller mer kol eller legeringar, utan också att stålet är svårare att svetsa. Ett lågt CEV-värde å sin sida betyder att stålet har en lägre halt av kol eller legeringar och att det är lättare att svetsa. Med andra ord betyder olika CEV-värden att villkoren för svetsning är olika. Ett stål med en CEV-nivå på 0,86 kräver redan särskilda svetsningsvillkor och kommer därför normalt inte att svetsas. Eftersom CEV-värdet är en indikator på svetsbarheten, ansågs alltså CEV-värdet vara ett relevant kriterium för fastställande av produkträckvidden.

| (33) | En exporterande tillverkare hävdade att CEV-värdet bara är en av många av stålets kemiska, tekniska eller mekaniska egenskaper och att det inte ensamt kan användas för att definiera produkträckvidden. I detta avseende bör det noteras att CEV-värdet anses som ett lämpligt kriterium för att fastställa produkträckvidden. Dessutom visar produktdefinitionen att CEV-värdet inte det enda kriterium som används. Sist men inte minst gjordes jämförelsen mellan produkttyper på en mer detaljerad basis, med beaktande av olika egenskaper hos produkten (till exempel dimensioner och värmebehandling). |
| --- | --- |

(33)

En exporterande tillverkare hävdade att CEV-värdet bara är en av många av stålets kemiska, tekniska eller mekaniska egenskaper och att det inte ensamt kan användas för att definiera produkträckvidden. I detta avseende bör det noteras att CEV-värdet anses som ett lämpligt kriterium för att fastställa produkträckvidden. Dessutom visar produktdefinitionen att CEV-värdet inte det enda kriterium som används. Sist men inte minst gjordes jämförelsen mellan produkttyper på en mer detaljerad basis, med beaktande av olika egenskaper hos produkten (till exempel dimensioner och värmebehandling).

| (34) | En del berörda parter gjorde dessutom gällande att CEV-värdet på 0,86 hade bestämts på ett godtyckligt sätt, eftersom gränsen för god svetsbarhet i själva verket är lägre än 0,86. CEV-värdet på 0,86 är emellertid inte kopplat till god svetsbarhet. Den klagande gemenskapsindustrin hävdade och lade fram bevisning för att det utgör det högsta CEV-värde för olegerat stål som kan användas i sömlösa rör enligt de europeiska normerna. |
| --- | --- |

(34)

En del berörda parter gjorde dessutom gällande att CEV-värdet på 0,86 hade bestämts på ett godtyckligt sätt, eftersom gränsen för god svetsbarhet i själva verket är lägre än 0,86. CEV-värdet på 0,86 är emellertid inte kopplat till god svetsbarhet. Den klagande gemenskapsindustrin hävdade och lade fram bevisning för att det utgör det högsta CEV-värde för olegerat stål som kan användas i sömlösa rör enligt de europeiska normerna.

| (35) | Därför dras slutsatsen att både användningen av CEV-värdet och det definierade gränsvärdet på 0,86 omfattar många olika produkter som kan ses som en enda produkt, men man måste då undanta från definitionen till exempel rostfritt stål och kullagerrör, som har CEV-värden som överstiger 0,86. |
| --- | --- |

(35)

Därför dras slutsatsen att både användningen av CEV-värdet och det definierade gränsvärdet på 0,86 omfattar många olika produkter som kan ses som en enda produkt, men man måste då undanta från definitionen till exempel rostfritt stål och kullagerrör, som har CEV-värden som överstiger 0,86.

| (36) | På grundval av ovanstående behölls det CEV-värde som sökanden föreslagit i definitionen av den berörda produkten. |
| --- | --- |

(36)

På grundval av ovanstående behölls det CEV-värde som sökanden föreslagit i definitionen av den berörda produkten.

| (37) | En av importörerna i gemenskapen hävdade att s.k. certifierade sömlösa rör inte borde ingå i produkträckvidden. Dessa sömlösa rör tillverkas enligt ett certifierat förfarande som godkänts av det italienska ministeriet för offentliga arbeten och används i förstärkningsarbeten i byggprojekt i Italien. Man kunde emellertid fastställa att alla olika typer av den berörda produkten, inklusive certifierade sömlösa rör, hade samma grundläggande fysiska, kemiska och tekniska egenskaper och slutanvändning. Man fann ingen bevisning för att det skulle gå att dra slutsatsen att dessa certifierade rör skulle vara en annorlunda produkt och att de därför inte borde omfattas av åtgärderna (företaget lade inte heller fram någon sådan bevisning). Detta påstående måste därför avvisas. |
| --- | --- |

(37)

En av importörerna i gemenskapen hävdade att s.k. certifierade sömlösa rör inte borde ingå i produkträckvidden. Dessa sömlösa rör tillverkas enligt ett certifierat förfarande som godkänts av det italienska ministeriet för offentliga arbeten och används i förstärkningsarbeten i byggprojekt i Italien. Man kunde emellertid fastställa att alla olika typer av den berörda produkten, inklusive certifierade sömlösa rör, hade samma grundläggande fysiska, kemiska och tekniska egenskaper och slutanvändning. Man fann ingen bevisning för att det skulle gå att dra slutsatsen att dessa certifierade rör skulle vara en annorlunda produkt och att de därför inte borde omfattas av åtgärderna (företaget lade inte heller fram någon sådan bevisning). Detta påstående måste därför avvisas.

| (38) | På grundval av detta drog man slutsatsen att alla sömlösa rör, oavsett de olika möjliga produkttyperna, i detta förfarande skall betraktas som en enda produkt, eftersom de har samma grundläggande fysiska, kemiska och tekniska egenskaper och samma grundläggande användningsområden. |
| --- | --- |

(38)

På grundval av detta drog man slutsatsen att alla sömlösa rör, oavsett de olika möjliga produkttyperna, i detta förfarande skall betraktas som en enda produkt, eftersom de har samma grundläggande fysiska, kemiska och tekniska egenskaper och samma grundläggande användningsområden.

2.2   Likadan produkt

| (39) | Den produkt som exporterades till gemenskapen från Kroatien, Rumänien, Ryssland och Ukraina, den produkt som tillverkades och såldes på hemmamarknaden i dessa länder samt den produkt som tillverkades och såldes i gemenskapen av gemenskapstillverkarna konstaterades ha samma grundläggande fysiska, tekniska och kemiska egenskaper och samma användningsområden och anses därför som likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(39)

Den produkt som exporterades till gemenskapen från Kroatien, Rumänien, Ryssland och Ukraina, den produkt som tillverkades och såldes på hemmamarknaden i dessa länder samt den produkt som tillverkades och såldes i gemenskapen av gemenskapstillverkarna konstaterades ha samma grundläggande fysiska, tekniska och kemiska egenskaper och samma användningsområden och anses därför som likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen.

3.   DUMPNING

3.1   Allmän metod

| (40) | Den allmänna metod som beskrivs nedan har tillämpats på samtliga samarbetsvilliga exporterande tillverkare i Kroatien, Rumänien och Ryssland samt på de samarbetsvilliga ukrainska exporterande tillverkare som beviljats marknadsekonomisk status. Undersökningsresultaten rörande dumpning för varje berört land beskriver följaktligen endast vad som är specifikt för det berörda exportlandet. |
| --- | --- |

(40)

Den allmänna metod som beskrivs nedan har tillämpats på samtliga samarbetsvilliga exporterande tillverkare i Kroatien, Rumänien och Ryssland samt på de samarbetsvilliga ukrainska exporterande tillverkare som beviljats marknadsekonomisk status. Undersökningsresultaten rörande dumpning för varje berört land beskriver följaktligen endast vad som är specifikt för det berörda exportlandet.

3.1.1   Normalvärde

| (41) | I enlighet med artikel 2.2 i grundförordningen undersöktes först för varje samarbetsvillig exporterande tillverkare om företagets försäljning av produkten på hemmamarknaden var representativ, dvs. motsvarade minst 5 % av dess totala exportförsäljningsvolym till gemenskapen. Kommissionen identifierade därefter de berörda produkttyper som sålts på hemmamarknaden av företag vars försäljning på den marknaden var representativ totalt sett, och som var identiska eller direkt jämförbara med de typer som såldes på export till gemenskapen. |
| --- | --- |

(41)

I enlighet med artikel 2.2 i grundförordningen undersöktes först för varje samarbetsvillig exporterande tillverkare om företagets försäljning av produkten på hemmamarknaden var representativ, dvs. motsvarade minst 5 % av dess totala exportförsäljningsvolym till gemenskapen. Kommissionen identifierade därefter de berörda produkttyper som sålts på hemmamarknaden av företag vars försäljning på den marknaden var representativ totalt sett, och som var identiska eller direkt jämförbara med de typer som såldes på export till gemenskapen.

| (42) | För varje typ som de exporterande tillverkarna sålde på sina hemmamarknader och som konstaterades vara direkt jämförbar med den typ av den berörda produkten som såldes på export till gemenskapen fastställdes det huruvida försäljningen på hemmamarknaden var tillräckligt representativ enligt artikel 2.2 i grundförordningen. Försäljningen på hemmamarknaden av en viss typ av den berörda produkten ansågs vara tillräckligt representativ om den sammanlagda försäljningsvolymen på hemmamarknaden för denna typ under undersökningsperioden utgjorde minst 5 % av den sammanlagda försäljningsvolymen för den jämförbara typ av den berörda produkten som exporterades till gemenskapen. |
| --- | --- |

(42)

För varje typ som de exporterande tillverkarna sålde på sina hemmamarknader och som konstaterades vara direkt jämförbar med den typ av den berörda produkten som såldes på export till gemenskapen fastställdes det huruvida försäljningen på hemmamarknaden var tillräckligt representativ enligt artikel 2.2 i grundförordningen. Försäljningen på hemmamarknaden av en viss typ av den berörda produkten ansågs vara tillräckligt representativ om den sammanlagda försäljningsvolymen på hemmamarknaden för denna typ under undersökningsperioden utgjorde minst 5 % av den sammanlagda försäljningsvolymen för den jämförbara typ av den berörda produkten som exporterades till gemenskapen.

| (43) | Därefter undersöktes huruvida varje exporterande tillverkares försäljning på hemmamarknaden av var och en av produkttyperna kunde anses ha skett vid normal handel enligt artikel 2.4 i grundförordningen, genom att andelen lönsam försäljning av produkttypen i fråga till oberoende kunder på hemmamarknaden fastställdes. |
| --- | --- |

(43)

Därefter undersöktes huruvida varje exporterande tillverkares försäljning på hemmamarknaden av var och en av produkttyperna kunde anses ha skett vid normal handel enligt artikel 2.4 i grundförordningen, genom att andelen lönsam försäljning av produkttypen i fråga till oberoende kunder på hemmamarknaden fastställdes.

| (44) | I de fall där försäljningsvolymen för den relevanta produkttypen, som sålts till ett nettopris som minst motsvarade den beräknade produktionskostnaden, utgjorde mer än 80 % av den sammanlagda försäljningsvolymen för den typen och där det vägda genomsnittliga priset för den typen minst motsvarade produktionskostnaden, grundades normalvärdet på det faktiska priset vid försäljning på hemmamarknaden, beräknat som ett vägt genomsnitt av priserna vid all försäljning på hemmamarknaden under undersökningsperioden, oavsett om denna försäljning varit lönsam eller inte. I de fall där volymen lönsam försäljning av en viss produkttyp utgjorde högst 80 % av den sammanlagda försäljningsvolymen för den typen eller där det vägda genomsnittliga priset för den typen var lägre än produktionskostnaden, grundades normalvärdet på det faktiska priset vid försäljning på hemmamarknaden, beräknat som ett vägt genomsnitt av lönsam försäljning av endast den typen, förutsatt att denna försäljning utgjorde minst 10 % av den sammanlagda försäljningsvolymen för den typen. I de fall där andelen lönsam försäljning av alla produkttyper utgjorde mindre än 10 % av den sammanlagda försäljningsvolymen, ansågs försäljningen av denna typ inte ha skett i tillräckliga mängder för att det skulle gå att fastställa normalvärdet på grundval av det inhemska priset. |
| --- | --- |

(44)

I de fall där försäljningsvolymen för den relevanta produkttypen, som sålts till ett nettopris som minst motsvarade den beräknade produktionskostnaden, utgjorde mer än 80 % av den sammanlagda försäljningsvolymen för den typen och där det vägda genomsnittliga priset för den typen minst motsvarade produktionskostnaden, grundades normalvärdet på det faktiska priset vid försäljning på hemmamarknaden, beräknat som ett vägt genomsnitt av priserna vid all försäljning på hemmamarknaden under undersökningsperioden, oavsett om denna försäljning varit lönsam eller inte. I de fall där volymen lönsam försäljning av en viss produkttyp utgjorde högst 80 % av den sammanlagda försäljningsvolymen för den typen eller där det vägda genomsnittliga priset för den typen var lägre än produktionskostnaden, grundades normalvärdet på det faktiska priset vid försäljning på hemmamarknaden, beräknat som ett vägt genomsnitt av lönsam försäljning av endast den typen, förutsatt att denna försäljning utgjorde minst 10 % av den sammanlagda försäljningsvolymen för den typen. I de fall där andelen lönsam försäljning av alla produkttyper utgjorde mindre än 10 % av den sammanlagda försäljningsvolymen, ansågs försäljningen av denna typ inte ha skett i tillräckliga mängder för att det skulle gå att fastställa normalvärdet på grundval av det inhemska priset.

| (45) | När priserna på hemmamarknaden för en viss produkttyp som sålts av en exporterande tillverkare inte kunde användas för att fastställa normalvärdet, måste en annan metod användas. För detta ändamål använde kommissionen ett konstruerat normalvärde. I enlighet med artikel 2.3 i grundförordningen konstruerades normalvärdet genom att man till exportörens tillverkningskostnader för de exporterade typerna, vid behov justerade, lade till ett skäligt belopp för försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt en skälig vinstmarginal. I enlighet med artikel 2.6 i grundförordningen baserades procentandelen för försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vinstmarginal på de genomsnittliga försäljnings- och administrationskostnaderna och andra allmänna kostnaderna samt vinstmarginalen vid normal handel med den likadana produkten. |
| --- | --- |

(45)

När priserna på hemmamarknaden för en viss produkttyp som sålts av en exporterande tillverkare inte kunde användas för att fastställa normalvärdet, måste en annan metod användas. För detta ändamål använde kommissionen ett konstruerat normalvärde. I enlighet med artikel 2.3 i grundförordningen konstruerades normalvärdet genom att man till exportörens tillverkningskostnader för de exporterade typerna, vid behov justerade, lade till ett skäligt belopp för försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt en skälig vinstmarginal. I enlighet med artikel 2.6 i grundförordningen baserades procentandelen för försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vinstmarginal på de genomsnittliga försäljnings- och administrationskostnaderna och andra allmänna kostnaderna samt vinstmarginalen vid normal handel med den likadana produkten.

3.1.2   Exportpris

| (46) | I samtliga fall där den berörda produkten exporterades till oberoende kunder i gemenskapen fastställdes exportpriset i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen, dvs. på grundval av de exportpriser som faktiskt betalats eller skulle betalas. |
| --- | --- |

(46)

I samtliga fall där den berörda produkten exporterades till oberoende kunder i gemenskapen fastställdes exportpriset i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen, dvs. på grundval av de exportpriser som faktiskt betalats eller skulle betalas.

| (47) | Om exportförsäljningen ägde rum via en närstående importör, konstruerades exportpriset i enlighet med artikel 2.9 i grundförordningen på grundval av det pris till vilket de importerade produkterna första gången såldes vidare till en oberoende köpare, efter justering för de kostnader som uppstått mellan importen och återförsäljningen samt en rimlig marginal för försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vinst. Härvidlag användes den närstående importörens egna försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader. Vinstmarginalen fastställdes på grundval av tillgängliga uppgifter från samarbetsvilliga, icke-närstående importörer. |
| --- | --- |

(47)

Om exportförsäljningen ägde rum via en närstående importör, konstruerades exportpriset i enlighet med artikel 2.9 i grundförordningen på grundval av det pris till vilket de importerade produkterna första gången såldes vidare till en oberoende köpare, efter justering för de kostnader som uppstått mellan importen och återförsäljningen samt en rimlig marginal för försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vinst. Härvidlag användes den närstående importörens egna försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader. Vinstmarginalen fastställdes på grundval av tillgängliga uppgifter från samarbetsvilliga, icke-närstående importörer.

3.1.3   Jämförelse

| (48) | Normalvärdet och exportpriset jämfördes på nivån fritt fabrik. För att jämförelsen mellan normalvärdet och exportpriset skulle bli rättvis tog man i form av justeringar hänsyn till olikheter som påverkade priserna och prisernas jämförbarhet i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen. Lämpliga justeringar beviljades i samtliga fall där dessa konstaterades vara skäliga, korrekta och styrkta med kontrollerad bevisning. |
| --- | --- |

(48)

Normalvärdet och exportpriset jämfördes på nivån fritt fabrik. För att jämförelsen mellan normalvärdet och exportpriset skulle bli rättvis tog man i form av justeringar hänsyn till olikheter som påverkade priserna och prisernas jämförbarhet i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen. Lämpliga justeringar beviljades i samtliga fall där dessa konstaterades vara skäliga, korrekta och styrkta med kontrollerad bevisning.

3.1.4   Dumpningsmarginal för de undersökta företagen

| (49) | I enlighet med artikel 2.11 och 2.12 i grundförordningen jämfördes för varje exporterande tillverkare det vägda, genomsnittliga normalvärdet med det vägda, genomsnittliga exportpriset per produkttyp. |
| --- | --- |

(49)

I enlighet med artikel 2.11 och 2.12 i grundförordningen jämfördes för varje exporterande tillverkare det vägda, genomsnittliga normalvärdet med det vägda, genomsnittliga exportpriset per produkttyp.

| (50) | För de exporterande tillverkare som konstaterades vara närstående företag beräknades en vägd, genomsnittlig dumpningsmarginal, i enlighet med kommissionens praxis när det gäller närstående exporterande tillverkare. |
| --- | --- |

(50)

För de exporterande tillverkare som konstaterades vara närstående företag beräknades en vägd, genomsnittlig dumpningsmarginal, i enlighet med kommissionens praxis när det gäller närstående exporterande tillverkare.

3.1.5   Övrig dumpningsmarginal

| (51) | För icke-samarbetsvilliga företag fastställdes i enlighet med artikel 18 i grundförordningen en övrig dumpningsmarginal på grundval av tillgängliga uppgifter. |
| --- | --- |

(51)

För icke-samarbetsvilliga företag fastställdes i enlighet med artikel 18 i grundförordningen en övrig dumpningsmarginal på grundval av tillgängliga uppgifter.

3.2   Kroatien

3.2.1   Den kroatiska exportörens bristande samarbetsvilja

| (52) | Den enda tillverkaren i Kroatien, Mechel Željezara Ltd., hade trätt i likvidation under hösten 2004. I dennes ställe hade en ny rättslig enhet, Valjaonice Cijevi Sisak d.o.o (VCS), inrättats av den kroatiska privatiseringsfonden, en statlig organisation som ansvarar för privatiseringsprocessen i Kroatien. |
| --- | --- |

(52)

Den enda tillverkaren i Kroatien, Mechel Željezara Ltd., hade trätt i likvidation under hösten 2004. I dennes ställe hade en ny rättslig enhet, Valjaonice Cijevi Sisak d.o.o (VCS), inrättats av den kroatiska privatiseringsfonden, en statlig organisation som ansvarar för privatiseringsprocessen i Kroatien.

| (53) | VCS underrättade kommissionen om att enheten inte kunde samarbeta i den nuvarande undersökningen, eftersom den rättslige föregångaren formellt upphört att finnas till och produktionen av sömlösa rör hade upphört i juli 2004. Enligt företaget självt hade det inte befogenhet att lämna ut några uppgifter om handel, bokföring eller tillverkning som härrörde från de tidigare ägarna. Eftersom det inte var möjligt att fastställa dumpningsmarginalen på grundval av företagets egna uppgifter, beräknades den därför utifrån tillgängliga uppgifter enligt artikel 18 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(53)

VCS underrättade kommissionen om att enheten inte kunde samarbeta i den nuvarande undersökningen, eftersom den rättslige föregångaren formellt upphört att finnas till och produktionen av sömlösa rör hade upphört i juli 2004. Enligt företaget självt hade det inte befogenhet att lämna ut några uppgifter om handel, bokföring eller tillverkning som härrörde från de tidigare ägarna. Eftersom det inte var möjligt att fastställa dumpningsmarginalen på grundval av företagets egna uppgifter, beräknades den därför utifrån tillgängliga uppgifter enligt artikel 18 i grundförordningen.

| (54) | Av de inlämnade uppgifterna framgår det att VCS återupptog produktionen i juni 2005. Företaget har möjlighet att lämna in en begäran om interimsöversyn enligt artikel 11.3 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(54)

Av de inlämnade uppgifterna framgår det att VCS återupptog produktionen i juni 2005. Företaget har möjlighet att lämna in en begäran om interimsöversyn enligt artikel 11.3 i grundförordningen.

3.2.2   Normalvärde

| (55) | I avsaknad av andra uppgifter beräknades normalvärdet på grundval av tillgängliga uppgifter, dvs. uppgifterna i klagomålet. |
| --- | --- |

(55)

I avsaknad av andra uppgifter beräknades normalvärdet på grundval av tillgängliga uppgifter, dvs. uppgifterna i klagomålet.

3.2.3   Exportpris

| (56) | Exportpriset beräknades på grundval av uppgifter från Eurostat för undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(56)

Exportpriset beräknades på grundval av uppgifter från Eurostat för undersökningsperioden.

3.2.4   Jämförelse

| (57) | I enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen gjordes justeringar för transport- och försäkringskostnader samt provisioner på grundval av uppgifterna i klagomålet. |
| --- | --- |

(57)

I enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen gjordes justeringar för transport- och försäkringskostnader samt provisioner på grundval av uppgifterna i klagomålet.

3.2.5   Dumpningsmarginal

| (58) | Dumpningsmarginalen, uttryckt i procent av importpriset cif gemenskapens gräns, före tull, är följande:






  Företag | Dumpningsmarginal |
| --- | --- | --- |
| Valjaonica Cijevi Sisak d.o.o. | 29,8 % |

(58)

Dumpningsmarginalen, uttryckt i procent av importpriset cif gemenskapens gräns, före tull, är följande:

Företag

Dumpningsmarginal

Valjaonica Cijevi Sisak d.o.o.

29,8 %

| (59) | Eftersom VCS är den enda tillverkaren av produkten i Kroatien, sattes den övriga dumpningsmarginalen till samma nivå. |
| --- | --- |

(59)

Eftersom VCS är den enda tillverkaren av produkten i Kroatien, sattes den övriga dumpningsmarginalen till samma nivå.

3.3   Rumänien

| (60) | Svar på frågeformuläret mottogs från tre exporterande tillverkare, varav två var närstående importörer av den berörda produkten i gemenskapen. |
| --- | --- |

(60)

Svar på frågeformuläret mottogs från tre exporterande tillverkare, varav två var närstående importörer av den berörda produkten i gemenskapen.

3.3.1   Normalvärde

| (61) | För alla tre exporterande tillverkarna var den totala försäljningsvolymen på hemmamarknaden av den likadana produkten representativ i den mening som avses i skäl 41. För de flesta av produkttyperna fastställdes normalvärdet på grundval av de priser som betalats eller skulle betalas av oberoende kunder vid normal handel i Rumänien. För en del produkttyper hade emellertid den inhemska försäljningen inte ägt rum i tillräckliga mängder för att kunna anses vara representativ eller hade inte ägt rum vid normal handel, och därför konstruerades normalvärdet på det sätt som anges i skäl 45. |
| --- | --- |

(61)

För alla tre exporterande tillverkarna var den totala försäljningsvolymen på hemmamarknaden av den likadana produkten representativ i den mening som avses i skäl 41. För de flesta av produkttyperna fastställdes normalvärdet på grundval av de priser som betalats eller skulle betalas av oberoende kunder vid normal handel i Rumänien. För en del produkttyper hade emellertid den inhemska försäljningen inte ägt rum i tillräckliga mängder för att kunna anses vara representativ eller hade inte ägt rum vid normal handel, och därför konstruerades normalvärdet på det sätt som anges i skäl 45.

3.3.2   Exportpris

| (62) | Merparten av en exporterande tillverkares exportförsäljning till gemenskapen under undersökningsperioden var till två närstående importörer. Därför konstruerades exportpriset såsom anges i skäl 46. |
| --- | --- |

(62)

Merparten av en exporterande tillverkares exportförsäljning till gemenskapen under undersökningsperioden var till två närstående importörer. Därför konstruerades exportpriset såsom anges i skäl 46.

| (63) | Denna exportör ifrågasatte kommissionens beräkning och hävdade att den vinstmarginal som använts var alldeles för stor. Man hävdade att den genomsnittliga vinstmarginal som beräknats på grundval av uppgifter från de tre samarbetande, icke-närstående importörerna i gemenskapen inte var representativ, eftersom man aldrig sålde produkter till dessa företag. Vidare hävdade exportören att de tre företagen var större än de importörer som dess produkter såldes till, att det i den senaste undersökningen använts en lägre vinstmarginal samt att de två närstående importörernas faktiska vinst var lägre än den genomsnittliga vinstmarginal som kommissionen använt. |
| --- | --- |

(63)

Denna exportör ifrågasatte kommissionens beräkning och hävdade att den vinstmarginal som använts var alldeles för stor. Man hävdade att den genomsnittliga vinstmarginal som beräknats på grundval av uppgifter från de tre samarbetande, icke-närstående importörerna i gemenskapen inte var representativ, eftersom man aldrig sålde produkter till dessa företag. Vidare hävdade exportören att de tre företagen var större än de importörer som dess produkter såldes till, att det i den senaste undersökningen använts en lägre vinstmarginal samt att de två närstående importörernas faktiska vinst var lägre än den genomsnittliga vinstmarginal som kommissionen använt.

| (64) | Man bör här lägga märke till att institutionerna har som genomgående praxis att, när så är berättigat, använda icke närstående importörers genomsnittliga vinst för den justering som föreskrivs i artikel 2.9 i grundförordningen. Huruvida exportören faktiskt sålde sina produkter till dessa företag är inte relevant i samband med fastställandet av en rimlig vinstmarginal enligt artikel 2.9 i grundförordningen. Vidare lade man inte fram någon bevisning för hur storleken på de importerande företagen skulle kunna påverka deras vinstmarginal. Slutligen kan, på grund av relationen mellan exportörerna och deras närstående importörer, de närstående importörernas vinst inte användas som grund eller referens i detta sammanhang, eftersom den närstående importörens vinstnivå kommer att vara avhängig av internpriset mellan de närstående parterna. Detta argument avvisades därför. |
| --- | --- |

(64)

Man bör här lägga märke till att institutionerna har som genomgående praxis att, när så är berättigat, använda icke närstående importörers genomsnittliga vinst för den justering som föreskrivs i artikel 2.9 i grundförordningen. Huruvida exportören faktiskt sålde sina produkter till dessa företag är inte relevant i samband med fastställandet av en rimlig vinstmarginal enligt artikel 2.9 i grundförordningen. Vidare lade man inte fram någon bevisning för hur storleken på de importerande företagen skulle kunna påverka deras vinstmarginal. Slutligen kan, på grund av relationen mellan exportörerna och deras närstående importörer, de närstående importörernas vinst inte användas som grund eller referens i detta sammanhang, eftersom den närstående importörens vinstnivå kommer att vara avhängig av internpriset mellan de närstående parterna. Detta argument avvisades därför.

| (65) | En väsentlig del av exportförsäljningen från en annan exporterande tillverkare till gemenskapen skedde till två företag, varav det ena var exportören närstående och det andra hade varit det under en del av undersökningsperioden. Det senare företaget samarbetade inte i undersökningen och dess återförsäljningspriser till oberoende kunder i gemenskapen lämnades således inte in till kommissionen. De enda exportpriser som funnits tillgängliga för transaktionerna till den närstående importör som varit exportören närstående under en del av undersökningsperioden var de priser som överenskommits mellan exportören och den närstående importören. Man fastställde att de priserna motsvarade de marknadsmässiga priserna. En prisjämförelse mellan den period under vilken de två företagen var närstående och den period under vilken de inte längre var närstående visade mycket riktigt att det inte fanns några väsentliga skillnader i priserna per enhet. Dessutom jämfördes de priser som den närstående importören betalade med de priser som icke-närstående kunder i gemenskapen betalade och de var ungefär desamma. Exportpriset för de ifrågavarande transaktionerna baserades således på den rumänska exporterande tillverkarens försäljningspris till dess närstående handelsföretag. |
| --- | --- |

(65)

En väsentlig del av exportförsäljningen från en annan exporterande tillverkare till gemenskapen skedde till två företag, varav det ena var exportören närstående och det andra hade varit det under en del av undersökningsperioden. Det senare företaget samarbetade inte i undersökningen och dess återförsäljningspriser till oberoende kunder i gemenskapen lämnades således inte in till kommissionen. De enda exportpriser som funnits tillgängliga för transaktionerna till den närstående importör som varit exportören närstående under en del av undersökningsperioden var de priser som överenskommits mellan exportören och den närstående importören. Man fastställde att de priserna motsvarade de marknadsmässiga priserna. En prisjämförelse mellan den period under vilken de två företagen var närstående och den period under vilken de inte längre var närstående visade mycket riktigt att det inte fanns några väsentliga skillnader i priserna per enhet. Dessutom jämfördes de priser som den närstående importören betalade med de priser som icke-närstående kunder i gemenskapen betalade och de var ungefär desamma. Exportpriset för de ifrågavarande transaktionerna baserades således på den rumänska exporterande tillverkarens försäljningspris till dess närstående handelsföretag.

| (66) | När det gäller transaktionerna till det andra närstående företaget, som samarbetade i undersökningen, fann man att den berörda produkten hade bearbetats ytterligare av det närstående företaget innan den återförsåldes i gemenskapen. I det fallet kunde man inte fastställa något återförsäljningspris för den berörda produkten till en köpare i gemenskapen. Man fann emellertid tillräcklig bevisning för att internpriset mellan den rumänska exporterande tillverkaren och dess närstående företag i gemenskapen kunde anses var marknadsmässigt, förutsatt att det i enlighet med artikel 2.10 d i i grundförordningen gjordes en justering för olika handelsled för de ursprungliga tillverkarna av utrustningen (OEM). En jämförelse gjordes följaktligen mellan de priser som begärts för alla modeller av både närstående och icke-närstående importörer. Exportpriset grundades därför på internpriset. |
| --- | --- |

(66)

När det gäller transaktionerna till det andra närstående företaget, som samarbetade i undersökningen, fann man att den berörda produkten hade bearbetats ytterligare av det närstående företaget innan den återförsåldes i gemenskapen. I det fallet kunde man inte fastställa något återförsäljningspris för den berörda produkten till en köpare i gemenskapen. Man fann emellertid tillräcklig bevisning för att internpriset mellan den rumänska exporterande tillverkaren och dess närstående företag i gemenskapen kunde anses var marknadsmässigt, förutsatt att det i enlighet med artikel 2.10 d i i grundförordningen gjordes en justering för olika handelsled för de ursprungliga tillverkarna av utrustningen (OEM). En jämförelse gjordes följaktligen mellan de priser som begärts för alla modeller av både närstående och icke-närstående importörer. Exportpriset grundades därför på internpriset.

| (67) | Av undersökningen framgick det att den tredje exporterande tillverkarens exportförsäljning gick direkt till icke-närstående kunder i gemenskapen. Exportpriset fastställdes därför på grundval av de exportpriser som faktiskt betalats eller skulle betalas för den berörda produkten vid försäljning till den första oberoende kunden i gemenskapen, såsom anges i skäl 46. |
| --- | --- |

(67)

Av undersökningen framgick det att den tredje exporterande tillverkarens exportförsäljning gick direkt till icke-närstående kunder i gemenskapen. Exportpriset fastställdes därför på grundval av de exportpriser som faktiskt betalats eller skulle betalas för den berörda produkten vid försäljning till den första oberoende kunden i gemenskapen, såsom anges i skäl 46.

| (68) | Denna exporterande tillverkare begärde att en del av försäljningen av den berörda produkten inte skulle ingå i dumpningsberäkningen, därför att tillverkningen av vissa modeller av sömlösa rör hade upphört någon gång under undersökningsperioden. Såsom förklarats ovan brukar emellertid gemenskapens institutioner normalt ta med all försäljning av den berörda produkten till icke-närstående kunder när de beräknar det vägda genomsnittliga exportpriset. Det bör också noteras att de ifrågavarande typerna av den berörda produkten såldes i stora volymer under undersökningsperioden och att man likaså fann att produktionsanläggningarna för dessa typer av sömlösa rör inte hade avvecklats och därför kunde tas i bruk igen i framtiden. Påståendet avvisades därför. |
| --- | --- |

(68)

Denna exporterande tillverkare begärde att en del av försäljningen av den berörda produkten inte skulle ingå i dumpningsberäkningen, därför att tillverkningen av vissa modeller av sömlösa rör hade upphört någon gång under undersökningsperioden. Såsom förklarats ovan brukar emellertid gemenskapens institutioner normalt ta med all försäljning av den berörda produkten till icke-närstående kunder när de beräknar det vägda genomsnittliga exportpriset. Det bör också noteras att de ifrågavarande typerna av den berörda produkten såldes i stora volymer under undersökningsperioden och att man likaså fann att produktionsanläggningarna för dessa typer av sömlösa rör inte hade avvecklats och därför kunde tas i bruk igen i framtiden. Påståendet avvisades därför.

3.3.3   Jämförelse

| (69) | Justeringar, där så var lämpligt, gjordes enligt artikel 2.10 i grundförordningen för olikheter i fråga om transport, försäkring, hantering, lastning och därmed sammanhängande kostnader, krediter och provisioner samt olika handelsled. |
| --- | --- |

(69)

Justeringar, där så var lämpligt, gjordes enligt artikel 2.10 i grundförordningen för olikheter i fråga om transport, försäkring, hantering, lastning och därmed sammanhängande kostnader, krediter och provisioner samt olika handelsled.

| (70) | En exporterande tillverkare krävde justeringar för olika handelsled, för extra logistikkostnader, som man hävdade att man hade för den inhemska försäljningen men inte för exportförsäljningen, samt för olikheter i kvantitet. Exportören kunde emellertid inte styrka kraven och undersökningen visade inte heller att dessa krav var berättigade. Följaktligen måste kraven avvisas. Kravet som gällde olikheter i kvantitet avvisades delvis därför att det begärda beloppet inte kunde styrkas med den bevisning som samlats in på platsen och de uppgifter som lämnats i den exporterande tillverkarens svar på frågeformuläret. |
| --- | --- |

(70)

En exporterande tillverkare krävde justeringar för olika handelsled, för extra logistikkostnader, som man hävdade att man hade för den inhemska försäljningen men inte för exportförsäljningen, samt för olikheter i kvantitet. Exportören kunde emellertid inte styrka kraven och undersökningen visade inte heller att dessa krav var berättigade. Följaktligen måste kraven avvisas. Kravet som gällde olikheter i kvantitet avvisades delvis därför att det begärda beloppet inte kunde styrkas med den bevisning som samlats in på platsen och de uppgifter som lämnats i den exporterande tillverkarens svar på frågeformuläret.

| (71) | En annan exporterande tillverkare begärde justeringar för olikheter i inflation, valutaomräkning, handelsled och indirekta försäljningskostnader. |
| --- | --- |

(71)

En annan exporterande tillverkare begärde justeringar för olikheter i inflation, valutaomräkning, handelsled och indirekta försäljningskostnader.

| (72) | När det gäller kravet på justering för inflation bör det noteras att inflationen i Rumänien under undersökningsperioden var 10,8 %, dvs. långt ifrån någon hyperinflation. Eftersom man inte fann att prisernas jämförbarhet hade påverkats, avvisades kravet. Exportören motsatte sig denna slutsats och upprepade sitt krav på en justering. Det lämnades emellertid inte in några nya argument eller bevis för att den preliminära slutsatsen skulle vara felaktig och kravet avvisades därför. Det bör också noteras att man föreslog en kvartalsvis granskning, men att exportören avböjde detta erbjudande. |
| --- | --- |

(72)

När det gäller kravet på justering för inflation bör det noteras att inflationen i Rumänien under undersökningsperioden var 10,8 %, dvs. långt ifrån någon hyperinflation. Eftersom man inte fann att prisernas jämförbarhet hade påverkats, avvisades kravet. Exportören motsatte sig denna slutsats och upprepade sitt krav på en justering. Det lämnades emellertid inte in några nya argument eller bevis för att den preliminära slutsatsen skulle vara felaktig och kravet avvisades därför. Det bör också noteras att man föreslog en kvartalsvis granskning, men att exportören avböjde detta erbjudande.

| (73) | När det gäller valutaomräkningar, hävdade den exporterande tillverkaren att denne borde få en tidsfrist på 60 dagar, så att hänsyn skulle kunna tas till fluktuationer i växelkurserna i enlighet med artikel 2.10 j i grundförordningen. Man fann dock att denna bestämmelse inte kunde tillämpas i detta fall, eftersom det konstaterades att det inte hade förekommit någon varaktig förändring i växelkursen mellan valutorna under undersökningsperioden, utan bara små fluktuationer. Detta krav avvisades därför och växelkursen baserades i samtliga fall på valutakursen vid fakturadatumet i enlighet med artikel 2.10 j i grundförordningen. |
| --- | --- |

(73)

När det gäller valutaomräkningar, hävdade den exporterande tillverkaren att denne borde få en tidsfrist på 60 dagar, så att hänsyn skulle kunna tas till fluktuationer i växelkurserna i enlighet med artikel 2.10 j i grundförordningen. Man fann dock att denna bestämmelse inte kunde tillämpas i detta fall, eftersom det konstaterades att det inte hade förekommit någon varaktig förändring i växelkursen mellan valutorna under undersökningsperioden, utan bara små fluktuationer. Detta krav avvisades därför och växelkursen baserades i samtliga fall på valutakursen vid fakturadatumet i enlighet med artikel 2.10 j i grundförordningen.

| (74) | När det gäller kravet avseende olika handelsled visade undersökningen att det för vissa av de kategorier av kunder som kravet gällde fanns varaktiga och tydliga skillnader i funktioner och priser på den nivå som åberopats av den exporterande tillverkaren. Kravet kunde därför godtas för de kategorier av kunder för vilka skillnader kunde påvisas, men bara delvis för de kunder för vilka skillnaderna var mindre än vad den exporterande tillverkaren hävdat. I det senare fallet baserades beräkningen av justeringen på den bevisning som samlats in på plats hos den exporterande tillverkaren. |
| --- | --- |

(74)

När det gäller kravet avseende olika handelsled visade undersökningen att det för vissa av de kategorier av kunder som kravet gällde fanns varaktiga och tydliga skillnader i funktioner och priser på den nivå som åberopats av den exporterande tillverkaren. Kravet kunde därför godtas för de kategorier av kunder för vilka skillnader kunde påvisas, men bara delvis för de kunder för vilka skillnaderna var mindre än vad den exporterande tillverkaren hävdat. I det senare fallet baserades beräkningen av justeringen på den bevisning som samlats in på plats hos den exporterande tillverkaren.

| (75) | När det gäller påståendet om olikheter i indirekta försäljningskostnader befanns detta krav vara överflödigt med tanke på de justeringar som redan beviljats för olika handelsled, och begäran avslogs därför. |
| --- | --- |

(75)

När det gäller påståendet om olikheter i indirekta försäljningskostnader befanns detta krav vara överflödigt med tanke på de justeringar som redan beviljats för olika handelsled, och begäran avslogs därför.

| (76) | Efter påpekanden från exportörerna rättades en del räknefel till och dumpningsmarginalerna räknades om i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(76)

Efter påpekanden från exportörerna rättades en del räknefel till och dumpningsmarginalerna räknades om i enlighet med detta.

3.3.4   Dumpningsmarginal

| (77) | Jämförelsen mellan normalvärdet och exportpriset visade att dumpning förekom. Dumpningsmarginalerna, uttryckta i procent av importpriset cif vid gemenskapens gräns, före tull, är följande:






  Företag | Dumpningsmarginal |
| --- | --- | --- |
| S.C. T.M.K. – Artrom S.A., | 17,8 % |
| S.C. Mittal Steel Roman S.A. | 17,7 % |
| S.C. Silcotub S.A. | 11,7 % |

(77)

Jämförelsen mellan normalvärdet och exportpriset visade att dumpning förekom. Dumpningsmarginalerna, uttryckta i procent av importpriset cif vid gemenskapens gräns, före tull, är följande:

Företag

Dumpningsmarginal

S.C. T.M.K. – Artrom S.A.,

17,8 %

S.C. Mittal Steel Roman S.A.

17,7 %

S.C. Silcotub S.A.

11,7 %

| (78) | Eftersom samarbetsviljan var god (mer än 80 % av exporten av den berörda produkten från Rumänien till gemenskapen omfattades) och det inte fanns någon anledning att anta att någon exporterande tillverkare avsiktligt avstod från att samarbeta, fastställdes den övriga dumpningsmarginalen för alla andra exportörer i Rumänien till samma nivå som den som fastställts för den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren S.C. TMK – Artrom S.A., nämligen 17,8 %. |
| --- | --- |

(78)

Eftersom samarbetsviljan var god (mer än 80 % av exporten av den berörda produkten från Rumänien till gemenskapen omfattades) och det inte fanns någon anledning att anta att någon exporterande tillverkare avsiktligt avstod från att samarbeta, fastställdes den övriga dumpningsmarginalen för alla andra exportörer i Rumänien till samma nivå som den som fastställts för den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren S.C. TMK – Artrom S.A., nämligen 17,8 %.

3.4   Ryssland

| (79) | Svar på frågeformuläret mottogs från två grupper av exporterande tillverkare, varav den ena består av fyra tillverkare och fem närstående företag (TMK-gruppen) och den andra av två tillverkare (Pervouralsky och Chelyabinsk). |
| --- | --- |

(79)

Svar på frågeformuläret mottogs från två grupper av exporterande tillverkare, varav den ena består av fyra tillverkare och fem närstående företag (TMK-gruppen) och den andra av två tillverkare (Pervouralsky och Chelyabinsk).

3.4.1   Bristande samarbetsvilja hos TMK-gruppen

| (80) | Frågeformulärssvaren från alla fyra tillverkarna och de fem närstående företagen var i hög grad ofullständiga och motsägelsefulla, och alla svaren, utom från två närstående företag, kom in efter det att svarsfristen hade löpt ut. |
| --- | --- |

(80)

Frågeformulärssvaren från alla fyra tillverkarna och de fem närstående företagen var i hög grad ofullständiga och motsägelsefulla, och alla svaren, utom från två närstående företag, kom in efter det att svarsfristen hade löpt ut.

| (81) | Kontrollbesök på plats utfördes hos två av de fyra tillverkarna och hos ett närstående företag i Ryssland och besöken visade på ytterligare svagheter i frågeformulärssvaren. För de två tillverkare som man besökte kunde man inte fastställa något tillförlitligt normalvärde och exportpris, eftersom förteckningarna över både den inhemska försäljningen och exportförsäljningen var mycket bristfälliga: värden och kvantiteter stämde inte med fakturorna och produktkodnumren (PCN) var felaktiga. Vidare fanns det inte några tillförlitliga uppgifter om produktionskostnader. |
| --- | --- |

(81)

Kontrollbesök på plats utfördes hos två av de fyra tillverkarna och hos ett närstående företag i Ryssland och besöken visade på ytterligare svagheter i frågeformulärssvaren. För de två tillverkare som man besökte kunde man inte fastställa något tillförlitligt normalvärde och exportpris, eftersom förteckningarna över både den inhemska försäljningen och exportförsäljningen var mycket bristfälliga: värden och kvantiteter stämde inte med fakturorna och produktkodnumren (PCN) var felaktiga. Vidare fanns det inte några tillförlitliga uppgifter om produktionskostnader.

| (82) | Till följd av det genomgående otillfredsställande samarbetet från de två tillverkares sida som man besökte, de mycket bristfälliga frågeformulärssvaren från de två återstående tillverkarna i gruppen, särskilt det faktum att en tillverkare inte kunde tillhandahålla några förteckningar över försäljningen, samt det faktum att kommissionens skrivelser om bristerna inte hade besvarats inom tidsfristen, beslöt man att inte utföra några kontrollbesök på plats hos de andra två tillverkarna i gruppen. |
| --- | --- |

(82)

Till följd av det genomgående otillfredsställande samarbetet från de två tillverkares sida som man besökte, de mycket bristfälliga frågeformulärssvaren från de två återstående tillverkarna i gruppen, särskilt det faktum att en tillverkare inte kunde tillhandahålla några förteckningar över försäljningen, samt det faktum att kommissionens skrivelser om bristerna inte hade besvarats inom tidsfristen, beslöt man att inte utföra några kontrollbesök på plats hos de andra två tillverkarna i gruppen.

| (83) | Bara två av de tre närstående importörerna lämnade in mer ingående frågeformulärssvar, varav bara ett gick att kontrollera, medan förteckningen över försäljningen hos den tredje närstående importören var mycket bristfällig. Även de närstående importörerna samarbetade alltså bara delvis och i föga utsträckning. |
| --- | --- |

(83)

Bara två av de tre närstående importörerna lämnade in mer ingående frågeformulärssvar, varav bara ett gick att kontrollera, medan förteckningen över försäljningen hos den tredje närstående importören var mycket bristfällig. Även de närstående importörerna samarbetade alltså bara delvis och i föga utsträckning.

| (84) | TMK-gruppen hävdade att den inte kunde samarbeta ordentligt på grund av valet av produktkodnummer (PCN), som i deras ögon var otillfredsställande mot bakgrund av de fyra tillverkarnas mycket diversifierade produktsortiment. Det bör emellertid noteras att klassificeringen av den berörda produkten i den föreslagna PCN-strukturen inte gett upphov till några problem vare sig hos gemenskapstillverkarna eller hos andra exporterande tillverkare, varav en del också producerar ett brett urval av sömlösa rör. Påståendet avvisades därför. |
| --- | --- |

(84)

TMK-gruppen hävdade att den inte kunde samarbeta ordentligt på grund av valet av produktkodnummer (PCN), som i deras ögon var otillfredsställande mot bakgrund av de fyra tillverkarnas mycket diversifierade produktsortiment. Det bör emellertid noteras att klassificeringen av den berörda produkten i den föreslagna PCN-strukturen inte gett upphov till några problem vare sig hos gemenskapstillverkarna eller hos andra exporterande tillverkare, varav en del också producerar ett brett urval av sömlösa rör. Påståendet avvisades därför.

| (85) | Dumpningsmarginalerna för TMK-gruppen ansågs mot bakgrund av ovanstående inte kunna fastställas på grundval av gruppens egna uppgifter. Dumpningsmarginalen fastställdes därför på grundval av tillgängliga uppgifter enligt artikel 18 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(85)

Dumpningsmarginalerna för TMK-gruppen ansågs mot bakgrund av ovanstående inte kunna fastställas på grundval av gruppens egna uppgifter. Dumpningsmarginalen fastställdes därför på grundval av tillgängliga uppgifter enligt artikel 18 i grundförordningen.

3.4.1.1   Normalvärde

| (86) | I detta fall fann man att de uppgifter om normalvärde som fastställts för Pervouralsky och Chelyabinsk kunde anses utgöra de mest tillförlitliga uppgifter som fanns att tillgå i enlighet med artikel 18 i grundförordningen. Dessa uppgifter verkade mycket riktigt vara de som bäst återspeglade situationen på den ryska marknaden. |
| --- | --- |

(86)

I detta fall fann man att de uppgifter om normalvärde som fastställts för Pervouralsky och Chelyabinsk kunde anses utgöra de mest tillförlitliga uppgifter som fanns att tillgå i enlighet med artikel 18 i grundförordningen. Dessa uppgifter verkade mycket riktigt vara de som bäst återspeglade situationen på den ryska marknaden.

| (87) | I enlighet med artikel 2.5 i grundförordningen justerades gaspriset som användes i beräkningen av produktionskostnaden i klagomålet på samma sätt som för de två samarbetande tillverkarna, enligt beskrivningen i skälen 94–99, för att återspegla marknadspriset på gas under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(87)

I enlighet med artikel 2.5 i grundförordningen justerades gaspriset som användes i beräkningen av produktionskostnaden i klagomålet på samma sätt som för de två samarbetande tillverkarna, enligt beskrivningen i skälen 94–99, för att återspegla marknadspriset på gas under undersökningsperioden.

3.4.1.2   Exportpris

| (88) | Exportpriset beräknades på grundval av Eurostats uppgifter för undersökningsperioden, minskade med de kvantiteter och värden som erhållits från de två samarbetsvilliga tillverkare som anges i skäl 91. |
| --- | --- |

(88)

Exportpriset beräknades på grundval av Eurostats uppgifter för undersökningsperioden, minskade med de kvantiteter och värden som erhållits från de två samarbetsvilliga tillverkare som anges i skäl 91.

3.4.1.3   Jämförelse

| (89) | I enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen gjordes justeringar av exportpriset för transport- och försäkringskostnader samt provisioner utifrån uppgifterna i klagomålet. |
| --- | --- |

(89)

I enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen gjordes justeringar av exportpriset för transport- och försäkringskostnader samt provisioner utifrån uppgifterna i klagomålet.

3.4.1.4   Dumpningsmarginal

| (90) | Jämförelsen mellan normalvärdet och exportpriset visade att det förekom dumpning. Dumpningsmarginalen, uttryckt i procent av importpriset cif vid gemenskapens gräns, före tull, är följande:






  Företag | Dumpningsmarginal |
| --- | --- | --- |
| Volzhsky Pipe Works Open Joint Stock Company, Joint Stock Company Taganrog Metallurgical Works, Sinarsky Pipe Works Open Joint Stock Company och Seversky Tube Works Open Joint Stock Company | 35,8 % |

(90)

Jämförelsen mellan normalvärdet och exportpriset visade att det förekom dumpning. Dumpningsmarginalen, uttryckt i procent av importpriset cif vid gemenskapens gräns, före tull, är följande:

Företag

Dumpningsmarginal

Volzhsky Pipe Works Open Joint Stock Company, Joint Stock Company Taganrog Metallurgical Works, Sinarsky Pipe Works Open Joint Stock Company och Seversky Tube Works Open Joint Stock Company

35,8 %

3.4.2   Pervouralsky och Chelyabinsk

| (91) | Pervouralsky och Chelyabinsk var separata rättsliga enheter under undersökningsperioden, men sedan slutet av 2004 är de förbundna, eftersom Chelyabinsk har aktiemajoriteten i Pervouralsky och därför har direkt kontroll av företaget. Därför skall bara en tull införas för gruppen. |
| --- | --- |

(91)

Pervouralsky och Chelyabinsk var separata rättsliga enheter under undersökningsperioden, men sedan slutet av 2004 är de förbundna, eftersom Chelyabinsk har aktiemajoriteten i Pervouralsky och därför har direkt kontroll av företaget. Därför skall bara en tull införas för gruppen.

3.4.2.1   Normalvärde

| (92) | För de båda exporterande tillverkarna var försäljningen på hemmamarknaden representativ, i enlighet med skäl 41. Med tillämpning av den metod som beskrivs i skälen 42–45 fastställdes normalvärdet, beroende på den produkttyp som exporterats, på grundval av antingen försäljningspriserna för all försäljning, försäljningspriserna för den lönsamma försäljningen eller det konstruerade normalvärdet. |
| --- | --- |

(92)

För de båda exporterande tillverkarna var försäljningen på hemmamarknaden representativ, i enlighet med skäl 41. Med tillämpning av den metod som beskrivs i skälen 42–45 fastställdes normalvärdet, beroende på den produkttyp som exporterats, på grundval av antingen försäljningspriserna för all försäljning, försäljningspriserna för den lönsamma försäljningen eller det konstruerade normalvärdet.

| (93) | Man fann att företagets kostnadsfördelning för vissa enskilda produkttyper inte återspeglade vare sig den stora variationen i försäljningspriserna på hemmamarknaden eller viktiga kostnadsdrivande faktorer. Dessa priser måste alltså anses vara otillförlitliga. Tillgängliga uppgifter användes därför enligt artikel 18 i grundförordningen. I detta fall blev man tvungen att beräkna en vinst för hela gruppen på grundval av all försäljning av den berörda produkten, som sedan användes för att fastställa normalvärdena. |
| --- | --- |

(93)

Man fann att företagets kostnadsfördelning för vissa enskilda produkttyper inte återspeglade vare sig den stora variationen i försäljningspriserna på hemmamarknaden eller viktiga kostnadsdrivande faktorer. Dessa priser måste alltså anses vara otillförlitliga. Tillgängliga uppgifter användes därför enligt artikel 18 i grundförordningen. I detta fall blev man tvungen att beräkna en vinst för hela gruppen på grundval av all försäljning av den berörda produkten, som sedan användes för att fastställa normalvärdena.

| (94) | När det gäller tillverkningskostnaderna, särskilt energikostnaderna, fann man under undersökningen att de elpriser som båda företagen betalade något så när avspeglade de faktiska tillverkningskostnaderna för den inköpta elektriciteten. Detta framgick av att elpriserna låg i linje med internationella marknadspriser, när man jämförde med länder som Norge och Kanada, som också använder sig av vattenkraft. Samma sak kunde emellertid inte sägas om gaspriserna. Istället fann man att de gaspriser som båda företagen betalade inte avspeglade den faktiska kostnaden för gasen. |
| --- | --- |

(94)

När det gäller tillverkningskostnaderna, särskilt energikostnaderna, fann man under undersökningen att de elpriser som båda företagen betalade något så när avspeglade de faktiska tillverkningskostnaderna för den inköpta elektriciteten. Detta framgick av att elpriserna låg i linje med internationella marknadspriser, när man jämförde med länder som Norge och Kanada, som också använder sig av vattenkraft. Samma sak kunde emellertid inte sägas om gaspriserna. Istället fann man att de gaspriser som båda företagen betalade inte avspeglade den faktiska kostnaden för gasen.

| (95) | Det fastställdes på grundval av uppgifter i den offentliggjorda årsrapporten för 2004 från den ryska gasleverantören OAO Gazprom att det inhemska gaspris som de två ryska tillverkarna betalade var betydligt lägre än de genomsnittliga ryska exportpriserna för gas till både Väst- och Östeuropa. I samma rapport står följande: ”Gazprom-gruppen är tvungen att leverera naturgas till ryska konsumenter till priser som regleras av den statliga myndigheten för prisreglering. För närvarande är dessa priser betydligt lägre än de internationella priserna på naturgas. (...) OAO Gazprom arbetar tillsammans med Ryssland för att optimera de reglerade grossistpriserna på gas.” Dessutom var det gaspris som de två ryska tillverkarna betalade betydligt lägre än det gaspris som de rumänska tillverkarna och gemenskapstillverkarna betalade. |
| --- | --- |

(95)

Det fastställdes på grundval av uppgifter i den offentliggjorda årsrapporten för 2004 från den ryska gasleverantören OAO Gazprom att det inhemska gaspris som de två ryska tillverkarna betalade var betydligt lägre än de genomsnittliga ryska exportpriserna för gas till både Väst- och Östeuropa. I samma rapport står följande: ”Gazprom-gruppen är tvungen att leverera naturgas till ryska konsumenter till priser som regleras av den statliga myndigheten för prisreglering. För närvarande är dessa priser betydligt lägre än de internationella priserna på naturgas. (...) OAO Gazprom arbetar tillsammans med Ryssland för att optimera de reglerade grossistpriserna på gas.” Dessutom var det gaspris som de två ryska tillverkarna betalade betydligt lägre än det gaspris som de rumänska tillverkarna och gemenskapstillverkarna betalade.

| (96) | Mot bakgrund av ovanstående ansågs det därför att de gaspriser som de två ryska tillverkarna av sömlösa rör betalade under undersökningsperioden inte rimligtvis kunde återspegla kostnaderna för produktion och distribution av gas. |
| --- | --- |

(96)

Mot bakgrund av ovanstående ansågs det därför att de gaspriser som de två ryska tillverkarna av sömlösa rör betalade under undersökningsperioden inte rimligtvis kunde återspegla kostnaderna för produktion och distribution av gas.

| (97) | I enlighet med artikel 2.5 i grundförordningen justerades de två ryska exporterande tillverkarnas gaspriser därför för att återspegla marknadspriset på gas under undersökningsperioden på grundval av gaspriset för export till Västeuropa med avdrag för transportkostnader och punktskatt. |
| --- | --- |

(97)

I enlighet med artikel 2.5 i grundförordningen justerades de två ryska exporterande tillverkarnas gaspriser därför för att återspegla marknadspriset på gas under undersökningsperioden på grundval av gaspriset för export till Västeuropa med avdrag för transportkostnader och punktskatt.

| (98) | Båda tillverkarna hävdade att kostnaderna för gas tydligt framgick av deras räkenskaper, och att några justeringar i enlighet med artikel 2.5 i grundförordningen därför inte var berättigade. Svaret på detta är att det inte ifrågasätts att företagen på ett korrekt sätt har redovisat de priser de har betalat till sin gasleverantör. Men justeringen är ändå berättigad med hänsyn till att priset för den inköpta gasen inte rimligtvis avspeglar produktions- och distributionskostnaderna för gas. |
| --- | --- |

(98)

Båda tillverkarna hävdade att kostnaderna för gas tydligt framgick av deras räkenskaper, och att några justeringar i enlighet med artikel 2.5 i grundförordningen därför inte var berättigade. Svaret på detta är att det inte ifrågasätts att företagen på ett korrekt sätt har redovisat de priser de har betalat till sin gasleverantör. Men justeringen är ändå berättigad med hänsyn till att priset för den inköpta gasen inte rimligtvis avspeglar produktions- och distributionskostnaderna för gas.

| (99) | De två tillverkarna hävdade vidare att det inte hade bevisats att de priser som Gazprom tog ut av industriella användare skulle vara under den nivå där de är kostnadstäckande. Flera offentliga källor bekräftar emellertid kommissionens tillvägagångssätt, bl.a. policydokumentet The Economic Survey of the Russian Federation, 2004, som publicerades av OECD i juli 2004. |
| --- | --- |

(99)

De två tillverkarna hävdade vidare att det inte hade bevisats att de priser som Gazprom tog ut av industriella användare skulle vara under den nivå där de är kostnadstäckande. Flera offentliga källor bekräftar emellertid kommissionens tillvägagångssätt, bl.a. policydokumentet The Economic Survey of the Russian Federation, 2004, som publicerades av OECD i juli 2004.

3.4.2.2   Exportpris

| (100) | Hela exportförsäljningen till gemenskapen skedde direkt till oberoende kunder och exportpriset fastställdes därför i enlighet med skäl 46. |
| --- | --- |

(100)

Hela exportförsäljningen till gemenskapen skedde direkt till oberoende kunder och exportpriset fastställdes därför i enlighet med skäl 46.

3.4.2.3   Jämförelse

| (101) | Justeringar gjordes i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen för olikheter i fråga om transport, hantering, lastning och därmed sammanhängande kostnader, förpackning och provisioner. |
| --- | --- |

(101)

Justeringar gjordes i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen för olikheter i fråga om transport, hantering, lastning och därmed sammanhängande kostnader, förpackning och provisioner.

3.4.2.4   Dumpningsmarginal

| (102) | Jämförelsen mellan normalvärdet och exportpriset visade att dumpning förekom. Dumpningsmarginalen, uttryckt i procent av importpriset cif vid gemenskapens gräns, före tull, är följande:






  Företag | Dumpningsmarginal |
| --- | --- | --- |
| Joint Stock Company Chelyabinsk Tube Rolling Plant och Joint Stock Company Pervouralsky Novotrubny Works | 24,1 % |

(102)

Jämförelsen mellan normalvärdet och exportpriset visade att dumpning förekom. Dumpningsmarginalen, uttryckt i procent av importpriset cif vid gemenskapens gräns, före tull, är följande:

Företag

Dumpningsmarginal

Joint Stock Company Chelyabinsk Tube Rolling Plant och Joint Stock Company Pervouralsky Novotrubny Works

24,1 %

3.4.3   Slutsats om dumpning beträffande importen från Ryssland

| (103) | Eftersom de företag som nämns i skäl 79 stod för all exportförsäljning från Ryssland till gemenskapen, fastställdes den övriga dumpningsmarginalen till samma nivå som för icke-samarbetsvilliga exporterande tillverkare, nämligen 35,8 %. |
| --- | --- |

(103)

Eftersom de företag som nämns i skäl 79 stod för all exportförsäljning från Ryssland till gemenskapen, fastställdes den övriga dumpningsmarginalen till samma nivå som för icke-samarbetsvilliga exporterande tillverkare, nämligen 35,8 %.

3.5   Ukraina

3.5.1   Marknadsekonomisk status

| (104) | När denna undersökning inleddes, tillämpades artikel 2.7 b i grundförordningen på Ukraina. I enlighet med denna artikel skall normalvärdet vid antidumpningsundersökningar beträffande import med ursprung i Ukraina fastställas i enlighet med punkterna 1–6 i samma artikel för de tillverkare som konstaterats uppfylla de kriterier som anges i artikel 2.7 c i grundförordningen. |
| --- | --- |

(104)

När denna undersökning inleddes, tillämpades artikel 2.7 b i grundförordningen på Ukraina. I enlighet med denna artikel skall normalvärdet vid antidumpningsundersökningar beträffande import med ursprung i Ukraina fastställas i enlighet med punkterna 1–6 i samma artikel för de tillverkare som konstaterats uppfylla de kriterier som anges i artikel 2.7 c i grundförordningen.

| (105) | De kriterier som de sökande företagen måste visa att de uppfyller redovisas upplysningsvis i sammandrag i det följande:






  — | Företagets beslut fattas som svar på marknadssignaler och utan något större statligt inflytande och dess kostnader återspeglar marknadsvärdena. |
| --- | --- | --- |

(105)

De kriterier som de sökande företagen måste visa att de uppfyller redovisas upplysningsvis i sammandrag i det följande:

—

Företagets beslut fattas som svar på marknadssignaler och utan något större statligt inflytande och dess kostnader återspeglar marknadsvärdena.

| — | Företagen har en enda uppsättning räkenskaper som är föremål för en självständig revision i överensstämmelse med internationella redovisningsnormer och som tillämpas för alla ändamål. |
| --- | --- |

—

Företagen har en enda uppsättning räkenskaper som är föremål för en självständig revision i överensstämmelse med internationella redovisningsnormer och som tillämpas för alla ändamål.

| — | Det förekommer inte några betydande snedvridningar till följd av det tidigare icke marknadsekonomiska systemet. |
| --- | --- |

—

Det förekommer inte några betydande snedvridningar till följd av det tidigare icke marknadsekonomiska systemet.

| — | Rättssäkerhet och stabila villkor garanteras genom lagar om konkurser och ägandeförhållanden. |
| --- | --- |

—

Rättssäkerhet och stabila villkor garanteras genom lagar om konkurser och ägandeförhållanden.

| — | Valutaomräkningar sker till marknadskurser. |
| --- | --- |

—

Valutaomräkningar sker till marknadskurser.

| (106) | Tre grupper av exporterande tillverkare i Ukraina ansökte om marknadsekonomisk status enligt artikel 2.7 b i grundförordningen och besvarade frågeformuläret för exporterande tillverkare som ansöker om sådan status. |
| --- | --- |

(106)

Tre grupper av exporterande tillverkare i Ukraina ansökte om marknadsekonomisk status enligt artikel 2.7 b i grundförordningen och besvarade frågeformuläret för exporterande tillverkare som ansöker om sådan status.

| (107) | Kommissionen inhämtade alla uppgifter som ansågs nödvändiga och kontrollerade på plats hos dessa företag alla uppgifter som de lämnat i sin ansökan om marknadsekonomisk status. |
| --- | --- |

(107)

Kommissionen inhämtade alla uppgifter som ansågs nödvändiga och kontrollerade på plats hos dessa företag alla uppgifter som de lämnat i sin ansökan om marknadsekonomisk status.

| (108) | Undersökningen visade att tre grupper av exporterande tillverkare i Ukraina uppfyllde alla de uppställda kriterierna och dessa beviljades därför marknadsekonomisk status. |
| --- | --- |

(108)

Undersökningen visade att tre grupper av exporterande tillverkare i Ukraina uppfyllde alla de uppställda kriterierna och dessa beviljades därför marknadsekonomisk status.

| (109) | Gemenskapsindustrin gavs tillfälle att lämna synpunkter och invände att flera av de fem kriterierna i artikel 2.7 c i grundförordningen inte uppfylldes av alla exporterande tillverkare. Närmare bestämt hävdade gemenskapsindustrin i) att staten kan komma att ta tillbaka kontrollen av vissa av de privatiserade exporterande tillverkarna, ii) att staten lade sig i deras dagliga beslut, iii) att bestämmelser och lagar i Ukraina under undersökningsperioden när det gäller arbete, konkurser och ägande inte garanterade fullständiga marknadsekonomiska villkor, samt iv) att staten styrde exportförsäljningspriset och kostnaderna för insatsvaror. Gemenskapsindustrins kommentarer beaktades noggrant. |
| --- | --- |

(109)

Gemenskapsindustrin gavs tillfälle att lämna synpunkter och invände att flera av de fem kriterierna i artikel 2.7 c i grundförordningen inte uppfylldes av alla exporterande tillverkare. Närmare bestämt hävdade gemenskapsindustrin i) att staten kan komma att ta tillbaka kontrollen av vissa av de privatiserade exporterande tillverkarna, ii) att staten lade sig i deras dagliga beslut, iii) att bestämmelser och lagar i Ukraina under undersökningsperioden när det gäller arbete, konkurser och ägande inte garanterade fullständiga marknadsekonomiska villkor, samt iv) att staten styrde exportförsäljningspriset och kostnaderna för insatsvaror. Gemenskapsindustrins kommentarer beaktades noggrant.

| (110) | Dessa kommentarer åtföljdes emellertid inte av tillräcklig bevisning för att företagen inte uppfyllde ett eller flera av de fem kriterier enligt vilka de ukrainska exporterande tillverkarnas ansökningar om marknadsekonomisk status analyserades enligt artikel 2.7 c i grundförordningen såsom beskrivs ovan. Undersökningen visade att staten inte hade något nämnvärt inflytande över företagens beslut. |
| --- | --- |

(110)

Dessa kommentarer åtföljdes emellertid inte av tillräcklig bevisning för att företagen inte uppfyllde ett eller flera av de fem kriterier enligt vilka de ukrainska exporterande tillverkarnas ansökningar om marknadsekonomisk status analyserades enligt artikel 2.7 c i grundförordningen såsom beskrivs ovan. Undersökningen visade att staten inte hade något nämnvärt inflytande över företagens beslut.

| (111) | Angående detta kan det påpekas att det faktum att staten är delägare enligt kommissionens praxis inte i sig är ett tillräckligt skäl för att man skall kunna anse att det första kriteriet i artikel 2.7 b i grundförordningen inte har uppfyllts. |
| --- | --- |

(111)

Angående detta kan det påpekas att det faktum att staten är delägare enligt kommissionens praxis inte i sig är ett tillräckligt skäl för att man skall kunna anse att det första kriteriet i artikel 2.7 b i grundförordningen inte har uppfyllts.

| (112) | Man fann också att kostnaderna för de viktigaste insatsvarorna återspeglade marknadsvärdena. |
| --- | --- |

(112)

Man fann också att kostnaderna för de viktigaste insatsvarorna återspeglade marknadsvärdena.

| (113) | När det gäller gas- och elpriser fann man att de är i linje med de genomsnittliga priserna i Ukraina, även om de är lägre än i Europa och på andra marknader. Detta ansågs inte som ett tillräckligt skäl för att man skulle kunna anse att det första kriteriet inte uppfyllts, eftersom gas och elektricitet bara utgör en förhållandevis liten del av produktionskostnaderna för sömlösa rör och eftersom dessa priser, i den mån de ansetts snedvridna, har justerats till marknadspriserna vid beräkningen av normalvärdet (se skälen 119–127). |
| --- | --- |

(113)

När det gäller gas- och elpriser fann man att de är i linje med de genomsnittliga priserna i Ukraina, även om de är lägre än i Europa och på andra marknader. Detta ansågs inte som ett tillräckligt skäl för att man skulle kunna anse att det första kriteriet inte uppfyllts, eftersom gas och elektricitet bara utgör en förhållandevis liten del av produktionskostnaderna för sömlösa rör och eftersom dessa priser, i den mån de ansetts snedvridna, har justerats till marknadspriserna vid beräkningen av normalvärdet (se skälen 119–127).

| (114) | Vidare visade undersökningen att lagstiftningen i Ukraina när det gäller anställnings- och arbetsförhållanden var i linje med marknadsekonomiska principer. Man fann särskilt att de tre grupperna av exporterande tillverkare kunde anställa och friställa personal som de ville. |
| --- | --- |

(114)

Vidare visade undersökningen att lagstiftningen i Ukraina när det gäller anställnings- och arbetsförhållanden var i linje med marknadsekonomiska principer. Man fann särskilt att de tre grupperna av exporterande tillverkare kunde anställa och friställa personal som de ville.

| (115) | På liknande sätt fann man att inga av de argument som gemenskapsindustrin förde fram motsade kommissionens slutsats att lagstiftningen om konkurser och ägandeförhållanden garanterade marknadsekonomiska förhållanden för de tre grupperna av exportörer. |
| --- | --- |

(115)

På liknande sätt fann man att inga av de argument som gemenskapsindustrin förde fram motsade kommissionens slutsats att lagstiftningen om konkurser och ägandeförhållanden garanterade marknadsekonomiska förhållanden för de tre grupperna av exportörer.

| (116) | Det fanns därför ingen anledning att inte bevilja de tre grupperna av ukrainska exporterande tillverkare marknadsekonomisk status. Samråd hölls med rådgivande kommittén, som inte hade några invändningar mot kommissionens slutsatser. |
| --- | --- |

(116)

Det fanns därför ingen anledning att inte bevilja de tre grupperna av ukrainska exporterande tillverkare marknadsekonomisk status. Samråd hölls med rådgivande kommittén, som inte hade några invändningar mot kommissionens slutsatser.

3.5.2   Dumpningsberäkning

| (117) | Svar på frågeformuläret mottogs från tre grupper av exporterande tillverkare. En grupp bestod av två tillverkare och två närstående handlare, den andra av en tillverkare och två närstående handlare och den tredje av en exporterande tillverkare utan något närstående företag som sysslade med tillverkning och försäljning av den berörda produkten. |
| --- | --- |

(117)

Svar på frågeformuläret mottogs från tre grupper av exporterande tillverkare. En grupp bestod av två tillverkare och två närstående handlare, den andra av en tillverkare och två närstående handlare och den tredje av en exporterande tillverkare utan något närstående företag som sysslade med tillverkning och försäljning av den berörda produkten.

3.5.3   Normalvärde

| (118) | För alla de tre grupperna av exporterande tillverkare var den totala volymen av försäljningen på hemmamarknaden av den likadana produkten representativ i den mening som avses i skäl 41. För en del av produkttyperna baserades normalvärdet på de priser som betalats eller skulle betalas vid normal handel med oberoende kunder i Ukraina, medan normalvärdet för de produkttyper där den inhemska försäljningen inte hade ägt rum i tillräckliga mängder för att kunna anses vara representativ eller inte hade ägt rum vid normal handel konstruerades på det sätt som anges i skäl 45. |
| --- | --- |

(118)

För alla de tre grupperna av exporterande tillverkare var den totala volymen av försäljningen på hemmamarknaden av den likadana produkten representativ i den mening som avses i skäl 41. För en del av produkttyperna baserades normalvärdet på de priser som betalats eller skulle betalas vid normal handel med oberoende kunder i Ukraina, medan normalvärdet för de produkttyper där den inhemska försäljningen inte hade ägt rum i tillräckliga mängder för att kunna anses vara representativ eller inte hade ägt rum vid normal handel konstruerades på det sätt som anges i skäl 45.

| (119) | När det gäller tillverkningskostnaderna, och särskilt energikostnaderna, fann man under undersökningen att de energipriser som betalats av de tre grupperna av företag reglerades av staten och var avsevärt mycket lägre än de internationella priserna. |
| --- | --- |

(119)

När det gäller tillverkningskostnaderna, och särskilt energikostnaderna, fann man under undersökningen att de energipriser som betalats av de tre grupperna av företag reglerades av staten och var avsevärt mycket lägre än de internationella priserna.

| (120) | De priser som de tre grupperna av exporterande tillverkare fick betala till de ukrainska statsägda eller statskontrollerade elleverantörerna jämfördes med priserna i Rumänien och med priserna i gemenskapen för samma kategori elanvändare. I samtliga fall fann man att priserna var avsevärt mycket lägre än priserna i Rumänien och gemenskapen och man drog därför slutsatsen att de elpriser som de ukrainska exportörerna betalade inte återspeglade den faktiska produktions- och försäljningskostnaden för elektriciteten. |
| --- | --- |

(120)

De priser som de tre grupperna av exporterande tillverkare fick betala till de ukrainska statsägda eller statskontrollerade elleverantörerna jämfördes med priserna i Rumänien och med priserna i gemenskapen för samma kategori elanvändare. I samtliga fall fann man att priserna var avsevärt mycket lägre än priserna i Rumänien och gemenskapen och man drog därför slutsatsen att de elpriser som de ukrainska exportörerna betalade inte återspeglade den faktiska produktions- och försäljningskostnaden för elektriciteten.

| (121) | De tre samarbetande ukrainska exportörerna motsatte sig dessa slutsatser och sade att kostnaderna i deras räkenskaper återspeglade det pris som de faktiskt betalat till sina elleverantörer. De argument som framfördes kunde emellertid inte förklara skillnaderna i förhållande till priserna i Rumänien och de genomsnittliga priserna i gemenskapen, och ovanstående slutsatser kunde därför bekräftas. |
| --- | --- |

(121)

De tre samarbetande ukrainska exportörerna motsatte sig dessa slutsatser och sade att kostnaderna i deras räkenskaper återspeglade det pris som de faktiskt betalat till sina elleverantörer. De argument som framfördes kunde emellertid inte förklara skillnaderna i förhållande till priserna i Rumänien och de genomsnittliga priserna i gemenskapen, och ovanstående slutsatser kunde därför bekräftas.

| (122) | Samma tillvägagångssätt följdes för gaspriserna. En jämförelse visade att de gaspriser som de ukrainska exporterande tillverkarna fick betala till de ukrainska statsägda eller statskontrollerade leverantörerna bara var ungefär hälften av priserna i Rumänien och avsevärt mycket lägre än de genomsnittliga gaspriserna i gemenskapen för samma kategori kunder. |
| --- | --- |

(122)

Samma tillvägagångssätt följdes för gaspriserna. En jämförelse visade att de gaspriser som de ukrainska exporterande tillverkarna fick betala till de ukrainska statsägda eller statskontrollerade leverantörerna bara var ungefär hälften av priserna i Rumänien och avsevärt mycket lägre än de genomsnittliga gaspriserna i gemenskapen för samma kategori kunder.

| (123) | Ukraina fick under undersökningsperioden större delen av sina gasleveranser från Ryssland. OAO Gazprom skrev följande i sin årsrapport för 2004: ”Vid gasleveranser till OSS-staterna var det fortsatt OAO Gazproms huvudsakliga strategiska mål att åstadkomma obehindrad transitering av rysk gas till Europa genom dessa staters territorium. (...) Under rapportåret var 84,9 % av den totala mängd gas som levererades till Ukraina att betrakta som en betalning för transittjänster.” Exportpriset för gas från Ryssland till Ukraina var därför ingen lämplig grund för att avgöra om de gaspriser som ukrainska exportörer betalade återspeglade kostnaderna för produktion och försäljning av gasen, eftersom exportpriset i fråga mycket väl kan ha påverkats av avtalet om byteshandel. |
| --- | --- |

(123)

Ukraina fick under undersökningsperioden större delen av sina gasleveranser från Ryssland. OAO Gazprom skrev följande i sin årsrapport för 2004: ”Vid gasleveranser till OSS-staterna var det fortsatt OAO Gazproms huvudsakliga strategiska mål att åstadkomma obehindrad transitering av rysk gas till Europa genom dessa staters territorium. (...) Under rapportåret var 84,9 % av den totala mängd gas som levererades till Ukraina att betrakta som en betalning för transittjänster.” Exportpriset för gas från Ryssland till Ukraina var därför ingen lämplig grund för att avgöra om de gaspriser som ukrainska exportörer betalade återspeglade kostnaderna för produktion och försäljning av gasen, eftersom exportpriset i fråga mycket väl kan ha påverkats av avtalet om byteshandel.

| (124) | Dessutom jämfördes de priser som betalades av ukrainska exporterande tillverkare med det genomsnittliga exportpriset från Ryssland till Väst- och Östeuropa enligt ovan samt med de genomsnittliga gaspriserna i Nordamerika, som man fastställde med hjälp av Nymex Henry Hub gasindex. I båda fallen fann man att de var avsevärt lägre. |
| --- | --- |

(124)

Dessutom jämfördes de priser som betalades av ukrainska exporterande tillverkare med det genomsnittliga exportpriset från Ryssland till Väst- och Östeuropa enligt ovan samt med de genomsnittliga gaspriserna i Nordamerika, som man fastställde med hjälp av Nymex Henry Hub gasindex. I båda fallen fann man att de var avsevärt lägre.

| (125) | Mot bakgrund av detta drog man slutsatsen att de gaspriser som betalades av de ukrainska exporterande tillverkarna, vilka stod i direkt samband med det exportpris som OAO Gazprom deklarerade för export till Ukraina och troligen var en följd av det gällande avtalet om byteshandel, inte rimligen återspeglade kostnaderna för produktion och försäljning av gasen. |
| --- | --- |

(125)

Mot bakgrund av detta drog man slutsatsen att de gaspriser som betalades av de ukrainska exporterande tillverkarna, vilka stod i direkt samband med det exportpris som OAO Gazprom deklarerade för export till Ukraina och troligen var en följd av det gällande avtalet om byteshandel, inte rimligen återspeglade kostnaderna för produktion och försäljning av gasen.

| (126) | De tre samarbetande ukrainska exportörerna motsatte sig igen dessa slutsatser och sade att kostnaderna i deras räkenskaper återspeglade det pris som de faktiskt betalat till sina gasleverantörer. De argument som framfördes kunde dock inte ändra slutsatserna ovan, såtillvida att det gaspris som Ryssland begärde av Ukraina avsevärt påverkades av det avtal om transitering av gas genom Ukraina som gällde under undersökningsperioden, vilket bekräftades i årsrapporten för 2004 från OAO Gazprom. |
| --- | --- |

(126)

De tre samarbetande ukrainska exportörerna motsatte sig igen dessa slutsatser och sade att kostnaderna i deras räkenskaper återspeglade det pris som de faktiskt betalat till sina gasleverantörer. De argument som framfördes kunde dock inte ändra slutsatserna ovan, såtillvida att det gaspris som Ryssland begärde av Ukraina avsevärt påverkades av det avtal om transitering av gas genom Ukraina som gällde under undersökningsperioden, vilket bekräftades i årsrapporten för 2004 från OAO Gazprom.

| (127) | I enlighet med artikel 2.5 i grundförordningen justerades därför de ukrainska exporterande tillverkarnas el- och gaskostnader för att återspegla kostnaderna för produktion och försäljning av el och gas under undersökningsperioden. Justeringen grundades på ett genomsnitt av de priser som under undersökningsperioden iakttagits i Rumänien, ett land med marknadsekonomi som också importerar gas från Ryssland och som ligger ungefär lika långt från gasfälten. Det genomsnittliga priset för Rumänien grundades på kontrollerade uppgifter som inhämtats hos de rumänska exporterande tillverkarna av den berörda produkten. Det skall noteras att det genomsnittliga pris inte skiljer sig särskilt mycket från det genomsnittliga exportpris som fastställts för Ryssland (se ovan). |
| --- | --- |

(127)

I enlighet med artikel 2.5 i grundförordningen justerades därför de ukrainska exporterande tillverkarnas el- och gaskostnader för att återspegla kostnaderna för produktion och försäljning av el och gas under undersökningsperioden. Justeringen grundades på ett genomsnitt av de priser som under undersökningsperioden iakttagits i Rumänien, ett land med marknadsekonomi som också importerar gas från Ryssland och som ligger ungefär lika långt från gasfälten. Det genomsnittliga priset för Rumänien grundades på kontrollerade uppgifter som inhämtats hos de rumänska exporterande tillverkarna av den berörda produkten. Det skall noteras att det genomsnittliga pris inte skiljer sig särskilt mycket från det genomsnittliga exportpris som fastställts för Ryssland (se ovan).

| (128) | En exportör hävdade att den vinstmarginal som användes för att konstruera normalvärdet var en annan än den genomsnittliga vinst som exportören hade på försäljning på hemmamarknaden och att den var för hög. Detta påstående måste avvisas, eftersom den vinstmarginal som använts för att konstruera normalvärdet var den som hade beräknats enligt den tillämpliga bestämmelsen, dvs. den första meningen i artikel 2.6 i grundförordningen. Med andra ord var den vinstmarginal som använts densamma som vinstmarginalen för tillverkning och försäljning vid normal handel av den likadana produkten på den ukrainska hemmamarknaden. Den beräknades på grundval av de uppgifter som lämnats in av företaget som svar på frågeformuläret och kunde kontrolleras. |
| --- | --- |

(128)

En exportör hävdade att den vinstmarginal som användes för att konstruera normalvärdet var en annan än den genomsnittliga vinst som exportören hade på försäljning på hemmamarknaden och att den var för hög. Detta påstående måste avvisas, eftersom den vinstmarginal som använts för att konstruera normalvärdet var den som hade beräknats enligt den tillämpliga bestämmelsen, dvs. den första meningen i artikel 2.6 i grundförordningen. Med andra ord var den vinstmarginal som använts densamma som vinstmarginalen för tillverkning och försäljning vid normal handel av den likadana produkten på den ukrainska hemmamarknaden. Den beräknades på grundval av de uppgifter som lämnats in av företaget som svar på frågeformuläret och kunde kontrolleras.

3.5.4   Exportpris

| (129) | Två grupper av exporterande tillverkare exporterade merparten av sina varor via ett närstående handelsföretag beläget i ett tredjeland. Exportpriset för de två grupperna av exporterande tillverkare fastställdes på grundval av de närstående handelsföretagens återförsäljningspriser till de första oberoende kunderna i gemenskapen, bortsett från de få transaktioner som utgjorde direkt försäljning från de exporterande tillverkarna till oberoende kunder i gemenskapen. I det senare fallet fastställdes exportpriset till det pris som faktiskt betalats eller skulle betalas för produkten när den såldes på export från Ukraina till gemenskapen. |
| --- | --- |

(129)

Två grupper av exporterande tillverkare exporterade merparten av sina varor via ett närstående handelsföretag beläget i ett tredjeland. Exportpriset för de två grupperna av exporterande tillverkare fastställdes på grundval av de närstående handelsföretagens återförsäljningspriser till de första oberoende kunderna i gemenskapen, bortsett från de få transaktioner som utgjorde direkt försäljning från de exporterande tillverkarna till oberoende kunder i gemenskapen. I det senare fallet fastställdes exportpriset till det pris som faktiskt betalats eller skulle betalas för produkten när den såldes på export från Ukraina till gemenskapen.

| (130) | För en annan exporterande tillverkare gick exportförsäljningen till oberoende kunder i gemenskapen och därför fastställdes exportpriset, såsom anges i skäl 46, på grundval av det pris som faktiskt betalats eller skulle betalas för produkten vid exportförsäljning från Ukraina till gemenskapen. |
| --- | --- |

(130)

För en annan exporterande tillverkare gick exportförsäljningen till oberoende kunder i gemenskapen och därför fastställdes exportpriset, såsom anges i skäl 46, på grundval av det pris som faktiskt betalats eller skulle betalas för produkten vid exportförsäljning från Ukraina till gemenskapen.

3.5.5   Jämförelse

| (131) | Justeringar gjordes, i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen, i förekommande fall för olikheter i fråga om transport, försäkring, hantering, lastning och därmed sammanhängande kostnader, kredit och provisioner. |
| --- | --- |

(131)

Justeringar gjordes, i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen, i förekommande fall för olikheter i fråga om transport, försäkring, hantering, lastning och därmed sammanhängande kostnader, kredit och provisioner.

| (132) | För de två grupperna av exporterande tillverkare vars försäljning till största delen skedde genom närstående handlare gjordes enligt artikel 2.10 i i grundförordningen en justering av exportpriset för provision i de fall försäljningen skedde genom dessa närstående handlare, eftersom de hade liknande funktioner som en agent som arbetar på provisionsbasis. Provisionens storlek beräknades på grundval av direkt bevisning för att sådana funktioner förekom. I samband härmed tog man vid beräkningen av provisionen hänsyn till de försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader som de närstående handlarna hade haft när de sålde den berörda produkten som producerats av de ukrainska tillverkarna samt till en rimlig vinstmarginal. Den senare grundades på den vägda genomsnittliga vinstmarginal vid försäljning av den likadana produkten till oberoende kunder som fastställts för de tre oberoende importörer i gemenskapen som samarbetade under undersökningen och lämnade uppgifter som kontrollerades. |
| --- | --- |

(132)

För de två grupperna av exporterande tillverkare vars försäljning till största delen skedde genom närstående handlare gjordes enligt artikel 2.10 i i grundförordningen en justering av exportpriset för provision i de fall försäljningen skedde genom dessa närstående handlare, eftersom de hade liknande funktioner som en agent som arbetar på provisionsbasis. Provisionens storlek beräknades på grundval av direkt bevisning för att sådana funktioner förekom. I samband härmed tog man vid beräkningen av provisionen hänsyn till de försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader som de närstående handlarna hade haft när de sålde den berörda produkten som producerats av de ukrainska tillverkarna samt till en rimlig vinstmarginal. Den senare grundades på den vägda genomsnittliga vinstmarginal vid försäljning av den likadana produkten till oberoende kunder som fastställts för de tre oberoende importörer i gemenskapen som samarbetade under undersökningen och lämnade uppgifter som kontrollerades.

| (133) | De två grupperna av exportörer ifrågasatte kommissionens beräkning och hävdade att den vinstmarginal som använts var alldeles för stor. En grupp av exportörer hävdade att en av de oberoende importörerna bara importerade och återförsålde en särskild typ av rör som inte såldes i gemenskapen av den ukrainska exportören. Båda grupperna av exportörer hävdade dessutom att den genomsnittliga vinstmarginalen som beräknats utifrån uppgifter från de tre samarbetsvilliga icke-närstående importörerna i gemenskapen inte var rimlig, eftersom den vägda genomsnittliga vinstmarginalen var högre än gemenskapsindustrins vinstmål. |
| --- | --- |

(133)

De två grupperna av exportörer ifrågasatte kommissionens beräkning och hävdade att den vinstmarginal som använts var alldeles för stor. En grupp av exportörer hävdade att en av de oberoende importörerna bara importerade och återförsålde en särskild typ av rör som inte såldes i gemenskapen av den ukrainska exportören. Båda grupperna av exportörer hävdade dessutom att den genomsnittliga vinstmarginalen som beräknats utifrån uppgifter från de tre samarbetsvilliga icke-närstående importörerna i gemenskapen inte var rimlig, eftersom den vägda genomsnittliga vinstmarginalen var högre än gemenskapsindustrins vinstmål.

| (134) | Det bör dock noteras att påståendet att den vinstmarginal som använts som grund för justeringen var högre än gemenskapsindustrins vinstmål inte är relevant. Dessa båda vinstmarginaler fastställs i skilda sammanhang och för skilda syften. Det bevisar dessutom inte att den vinstmarginal som använts inte är rimlig. I det här fallet bör man erinra om att den använda vinstmarginalen grundades på kontrollerade uppgifter som lämnats in av de samarbetsvilliga företagen gällande undersökningsperioden. Vidare lämnade man ingen bevisning för hur de olika typerna av den likadana produkten som sålts av de samarbetsvilliga företagen skulle ha kunnat snedvrida beräkningen av vinstmarginalen. Under dessa omständigheter behålls den justering enligt artikel 2.10 i för försäljning som gjorts av de närstående handelsföretagen. |
| --- | --- |

(134)

Det bör dock noteras att påståendet att den vinstmarginal som använts som grund för justeringen var högre än gemenskapsindustrins vinstmål inte är relevant. Dessa båda vinstmarginaler fastställs i skilda sammanhang och för skilda syften. Det bevisar dessutom inte att den vinstmarginal som använts inte är rimlig. I det här fallet bör man erinra om att den använda vinstmarginalen grundades på kontrollerade uppgifter som lämnats in av de samarbetsvilliga företagen gällande undersökningsperioden. Vidare lämnade man ingen bevisning för hur de olika typerna av den likadana produkten som sålts av de samarbetsvilliga företagen skulle ha kunnat snedvrida beräkningen av vinstmarginalen. Under dessa omständigheter behålls den justering enligt artikel 2.10 i för försäljning som gjorts av de närstående handelsföretagen.

| (135) | Efter påpekanden från exportörerna rättades en del räknefel till och dumpningsmarginalerna räknades om i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(135)

Efter påpekanden från exportörerna rättades en del räknefel till och dumpningsmarginalerna räknades om i enlighet med detta.

3.5.6   Dumpningsmarginal

| (136) | Jämförelsen mellan normalvärdet och exportpriset visade att dumpning förekom. Dumpningsmarginalerna, uttryckta i procent av importpriset cif vid gemenskapens gräns, före tull, är följande:






  Företag | Dumpningsmarginal |
| --- | --- | --- |
| OJSC Dnepropetrovsk Tube Works | 12,3 % |
| CJSC Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube och OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant | 25,1 % |
| CJSC Nikopol Steel Pipe Plant Yutist | 25,7 % |

(136)

Jämförelsen mellan normalvärdet och exportpriset visade att dumpning förekom. Dumpningsmarginalerna, uttryckta i procent av importpriset cif vid gemenskapens gräns, före tull, är följande:

Företag

Dumpningsmarginal

OJSC Dnepropetrovsk Tube Works

12,3 %

CJSC Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube och OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant

25,1 %

CJSC Nikopol Steel Pipe Plant Yutist

25,7 %

| (137) | Eftersom samarbetsviljan var god (mer än 80 % av exporten av den berörda produkten från Ukraina till gemenskapen omfattades) och det inte fanns någon anledning att anta att någon exporterande tillverkare avsiktligt avstod från att samarbeta, fastställdes den övriga dumpningsmarginalen för alla andra exportörer i Ukraina till samma nivå som den som fastställts för den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren CJSC Nikopol Steel Pipe Plant Yutist, nämligen 25,7 %. |
| --- | --- |

(137)

Eftersom samarbetsviljan var god (mer än 80 % av exporten av den berörda produkten från Ukraina till gemenskapen omfattades) och det inte fanns någon anledning att anta att någon exporterande tillverkare avsiktligt avstod från att samarbeta, fastställdes den övriga dumpningsmarginalen för alla andra exportörer i Ukraina till samma nivå som den som fastställts för den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren CJSC Nikopol Steel Pipe Plant Yutist, nämligen 25,7 %.

4.   SKADA

4.1   Produktionen i gemenskapen

| (138) | Inom gemenskapen är det känt att den berörda produkten tillverkas av åtta tillverkare på vars vägnar klagomålet ingavs. De är belägna i Tyskland, Italien, Spanien, Frankrike och Österrike och deras produktion utgör 62 % av gemenskapens produktion, som under undersökningsperioden uppgick till 2 618 771 ton. |
| --- | --- |

(138)

Inom gemenskapen är det känt att den berörda produkten tillverkas av åtta tillverkare på vars vägnar klagomålet ingavs. De är belägna i Tyskland, Italien, Spanien, Frankrike och Österrike och deras produktion utgör 62 % av gemenskapens produktion, som under undersökningsperioden uppgick till 2 618 771 ton.

| (139) | Vidare fanns det i inledningsskedet tolv kända gemenskapstillverkare som inte var klagande och som var belägna i Förenade kungariket, Polen, Tjeckien, Sverige, Italien och Slovakien. Andra gemenskapstillverkare, belägna i huvudsak i de nya medlemsstaterna, som inte var kända i inledningsskedet kontaktades också. Bara två av dessa tillverkare lämnade in grundläggande uppgifter om tillverkning och försäljning av den likadana produkten för skadeundersökningsperioden. På grundval av detta uppgick gemenskapens tillverkning av den likadana produkten till 2 618 771 ton under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(139)

Vidare fanns det i inledningsskedet tolv kända gemenskapstillverkare som inte var klagande och som var belägna i Förenade kungariket, Polen, Tjeckien, Sverige, Italien och Slovakien. Andra gemenskapstillverkare, belägna i huvudsak i de nya medlemsstaterna, som inte var kända i inledningsskedet kontaktades också. Bara två av dessa tillverkare lämnade in grundläggande uppgifter om tillverkning och försäljning av den likadana produkten för skadeundersökningsperioden. På grundval av detta uppgick gemenskapens tillverkning av den likadana produkten till 2 618 771 ton under undersökningsperioden.

4.2   Gemenskapsindustrin

| (140) | Klagomålet stöddes av följande gemenskapstillverkare:






  — | Dalmine SpA, Bergamo, Italien |
| --- | --- | --- |

(140)

Klagomålet stöddes av följande gemenskapstillverkare:

—

Dalmine SpA, Bergamo, Italien

| — | Rohrwerk Maxhütte GmbH, Sulzbach-Rosenberg, Tyskland |
| --- | --- |

—

Rohrwerk Maxhütte GmbH, Sulzbach-Rosenberg, Tyskland

| — | Tubos Reunidos SA, Amurrio, Spanien |
| --- | --- |

—

Tubos Reunidos SA, Amurrio, Spanien

| — | Vallourec & Mannesmann France S.A., Boulogne Billancourt, Frankrike |
| --- | --- |

—

Vallourec & Mannesmann France S.A., Boulogne Billancourt, Frankrike

| — | V & M Deutschland GmbH, Düsseldorf, Tyskland |
| --- | --- |

—

V & M Deutschland GmbH, Düsseldorf, Tyskland

| — | Voest Alpine Tubulars GmbH, Kinderberg-Aumuehl, Österrike |
| --- | --- |

—

Voest Alpine Tubulars GmbH, Kinderberg-Aumuehl, Österrike

| (141) | Eftersom dessa sex klagande samarbetsvilliga gemenskapstillverkare svarar för 57 % av gemenskapens tillverkning av den berörda produkten, utgör de gemenskapsindustrin i den mening som avses i artiklarna 4.1 och 5.4 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(141)

Eftersom dessa sex klagande samarbetsvilliga gemenskapstillverkare svarar för 57 % av gemenskapens tillverkning av den berörda produkten, utgör de gemenskapsindustrin i den mening som avses i artiklarna 4.1 och 5.4 i grundförordningen.

| (142) | Det skall noteras att en av de klagande tillverkarna (Dalmine) är närstående en av de samarbetande rumänska exporterande tillverkarna (Silcotub) och importerade den berörda produkten från den senare. Man har kunnat kontrollera att denna import emellertid var begränsad i jämförelse med Dalmines volym och att den i huvudsak kompletterade Dalmines produktsortiment. Man drog därför slutsatsen att detta förhållande inte var sådant att denna gemenskapstillverkare inte skulle omfattas av definitionen av gemenskapsindustrin. |
| --- | --- |

(142)

Det skall noteras att en av de klagande tillverkarna (Dalmine) är närstående en av de samarbetande rumänska exporterande tillverkarna (Silcotub) och importerade den berörda produkten från den senare. Man har kunnat kontrollera att denna import emellertid var begränsad i jämförelse med Dalmines volym och att den i huvudsak kompletterade Dalmines produktsortiment. Man drog därför slutsatsen att detta förhållande inte var sådant att denna gemenskapstillverkare inte skulle omfattas av definitionen av gemenskapsindustrin.

4.3   Förbrukning i gemenskapen

| (143) | Förbrukningen i gemenskapen fastställdes på grundval av den volym på gemenskapsmarknaden som sålts av de fem gemenskapstillverkare som valts ut för stickprovet och av alla andra tillverkare i gemenskapen som lämnade in sådana uppgifter plus importen från alla tredjeländer enligt de relevanta KN-numren enligt Eurostats uppgifter. |
| --- | --- |

(143)

Förbrukningen i gemenskapen fastställdes på grundval av den volym på gemenskapsmarknaden som sålts av de fem gemenskapstillverkare som valts ut för stickprovet och av alla andra tillverkare i gemenskapen som lämnade in sådana uppgifter plus importen från alla tredjeländer enligt de relevanta KN-numren enligt Eurostats uppgifter.

| (144) | På grundval av dessa uppgifter fann man att förbrukningen under skadeundersökningsperioden minskade med 8 %, från 2 149 024 ton 2001 till 1 985 361 ton 2004. Till att börja med minskade förbrukningen med hela 14 % 2002 jämfört med 2001 och var oförändrad 2003, för att sedan öka igen 2004, då den uppgick till 1 985 361 ton. Förbrukningen av sömlösa rör är beroende av den allmänna ekonomiska cykeln och särskilt av utvecklingen i olje- och gassektorn. Ökningen av förbrukningen under undersökningsperioden kan förklaras av det faktum att olje- och gaspriserna under 2004 uppmuntrade till investeringar i dessa sektorer och gjorde att efterfrågan på vissa sömlösa rör ökade.
  Tabell 1 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 (undersökningsperioden) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Förbrukning i gemenskapen i ton) | 2 149 024 | 1 855 723 | 1 851 502 | 1 985 361 |
| Index | 100 | 86 | 86 | 92 |

(144)

På grundval av dessa uppgifter fann man att förbrukningen under skadeundersökningsperioden minskade med 8 %, från 2 149 024 ton 2001 till 1 985 361 ton 2004. Till att börja med minskade förbrukningen med hela 14 % 2002 jämfört med 2001 och var oförändrad 2003, för att sedan öka igen 2004, då den uppgick till 1 985 361 ton. Förbrukningen av sömlösa rör är beroende av den allmänna ekonomiska cykeln och särskilt av utvecklingen i olje- och gassektorn. Ökningen av förbrukningen under undersökningsperioden kan förklaras av det faktum att olje- och gaspriserna under 2004 uppmuntrade till investeringar i dessa sektorer och gjorde att efterfrågan på vissa sömlösa rör ökade.

Tabell 1

2001

2002

2003

2004 (undersökningsperioden)

Förbrukning i gemenskapen i ton)

2 149 024

1 855 723

1 851 502

1 985 361

Index

100

86

86

92

4.4   Import av sömlösa rör från de berörda länderna

| (145) | Kommissionen övervägde om verkningarna av importen av sömlösa rör med ursprung i Kroatien, Ukraina, Rumänien och Ryssland borde bedömas sammantaget i enlighet med artikel 3.4 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(145)

Kommissionen övervägde om verkningarna av importen av sömlösa rör med ursprung i Kroatien, Ukraina, Rumänien och Ryssland borde bedömas sammantaget i enlighet med artikel 3.4 i grundförordningen.

| (146) | Såsom anges ovan framgick det av den nu aktuella undersökningen att de genomsnittliga dumpningsmarginaler som fastställts för de fyra länderna överstiger den miniminivå som anges i artikel 9.3 i grundförordningen och att importvolymen från vart och ett av dessa länder inte är försumbar i den mening som avses i artikel 5.7 i grundförordningen (importens marknadsandel uppgick under undersökningsperioden till 1,3 % för Kroatien, 4,3 % för Rumänien, 4,6 % för Ukraina och 11,3 % för Ryssland). |
| --- | --- |

(146)

Såsom anges ovan framgick det av den nu aktuella undersökningen att de genomsnittliga dumpningsmarginaler som fastställts för de fyra länderna överstiger den miniminivå som anges i artikel 9.3 i grundförordningen och att importvolymen från vart och ett av dessa länder inte är försumbar i den mening som avses i artikel 5.7 i grundförordningen (importens marknadsandel uppgick under undersökningsperioden till 1,3 % för Kroatien, 4,3 % för Rumänien, 4,6 % för Ukraina och 11,3 % för Ryssland).

| (147) | Importvolymerna minskade från alla berörda länder, utom från Ukraina, som behöll sin import på en hög nivå under den aktuella perioden. Trenderna när det gäller importpriserna är desamma för alla berörda länder och de underskred väsentligt gemenskapsindustrins priser. De genomsnittliga prisnivåerna på import från de berörda länderna låg alla avsevärt under prisnivån för gemenskapsindustrin. Importpriserna från Kroatien, Ukraina och Rumänien var ungefär på samma nivå. Ryssland hade avsevärt lägre prisnivåer, vilket emellertid kan bero på att en annan produktmix exporterades till gemenskapen. Såsom nämnts ovan, har man kunnat fastställa att den berörda produkten som importerades från de fyra länderna och den likadana produkten som tillverkades och såldes av gemenskapsindustrin har samma grundläggande tekniska, fysiska och kemiska egenskaper och slutanvändning. Dessutom såldes alla produkter via liknande försäljningskanaler till samma kunder och konkurrerade således med varandra. |
| --- | --- |

(147)

Importvolymerna minskade från alla berörda länder, utom från Ukraina, som behöll sin import på en hög nivå under den aktuella perioden. Trenderna när det gäller importpriserna är desamma för alla berörda länder och de underskred väsentligt gemenskapsindustrins priser. De genomsnittliga prisnivåerna på import från de berörda länderna låg alla avsevärt under prisnivån för gemenskapsindustrin. Importpriserna från Kroatien, Ukraina och Rumänien var ungefär på samma nivå. Ryssland hade avsevärt lägre prisnivåer, vilket emellertid kan bero på att en annan produktmix exporterades till gemenskapen. Såsom nämnts ovan, har man kunnat fastställa att den berörda produkten som importerades från de fyra länderna och den likadana produkten som tillverkades och såldes av gemenskapsindustrin har samma grundläggande tekniska, fysiska och kemiska egenskaper och slutanvändning. Dessutom såldes alla produkter via liknande försäljningskanaler till samma kunder och konkurrerade således med varandra.

| (148) | På grundval av ovanstående drogs slutsatsen att alla villkor som motiverar en sammantagen bedömning av importen av sömlösa rör med ursprung i de fyra länder som ingick i undersökningen var uppfyllda. |
| --- | --- |

(148)

På grundval av ovanstående drogs slutsatsen att alla villkor som motiverar en sammantagen bedömning av importen av sömlösa rör med ursprung i de fyra länder som ingick i undersökningen var uppfyllda.

| (149) | En del exporterande tillverkare i Ukraina och Rumänien hävdade att importen från deras länder inte borde bedömas sammantaget med import från andra länder som ingår i undersökningen när det gäller analysen av skada och orsakssamband, eftersom trenderna i importvolymer var annorlunda. Det bör dock noteras att importtrenderna bara är en av många parametrar som undersöks i detta sammanhang. Det faktum att importnivåerna från de olika länderna inte är identiska är ingen orsak att avstå från en sammantagen bedömning. I skäl 147 finns en beskrivning av likheterna mellan importen från de fyra undersökta länderna. På grundval av detta och eftersom det inte finns några fler tecken på avsaknad av konkurrens, är det inte möjligt att särskilja verkningarna av importen från dessa fyra länder bara på grundval av respektive volymtrender. De likheter som beskrivs ovan gör det tvärtom berättigat med en sammantagen bedömning. |
| --- | --- |

(149)

En del exporterande tillverkare i Ukraina och Rumänien hävdade att importen från deras länder inte borde bedömas sammantaget med import från andra länder som ingår i undersökningen när det gäller analysen av skada och orsakssamband, eftersom trenderna i importvolymer var annorlunda. Det bör dock noteras att importtrenderna bara är en av många parametrar som undersöks i detta sammanhang. Det faktum att importnivåerna från de olika länderna inte är identiska är ingen orsak att avstå från en sammantagen bedömning. I skäl 147 finns en beskrivning av likheterna mellan importen från de fyra undersökta länderna. På grundval av detta och eftersom det inte finns några fler tecken på avsaknad av konkurrens, är det inte möjligt att särskilja verkningarna av importen från dessa fyra länder bara på grundval av respektive volymtrender. De likheter som beskrivs ovan gör det tvärtom berättigat med en sammantagen bedömning.

| (150) | I detta fall fann man att de importerade produkterna från alla fyra länderna, inklusive Ukraina och Rumänien, å ena sidan, och produkterna som tillverkas i gemenskapen, å andra sidan, har samma grundläggande fysiska och kemiska egenskaper (se skäl 39 rörande den likadana produkten). Dessutom var importen från vart och ett av de fyra länderna avsevärd, dvs. över den gräns för marknadsandelen som anges i artikel 5.7 i grundförordningen. Det bör härvidlag noteras att importen från Ukraina och Rumänien hade en marknadsandel på mer än 4,5 % respektive 4,3 %. Slutligen skall det tilläggas att priserna på importen från alla fyra länderna väsentligt underskred gemenskapsindustrins priser (med 22–43 %), varav den ukrainska och rumänska importen med 36 % respektive 22 % (se nedan). På grundval av detta kan man dra slutsatsen att alla villkor uppfylls för en sammantagen bedömning av importen från de fyra undersökta länderna när det gäller analysen av skada och orsakssamband. Följaktligen avvisades begäran om att det inte skulle göras någon sammantagen bedömning. |
| --- | --- |

(150)

I detta fall fann man att de importerade produkterna från alla fyra länderna, inklusive Ukraina och Rumänien, å ena sidan, och produkterna som tillverkas i gemenskapen, å andra sidan, har samma grundläggande fysiska och kemiska egenskaper (se skäl 39 rörande den likadana produkten). Dessutom var importen från vart och ett av de fyra länderna avsevärd, dvs. över den gräns för marknadsandelen som anges i artikel 5.7 i grundförordningen. Det bör härvidlag noteras att importen från Ukraina och Rumänien hade en marknadsandel på mer än 4,5 % respektive 4,3 %. Slutligen skall det tilläggas att priserna på importen från alla fyra länderna väsentligt underskred gemenskapsindustrins priser (med 22–43 %), varav den ukrainska och rumänska importen med 36 % respektive 22 % (se nedan). På grundval av detta kan man dra slutsatsen att alla villkor uppfylls för en sammantagen bedömning av importen från de fyra undersökta länderna när det gäller analysen av skada och orsakssamband. Följaktligen avvisades begäran om att det inte skulle göras någon sammantagen bedömning.

| (151) | Importen från de fyra berörda länderna ökade från 304 268 ton 2001 till 426 186 ton under undersökningsperioden. Den sammanlagda marknadsandelen ökade från 14,2 % 2001 till 21,5 % under undersökningsperioden. Detta måste ses mot bakgrund av en minskande förbrukning.
  Tabell 2 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 (undersökningsperioden) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Import (i ton) | 304 268 | 307 441 | 342 626 | 426 186 |
| Index | 100 | 101 | 113 | 140 |
| Marknadsandel | 14,2 % | 16,6 % | 18,5 % | 21,5 % |

(151)

Importen från de fyra berörda länderna ökade från 304 268 ton 2001 till 426 186 ton under undersökningsperioden. Den sammanlagda marknadsandelen ökade från 14,2 % 2001 till 21,5 % under undersökningsperioden. Detta måste ses mot bakgrund av en minskande förbrukning.

Tabell 2

2001

2002

2003

2004 (undersökningsperioden)

Import (i ton)

304 268

307 441

342 626

426 186

Index

100

101

113

140

Marknadsandel

14,2 %

16,6 %

18,5 %

21,5 %

| (152) | Det vägda genomsnittliga priset på import av sömlösa rör med ursprung i de fyra länderna ökade med 16 %, dvs. från 433 EUR per ton till 501 EUR per ton mellan 2001 och undersökningsperioden. Mellan 2001 och 2002 minskade priserna till en början med 3 % från 433 EUR till 418 EUR för att minska ytterligare till 397 EUR under 2003. Efter detta ökade priserna markant till 501 EUR, dvs. till en avsevärt högre nivå än under 2001. Prisökningen under undersökningsperioden hänger huvudsakligen samman med de ökade kostnaderna för råvaror under undersökningsperioden.
  Tabell 3 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 (undersökningsperioden) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Genomsnittligt vägt pris cif vid gemenskapens gräns (i EUR per ton) | 433 | 418 | 397 | 501 |
| Index | 100 | 97 | 92 | 116 |

(152)

Det vägda genomsnittliga priset på import av sömlösa rör med ursprung i de fyra länderna ökade med 16 %, dvs. från 433 EUR per ton till 501 EUR per ton mellan 2001 och undersökningsperioden. Mellan 2001 och 2002 minskade priserna till en början med 3 % från 433 EUR till 418 EUR för att minska ytterligare till 397 EUR under 2003. Efter detta ökade priserna markant till 501 EUR, dvs. till en avsevärt högre nivå än under 2001. Prisökningen under undersökningsperioden hänger huvudsakligen samman med de ökade kostnaderna för råvaror under undersökningsperioden.

Tabell 3

2001

2002

2003

2004 (undersökningsperioden)

Genomsnittligt vägt pris cif vid gemenskapens gräns (i EUR per ton)

433

418

397

501

Index

100

97

92

116

| (153) | Vid fastställandet av prisunderskridandet använde sig kommissionen av uppgifter som hänförde sig till undersökningsperioden. Gemenskapsindustrins försäljningspriser beaktades på nivån till icke-närstående kunder, vid behov justerade till nivån fritt fabrik, dvs. exklusive fraktkostnader i gemenskapen och efter avräkning för rabatter och avdrag. Priserna för de olika typer av sömlösa rör som anges i frågeformuläret jämfördes med de försäljningspriser som togs ut av exportörerna netto efter rabatter, vid behov justerade till nivån cif vid gemenskapens gräns och med en lämplig justering för antidumpningstullar och kostnader efter import. |
| --- | --- |

(153)

Vid fastställandet av prisunderskridandet använde sig kommissionen av uppgifter som hänförde sig till undersökningsperioden. Gemenskapsindustrins försäljningspriser beaktades på nivån till icke-närstående kunder, vid behov justerade till nivån fritt fabrik, dvs. exklusive fraktkostnader i gemenskapen och efter avräkning för rabatter och avdrag. Priserna för de olika typer av sömlösa rör som anges i frågeformuläret jämfördes med de försäljningspriser som togs ut av exportörerna netto efter rabatter, vid behov justerade till nivån cif vid gemenskapens gräns och med en lämplig justering för antidumpningstullar och kostnader efter import.

| (154) | Vid beräkningen av de vägda genomsnittliga prisunderskridandemarginalerna tog man hänsyn till de samarbetsvilliga tillverkarnas exportpriser och uppgifter från Eurostat. Under undersökningsperioden var den vägda genomsnittliga prisunderskridandemarginalen 43 % för Ryssland, 36 % för Ukraina, 22 % för Rumänien och 26 % för Kroatien. |
| --- | --- |

(154)

Vid beräkningen av de vägda genomsnittliga prisunderskridandemarginalerna tog man hänsyn till de samarbetsvilliga tillverkarnas exportpriser och uppgifter från Eurostat. Under undersökningsperioden var den vägda genomsnittliga prisunderskridandemarginalen 43 % för Ryssland, 36 % för Ukraina, 22 % för Rumänien och 26 % för Kroatien.

4.5   Gemenskapsindustrins situation

| (155) | I enlighet med artikel 3.5 i grundförordningen omfattade granskningen av den dumpade importens inverkan på gemenskapsindustrin en bedömning av alla ekonomiska faktorer som var av betydelse för gemenskapsindustrins tillstånd under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(155)

I enlighet med artikel 3.5 i grundförordningen omfattade granskningen av den dumpade importens inverkan på gemenskapsindustrin en bedömning av alla ekonomiska faktorer som var av betydelse för gemenskapsindustrins tillstånd under undersökningsperioden.

| (156) | Produktionsvolymen uppvisade en liknande trend som förbrukningen, fastän nedgången 2002 och 2003 och återhämtningen under undersökningsperioden var mer uttalad i relativa termer när det gäller produktionsvolymen än när det gäller förbrukningen. Produktionsvolymen gick kraftigt ned med 21 %, från 1 495 278 ton 2001 till 1 174 414 ton 2002. Under 2003 var den bara tre fjärdedelar av den volym som producerades 2001. I linje med den förbättrade efterfrågan, som var en följd av investeringarna i olje- och gasindustrin under undersökningsperioden, ökade emellertid produktionsvolymen igen och var 1 290 258 ton under undersökningsperioden.
  Tabell 4 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 (undersökningsperioden) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tillverkning (ton) | 1 495 278 | 1 174 414 | 1 126 188 | 1 290 258 |
| Index | 100 | 79 | 75 | 86 |

(156)

Produktionsvolymen uppvisade en liknande trend som förbrukningen, fastän nedgången 2002 och 2003 och återhämtningen under undersökningsperioden var mer uttalad i relativa termer när det gäller produktionsvolymen än när det gäller förbrukningen. Produktionsvolymen gick kraftigt ned med 21 %, från 1 495 278 ton 2001 till 1 174 414 ton 2002. Under 2003 var den bara tre fjärdedelar av den volym som producerades 2001. I linje med den förbättrade efterfrågan, som var en följd av investeringarna i olje- och gasindustrin under undersökningsperioden, ökade emellertid produktionsvolymen igen och var 1 290 258 ton under undersökningsperioden.

Tabell 4

2001

2002

2003

2004 (undersökningsperioden)

Tillverkning (ton)

1 495 278

1 174 414

1 126 188

1 290 258

Index

100

79

75

86

| (157) | Produktionskapaciteten fastställdes utifrån gemenskapsindustrins nominella produktionskapacitet, med hänsyn till såväl avbrott i produktionen som till det faktum att kapaciteten i vissa fall hade utnyttjats för andra produkter på samma produktionslinjer. |
| --- | --- |

(157)

Produktionskapaciteten fastställdes utifrån gemenskapsindustrins nominella produktionskapacitet, med hänsyn till såväl avbrott i produktionen som till det faktum att kapaciteten i vissa fall hade utnyttjats för andra produkter på samma produktionslinjer.

| (158) | Produktionskapaciteten för sömlösa rör förblev oförändrad under undersökningsperioden. Kapacitetsutnyttjandet minskade emellertid med 12 procentenheter, från 87 % till 75 %, till följd av minskningen i produktionsvolymen. Ökningen i kapacitetsutnyttjandet under undersökningsperioden är en följd av ökningen av produktionsvolymen under undersökningsperioden mot bakgrund av ett oförändrat kapacitetsutnyttjande.
  Tabell 5 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 (undersökningsperioden) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produktionskapacitet (i ton) | 1 722 350 | 1 717 919 | 1 709 605 | 1 709 078 |
| Index | 100 | 100 | 99 | 99 |
| Kapacitetsutnyttjande | 87 % | 68 % | 66 % | 75 % |

(158)

Produktionskapaciteten för sömlösa rör förblev oförändrad under undersökningsperioden. Kapacitetsutnyttjandet minskade emellertid med 12 procentenheter, från 87 % till 75 %, till följd av minskningen i produktionsvolymen. Ökningen i kapacitetsutnyttjandet under undersökningsperioden är en följd av ökningen av produktionsvolymen under undersökningsperioden mot bakgrund av ett oförändrat kapacitetsutnyttjande.

Tabell 5

2001

2002

2003

2004 (undersökningsperioden)

Produktionskapacitet (i ton)

1 722 350

1 717 919

1 709 605

1 709 078

Index

100

100

99

99

Kapacitetsutnyttjande

87 %

68 %

66 %

75 %

| (159) | När det gäller lager bör det nämnas att produktionen till övervägande del görs på beställning. En ökad lagervolym på 13 % kunde visserligen noteras under undersökningsperioden, men lagerhållningen är inte en relevant skadeindikator i detta fall.
  Tabell 6 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 (undersökningsperioden) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lagervolym (ton) | 95 032 | 100 471 | 90 979 | 107 521 |
| Index | 100 | 106 | 96 | 113 |

(159)

När det gäller lager bör det nämnas att produktionen till övervägande del görs på beställning. En ökad lagervolym på 13 % kunde visserligen noteras under undersökningsperioden, men lagerhållningen är inte en relevant skadeindikator i detta fall.

Tabell 6

2001

2002

2003

2004 (undersökningsperioden)

Lagervolym (ton)

95 032

100 471

90 979

107 521

Index

100

106

96

113

| (160) | Mellan 2001 och undersökningsperioden (UP) minskade investeringarna i tillverkningen av den likadana produkten från 66 852 644 EUR till 26 101 700 EUR och de gjordes bara för att upprätthålla produktionskapaciteten på dess nuvarande nivå och inte i syftet att öka produktionsvolymen.
  Tabell 7 | 2001 | 2002 | 2003 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Investeringar (EUR) | 66 852 644 | 56 581 829 | 45 518 515 | 26 101 700 |
| Index | 100 | 85 | 68 | 39 |

(160)

Mellan 2001 och undersökningsperioden (UP) minskade investeringarna i tillverkningen av den likadana produkten från 66 852 644 EUR till 26 101 700 EUR och de gjordes bara för att upprätthålla produktionskapaciteten på dess nuvarande nivå och inte i syftet att öka produktionsvolymen.

Tabell 7

2001

2002

2003

UP

Investeringar (EUR)

66 852 644

56 581 829

45 518 515

26 101 700

Index

100

85

68

39

| (161) | Man fann att gemenskapsindustrins försäljning till närstående kunder gjordes till marknadspriser och därför togs den försäljningen också med i beräkningen vid analys av försäljning och marknadsandel i gemenskapsindustrin. |
| --- | --- |

(161)

Man fann att gemenskapsindustrins försäljning till närstående kunder gjordes till marknadspriser och därför togs den försäljningen också med i beräkningen vid analys av försäljning och marknadsandel i gemenskapsindustrin.

| (162) | Försäljningsvolymen för sömlösa rör på gemenskapsmarknaden minskade från 862 054 ton 2001 till 725 145 ton 2002, dvs. med 16 %, och ytterligare till 683 985 ton 2003, då efterfrågan var osedvanligt liten enligt gemenskapsindustrin. Under undersökningsperioden ökade försäljningen igen till 729 555 ton, vilket fortfarande är avsevärt lägre än 2001. |
| --- | --- |

(162)

Försäljningsvolymen för sömlösa rör på gemenskapsmarknaden minskade från 862 054 ton 2001 till 725 145 ton 2002, dvs. med 16 %, och ytterligare till 683 985 ton 2003, då efterfrågan var osedvanligt liten enligt gemenskapsindustrin. Under undersökningsperioden ökade försäljningen igen till 729 555 ton, vilket fortfarande är avsevärt lägre än 2001.

| (163) | Försäljningsvolymen för sömlösa rör på gemenskapsmarknaden minskade från 2001 till undersökningsperioden med 15 %, medan förbrukningen i gemenskapen samtidigt minskade med bara 8 %, vilket innebär att gemenskapsindustrin tappade marknadsandelar på 3 procentenheter. Marknadsandelen föll alltså från 40,1 % 2001 till 36,7 % under undersökningsperioden.
  Tabell 8 | 2001 | 2002 | 2003 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Försäljning i gemenskapen (i ton) | 862 054 | 725 145 | 683 985 | 729 555 |
| Index | 100 | 84 | 79 | 85 |
| Marknadsandel | 40,1 % | 39,1 % | 36,9 % | 36,7 % |

(163)

Försäljningsvolymen för sömlösa rör på gemenskapsmarknaden minskade från 2001 till undersökningsperioden med 15 %, medan förbrukningen i gemenskapen samtidigt minskade med bara 8 %, vilket innebär att gemenskapsindustrin tappade marknadsandelar på 3 procentenheter. Marknadsandelen föll alltså från 40,1 % 2001 till 36,7 % under undersökningsperioden.

Tabell 8

2001

2002

2003

UP

Försäljning i gemenskapen (i ton)

862 054

725 145

683 985

729 555

Index

100

84

79

85

Marknadsandel

40,1 %

39,1 %

36,9 %

36,7 %

| (164) | Gemenskapsindustrins genomsnittliga försäljningspris per enhet ökade med 10 % under undersökningsperioden beroende på de ökade råvarukostnaderna, som påverkade hela branschen. |
| --- | --- |

(164)

Gemenskapsindustrins genomsnittliga försäljningspris per enhet ökade med 10 % under undersökningsperioden beroende på de ökade råvarukostnaderna, som påverkade hela branschen.

| (165) | Efter en ökning med 4 %, från 672 EUR 2001 till 701 EUR 2002, föll de genomsnittliga priserna 2003 till en rekordlåg nivå på 651 EUR, men återhämtade sig igen under undersökningsperioden för att sluta på 736 EUR. |
| --- | --- |

(165)

Efter en ökning med 4 %, från 672 EUR 2001 till 701 EUR 2002, föll de genomsnittliga priserna 2003 till en rekordlåg nivå på 651 EUR, men återhämtade sig igen under undersökningsperioden för att sluta på 736 EUR.

| (166) | Beroende på tillverkningsprocessen använde gemenskapsindustrin antingen skrot eller billets och stålgöt som råvaror vid tillverkningen av sömlösa rör. Råvarorna är den viktigaste kostnadsdrivande komponenten när det gäller produktionskostnaderna för sömlösa rör och påverkar direkt utvecklingen av försäljningspriserna. Medan råvarorna utgjorde 35 % av gemenskapsindustrins totala produktionskostnader för sömlösa rör under 2001 och 2002 och 38 % under 2003, hade råvarukostnaderna under undersökningsperioden gått upp till 47 % av den totala kostnaden. |
| --- | --- |

(166)

Beroende på tillverkningsprocessen använde gemenskapsindustrin antingen skrot eller billets och stålgöt som råvaror vid tillverkningen av sömlösa rör. Råvarorna är den viktigaste kostnadsdrivande komponenten när det gäller produktionskostnaderna för sömlösa rör och påverkar direkt utvecklingen av försäljningspriserna. Medan råvarorna utgjorde 35 % av gemenskapsindustrins totala produktionskostnader för sömlösa rör under 2001 och 2002 och 38 % under 2003, hade råvarukostnaderna under undersökningsperioden gått upp till 47 % av den totala kostnaden.

| (167) | Man fann att de genomsnittliga råvarupriserna steg kraftigt under 2004, vilket återspeglades både i gemenskapsindustrins högre försäljningspriser och i de högre importpriserna.
  Tabell 9 | 2001 | 2002 | 2003 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vägt genomsnittligt pris (EUR per ton) | 672 | 701 | 651 | 736 |
| Index | 100 | 104 | 97 | 110 |

(167)

Man fann att de genomsnittliga råvarupriserna steg kraftigt under 2004, vilket återspeglades både i gemenskapsindustrins högre försäljningspriser och i de högre importpriserna.

Tabell 9

2001

2002

2003

UP

Vägt genomsnittligt pris (EUR per ton)

672

701

651

736

Index

100

104

97

110

| (168) | Under skadeundersökningsperioden minskade gemenskapsindustrins vägda genomsnittliga lönsamhet för nettoomsättningen kraftigt, från 3 % 2001 till -10 % under undersökningsperioden. Lönsamheten har inte utvecklats i linje med försäljningsvärdet. Den berörda produktens lönsamhet var mer negativ under undersökningsperioden än under de föregående tre åren, medan försäljningen faktiskt ökade under undersökningsperioden jämfört med 2002 och 2003. Orsaken till detta är att råvaruprisökningen inte slog igenom helt i försäljningspriserna. De ökade råvarukostnaderna kunde inte föras vidare till slutkonsumenterna på grund av lågprisimporten från de berörda länderna.
  Tabell 10 | 2001 | 2002 | 2003 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vinstmarginal före skatt | 3 % | –9 % | –5 % | –10 % |

(168)

Under skadeundersökningsperioden minskade gemenskapsindustrins vägda genomsnittliga lönsamhet för nettoomsättningen kraftigt, från 3 % 2001 till -10 % under undersökningsperioden. Lönsamheten har inte utvecklats i linje med försäljningsvärdet. Den berörda produktens lönsamhet var mer negativ under undersökningsperioden än under de föregående tre åren, medan försäljningen faktiskt ökade under undersökningsperioden jämfört med 2002 och 2003. Orsaken till detta är att råvaruprisökningen inte slog igenom helt i försäljningspriserna. De ökade råvarukostnaderna kunde inte föras vidare till slutkonsumenterna på grund av lågprisimporten från de berörda länderna.

Tabell 10

2001

2002

2003

UP

Vinstmarginal före skatt

3 %

–9 %

–5 %

–10 %

| (169) | Gemenskapsindustrin hade ett negativt kassaflöde på –16 735 140 EUR under undersökningsperioden. Gemenskapsindustrins likviditet utvecklades starkt negativt under 2003. Därefter förbättrades kassaflödet något, även om det var långt ifrån positivt. Kassaflödet, som beräknades utifrån nettovinsten före skatt på försäljning av produkten inom och utanför gemenskapen, var positivt 2002 (26 miljoner EUR). Utvecklingen vände dock till en stor nettoförlust 2003 (minus 86 miljoner EUR), vilket förklarar det kraftigt minskade kassaflödet mellan 2002 och 2003. Kassaflödet har inte utvecklats i linje med lönsamheten eftersom avskrivningarna, som givetvis är höga i en så kapitalintensiv industri, mellan 2002 och 2003 minskade från 51 795 853 EUR till 48 276 850 EUR, för att sedan åter öka till 58 820 712 EUR under undersökningsperioden. Kassaflödessituationen förblev dock negativ under undersökningsperioden.
  Tabell 11 | 2001 | 2002 | 2003 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kassaflöde (i EUR) | 68 221 405 | 83 464 355 | –35 612 924 | –16 735 140 |
| Index | 100 | 122 | –52 | –25 |

(169)

Gemenskapsindustrin hade ett negativt kassaflöde på –16 735 140 EUR under undersökningsperioden. Gemenskapsindustrins likviditet utvecklades starkt negativt under 2003. Därefter förbättrades kassaflödet något, även om det var långt ifrån positivt. Kassaflödet, som beräknades utifrån nettovinsten före skatt på försäljning av produkten inom och utanför gemenskapen, var positivt 2002 (26 miljoner EUR). Utvecklingen vände dock till en stor nettoförlust 2003 (minus 86 miljoner EUR), vilket förklarar det kraftigt minskade kassaflödet mellan 2002 och 2003. Kassaflödet har inte utvecklats i linje med lönsamheten eftersom avskrivningarna, som givetvis är höga i en så kapitalintensiv industri, mellan 2002 och 2003 minskade från 51 795 853 EUR till 48 276 850 EUR, för att sedan åter öka till 58 820 712 EUR under undersökningsperioden. Kassaflödessituationen förblev dock negativ under undersökningsperioden.

Tabell 11

2001

2002

2003

UP

Kassaflöde (i EUR)

68 221 405

83 464 355

–35 612 924

–16 735 140

Index

100

122

–52

–25

| (170) | Avkastningen på nettotillgångar har beräknats genom att nettovinsten före skatt på försäljning av den likadana produkten inom och utanför gemenskapen uttrycks som en procentandel av det bokförda nettovärdet av de anläggningstillgångar som allokerats för den likadana produkten som säljs inom och utanför EU. Den negativa utvecklingen av denna indikator sedan 2001 beror dels på minskade investeringar i den likadana produkten från 2001 till undersökningsperioden, dels på nettovinsten före skatt på försäljningen av den likadana produkten inom och utanför gemenskapen, som var positiv 2001 och 2002 men negativ 2003. Avkastningen på tillgångar förbättrades visserligen under undersökningsperioden jämfört med 2003, men var ändå bara – 11 % under undersökningsperioden. Som lönsamhetsmått för fastställande av denna faktor användes vinsten från gemenskapsindustrins försäljning både på hemmamarknaden och på exportmarknaden. Detta var nödvändigt eftersom tillgångarna användes för båda försäljningskanalerna och det var omöjligt att göra en uppdelning.
  Tabell 12 | 2001 | 2002 | 2003 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Avkastning på nettotillgångar | 10 % | 6 % | –18 % | –11 % |

(170)

Avkastningen på nettotillgångar har beräknats genom att nettovinsten före skatt på försäljning av den likadana produkten inom och utanför gemenskapen uttrycks som en procentandel av det bokförda nettovärdet av de anläggningstillgångar som allokerats för den likadana produkten som säljs inom och utanför EU. Den negativa utvecklingen av denna indikator sedan 2001 beror dels på minskade investeringar i den likadana produkten från 2001 till undersökningsperioden, dels på nettovinsten före skatt på försäljningen av den likadana produkten inom och utanför gemenskapen, som var positiv 2001 och 2002 men negativ 2003. Avkastningen på tillgångar förbättrades visserligen under undersökningsperioden jämfört med 2003, men var ändå bara – 11 % under undersökningsperioden. Som lönsamhetsmått för fastställande av denna faktor användes vinsten från gemenskapsindustrins försäljning både på hemmamarknaden och på exportmarknaden. Detta var nödvändigt eftersom tillgångarna användes för båda försäljningskanalerna och det var omöjligt att göra en uppdelning.

Tabell 12

2001

2002

2003

UP

Avkastning på nettotillgångar

10 %

6 %

–18 %

–11 %

| (171) | Endast ett företag inom gemenskapsindustrin uppgav att man haft problem med kapitalanskaffning för verksamheten och det fanns heller inga andra tecken som tyder på att så skulle vara fallet; därför drogs slutsatsen att gemenskapsindustrin som helhet kunnat anskaffa kapital för verksamheten under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(171)

Endast ett företag inom gemenskapsindustrin uppgav att man haft problem med kapitalanskaffning för verksamheten och det fanns heller inga andra tecken som tyder på att så skulle vara fallet; därför drogs slutsatsen att gemenskapsindustrin som helhet kunnat anskaffa kapital för verksamheten under skadeundersökningsperioden.

| (172) | Sysselsättningen inom gemenskapsindustrin minskade med 13 % och arbetskraftskostnaderna minskade med 9 % under skadeundersökningsperioden.
  Tabell 13 | 2001 | 2002 | 2003 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Anställda | 6 058 | 5 424 | 5 276 | 5 245 |
| Index | 100 | 90 | 87 | 87 |
| Arbetskraftskostnader (EUR/år) | 275 296 896 | 251 059 144 | 244 153 692 | 249 190 971 |
| Index | 100 | 91 | 89 | 91 |

(172)

Sysselsättningen inom gemenskapsindustrin minskade med 13 % och arbetskraftskostnaderna minskade med 9 % under skadeundersökningsperioden.

Tabell 13

2001

2002

2003

UP

Anställda

6 058

5 424

5 276

5 245

Index

100

90

87

87

Arbetskraftskostnader (EUR/år)

275 296 896

251 059 144

244 153 692

249 190 971

Index

100

91

89

91

| (173) | Produktiviteten uttryckt som produktionen per anställd och år uppgick under undersökningsperioden till samma nivå som 2001, efter en minskning under 2002 och 2003.
  Tabell 14 | 2001 | 2002 | 2003 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produktivitet (i ton per anställd) | 247 | 217 | 213 | 246 |
| Index | 100 | 88 | 86 | 100 |

(173)

Produktiviteten uttryckt som produktionen per anställd och år uppgick under undersökningsperioden till samma nivå som 2001, efter en minskning under 2002 och 2003.

Tabell 14

2001

2002

2003

UP

Produktivitet (i ton per anställd)

247

217

213

246

Index

100

88

86

100

| (174) | Förbrukningen i gemenskapen minskade med 8 % mellan 2001 och undersökningsperioden, medan gemenskapsindustrins försäljningsvolym till oberoende och närstående kunder minskade med 15 %. Däremot ökade marknadsandelen för importen från de fyra berörda länderna med 7,3 procentenheter. Gemenskapsindustrins försäljning minskade således betydligt mer än efterfrågan under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(174)

Förbrukningen i gemenskapen minskade med 8 % mellan 2001 och undersökningsperioden, medan gemenskapsindustrins försäljningsvolym till oberoende och närstående kunder minskade med 15 %. Däremot ökade marknadsandelen för importen från de fyra berörda länderna med 7,3 procentenheter. Gemenskapsindustrins försäljning minskade således betydligt mer än efterfrågan under skadeundersökningsperioden.

| (175) | Med tanke på volymen av och priserna för importen från de fyra berörda länderna kan verkningarna för gemenskapsindustrin av storleken på den faktiska dumpningsmarginalen inte anses vara försumbara. |
| --- | --- |

(175)

Med tanke på volymen av och priserna för importen från de fyra berörda länderna kan verkningarna för gemenskapsindustrin av storleken på den faktiska dumpningsmarginalen inte anses vara försumbara.

| (176) | Som framgår av analysen av skadeindikatorerna ovan har den ekonomiska och finansiella situationen inom gemenskapsindustrin inte förbättrats sedan antidumpningsåtgärder infördes avseende import av en del av den berörda produkten från Ryssland och Rumänien 1997 och från Kroatien och Ukraina i februari 2000. Det visar också att gemenskapsindustrin befinner sig i en utsatt och sårbar situation. |
| --- | --- |

(176)

Som framgår av analysen av skadeindikatorerna ovan har den ekonomiska och finansiella situationen inom gemenskapsindustrin inte förbättrats sedan antidumpningsåtgärder infördes avseende import av en del av den berörda produkten från Ryssland och Rumänien 1997 och från Kroatien och Ukraina i februari 2000. Det visar också att gemenskapsindustrin befinner sig i en utsatt och sårbar situation.

4.6   Slutsats om skada

| (177) | Analysen av skadeindikatorerna visar att gemenskapsindustrins situation förvärrades betydligt efter 2001 och nådde ett bottenläge 2003. Under undersökningsperioden förbättrades skadeindikatorerna jämfört med det mycket besvärliga läget 2003. Den mer positiva situationen under undersökningsperioden hänger samman med det allmänt förbättrade marknadsläget under den perioden, särskilt den ökade efterfrågan på sömlösa rör från olje- och gasindustrin. Gemenskapsindustrin kunde dock inte uppnå den nivå man haft 2001, dvs. innan den dumpade importen ökade. Här kan också konstateras att de höjda försäljningspriserna under undersökningsperioden inte räckte till ens för att täcka de ökade råvarukostnaderna och ännu mindre för att förbättra gemenskapsindustrins situation. |
| --- | --- |

(177)

Analysen av skadeindikatorerna visar att gemenskapsindustrins situation förvärrades betydligt efter 2001 och nådde ett bottenläge 2003. Under undersökningsperioden förbättrades skadeindikatorerna jämfört med det mycket besvärliga läget 2003. Den mer positiva situationen under undersökningsperioden hänger samman med det allmänt förbättrade marknadsläget under den perioden, särskilt den ökade efterfrågan på sömlösa rör från olje- och gasindustrin. Gemenskapsindustrin kunde dock inte uppnå den nivå man haft 2001, dvs. innan den dumpade importen ökade. Här kan också konstateras att de höjda försäljningspriserna under undersökningsperioden inte räckte till ens för att täcka de ökade råvarukostnaderna och ännu mindre för att förbättra gemenskapsindustrins situation.

| (178) | Vid första anblicken förefaller vissa skadeindikatorer vara stabila (kapitalanskaffningsförmåga och sysselsättning) eller till och med ha utvecklats i positiv riktning (genomsnittligt försäljningspris). Det var dock tydligt att de flesta andra skadeindikatorerna (t.ex. lönsamhet, investeringar, produktion och försäljningsvolymer) utvecklats i negativ riktning under skadeundersökningsperioden, även om det skett en viss förbättring under undersökningsperioden jämfört med året innan. Denna förbättring ändrar dock inte bilden, eftersom de mest relevanta skadeindikatorerna fortfarande är negativa. |
| --- | --- |

(178)

Vid första anblicken förefaller vissa skadeindikatorer vara stabila (kapitalanskaffningsförmåga och sysselsättning) eller till och med ha utvecklats i positiv riktning (genomsnittligt försäljningspris). Det var dock tydligt att de flesta andra skadeindikatorerna (t.ex. lönsamhet, investeringar, produktion och försäljningsvolymer) utvecklats i negativ riktning under skadeundersökningsperioden, även om det skett en viss förbättring under undersökningsperioden jämfört med året innan. Denna förbättring ändrar dock inte bilden, eftersom de mest relevanta skadeindikatorerna fortfarande är negativa.

| (179) | När det gäller den positiva prisutvecklingen bör det framhållas att de höjda priserna under undersökningsperioden inte berodde på en förbättring av gemenskapsindustrins situation utan endast avspeglade ökade råvarukostnader. De faktorer som varit stabila över tiden är heller inte avgörande för det allmänna läget inom gemenskapsindustrin. Med tanke på den starkt negativa utvecklingen i fråga om vinstrelaterade indikatorer är det faktiskt industrins livskraft som står på spel – åtminstone på medellång sikt om inte förr – om man inte lyckas förbättra situationen. |
| --- | --- |

(179)

När det gäller den positiva prisutvecklingen bör det framhållas att de höjda priserna under undersökningsperioden inte berodde på en förbättring av gemenskapsindustrins situation utan endast avspeglade ökade råvarukostnader. De faktorer som varit stabila över tiden är heller inte avgörande för det allmänna läget inom gemenskapsindustrin. Med tanke på den starkt negativa utvecklingen i fråga om vinstrelaterade indikatorer är det faktiskt industrins livskraft som står på spel – åtminstone på medellång sikt om inte förr – om man inte lyckas förbättra situationen.

| (180) | När de slutliga undersökningsresultaten lagts fram hävdade vissa exporterande tillverkare att gemenskapsindustrin inte lidit väsentlig skada under undersökningsperioden. Man hävdade att offentliga uppgifter visat att gemenskapsindustrins finansiella situation var god och att dess försäljning och lönsamhet utvecklats positivt under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(180)

När de slutliga undersökningsresultaten lagts fram hävdade vissa exporterande tillverkare att gemenskapsindustrin inte lidit väsentlig skada under undersökningsperioden. Man hävdade att offentliga uppgifter visat att gemenskapsindustrins finansiella situation var god och att dess försäljning och lönsamhet utvecklats positivt under undersökningsperioden.

| (181) | Det stämmer visserligen att de årliga finansiella resultaten var positiva för några gemenskapstillverkare under undersökningsperioden, att deras försäljningsvolym ökat och att de uppnått lönsamma resultat. Men även om den allmänna finansiella situationen för vissa gemenskapstillverkare faktiskt är gynnsam, måste en relevant analys baseras på gemenskapsindustrins finansiella resultat med avseende på tillverkning och försäljning på gemenskapsmarknaden av den likadana produkten. Eftersom den likadana produkten varken står för hela produktionsvolymen för gemenskapsindustrin eller för hela dess försäljning inom gemenskapen, konstaterades det att gemenskapsindustrin trots det totalt sett goda resultatet för vissa gemenskapstillverkare av sömlösa rör hade lidit väsentlig skada med avseende på den likadana produkten som säljs inom gemenskapen. |
| --- | --- |

(181)

Det stämmer visserligen att de årliga finansiella resultaten var positiva för några gemenskapstillverkare under undersökningsperioden, att deras försäljningsvolym ökat och att de uppnått lönsamma resultat. Men även om den allmänna finansiella situationen för vissa gemenskapstillverkare faktiskt är gynnsam, måste en relevant analys baseras på gemenskapsindustrins finansiella resultat med avseende på tillverkning och försäljning på gemenskapsmarknaden av den likadana produkten. Eftersom den likadana produkten varken står för hela produktionsvolymen för gemenskapsindustrin eller för hela dess försäljning inom gemenskapen, konstaterades det att gemenskapsindustrin trots det totalt sett goda resultatet för vissa gemenskapstillverkare av sömlösa rör hade lidit väsentlig skada med avseende på den likadana produkten som säljs inom gemenskapen.

| (182) | Mot denna bakgrund dras slutsatsen att gemenskapsindustrin har lidit väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.6 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(182)

Mot denna bakgrund dras slutsatsen att gemenskapsindustrin har lidit väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.6 i grundförordningen.

5.   ORSAKSSAMBAND

5.1   Inledning

| (183) | I enlighet med artikel 3.6 och 3.7 i grundförordningen har kommissionen undersökt huruvida den dumpade importen av den berörda produkten med ursprung i de berörda länderna har vållat gemenskapsindustrin skada i en sådan utsträckning att den kan betecknas som väsentlig. Andra kända faktorer utöver den dumpade importen vilka samtidigt som denna skulle ha kunnat vålla gemenskapsindustrin skada undersöktes också, så att den eventuella skada som dessa andra faktorer vållat inte skulle tillskrivas den dumpade importen. |
| --- | --- |

(183)

I enlighet med artikel 3.6 och 3.7 i grundförordningen har kommissionen undersökt huruvida den dumpade importen av den berörda produkten med ursprung i de berörda länderna har vållat gemenskapsindustrin skada i en sådan utsträckning att den kan betecknas som väsentlig. Andra kända faktorer utöver den dumpade importen vilka samtidigt som denna skulle ha kunnat vålla gemenskapsindustrin skada undersöktes också, så att den eventuella skada som dessa andra faktorer vållat inte skulle tillskrivas den dumpade importen.

5.2   Verkningar av den dumpade importen

| (184) | Importen från de fyra berörda länderna ökade betydligt under skadeundersökningsperioden, med 40 % volymmässigt och med 7,3 procentenheter uttryckt som marknadsandel. Samtidigt var genomsnittspriset på importerade produkter från de fyra berörda länderna 32 % lägre än gemenskapsindustrins genomsnittspriser under undersökningsperioden. Den konstaterade prisökningen för dumpad import under undersökningsperioden avspeglade endast ökade råvarukostnader. Den betydande ökningen av importvolymen med ursprung i de fyra berörda länderna och denna imports ökade marknadsandel under skadeundersökningsperioden, till priser som fortfarande var långt under gemenskapsindustrins, sammanföll tidsmässigt med gemenskapsindustrins klart försämrade finansiella situation under samma period. |
| --- | --- |

(184)

Importen från de fyra berörda länderna ökade betydligt under skadeundersökningsperioden, med 40 % volymmässigt och med 7,3 procentenheter uttryckt som marknadsandel. Samtidigt var genomsnittspriset på importerade produkter från de fyra berörda länderna 32 % lägre än gemenskapsindustrins genomsnittspriser under undersökningsperioden. Den konstaterade prisökningen för dumpad import under undersökningsperioden avspeglade endast ökade råvarukostnader. Den betydande ökningen av importvolymen med ursprung i de fyra berörda länderna och denna imports ökade marknadsandel under skadeundersökningsperioden, till priser som fortfarande var långt under gemenskapsindustrins, sammanföll tidsmässigt med gemenskapsindustrins klart försämrade finansiella situation under samma period.

| (185) | Gemenskapsindustrins priser per enhet ökade också med 10 % under skadeundersökningsperioden. Dessa priser var dock pressade och kunde inte ens täcka de kraftigt ökade råvarukostnaderna, vilket gemenskapsindustrins betydande förluster också visar. |
| --- | --- |

(185)

Gemenskapsindustrins priser per enhet ökade också med 10 % under skadeundersökningsperioden. Dessa priser var dock pressade och kunde inte ens täcka de kraftigt ökade råvarukostnaderna, vilket gemenskapsindustrins betydande förluster också visar.

| (186) | Mot bakgrund av övervägandena ovan förefaller det som om lågprisimporten från de fyra berörda länderna har spelat en avgörande roll för gemenskapsindustrins försämrade situation, som särskilt avspeglas i otillräcklig utveckling av försäljningspriserna, krympande produktion, försäljningsvolymer och marknadsandelar samt kraftigt försämrad lönsamhet och minskande investeringar. |
| --- | --- |

(186)

Mot bakgrund av övervägandena ovan förefaller det som om lågprisimporten från de fyra berörda länderna har spelat en avgörande roll för gemenskapsindustrins försämrade situation, som särskilt avspeglas i otillräcklig utveckling av försäljningspriserna, krympande produktion, försäljningsvolymer och marknadsandelar samt kraftigt försämrad lönsamhet och minskande investeringar.

5.3   Verkningar av andra faktorer

| (187) | Förbrukningen i gemenskapen minskade med 8 % under skadeundersökningsperioden. Den minskade förbrukningen kan dock inte i sig betraktas som en avgörande faktor för den skada som gemenskapsindustrin lidit, eftersom gemenskapsindustrins försäljning relativt sett minskade mer än förbrukningen under skadeundersökningsperioden (– 16 % respektive – 14 % mellan 2001 och slutet av undersökningsperioden). Det har dessutom visats att importen från de berörda länderna ökade under skadeundersökningsperioden och att den således tog över gemenskapsindustrins förlorade marknadsandel. Det konstaterades därför att den minskade förbrukningen inte kunde ha varit en betydande orsak till den skada som gemenskapsindustrin lidit. |
| --- | --- |

(187)

Förbrukningen i gemenskapen minskade med 8 % under skadeundersökningsperioden. Den minskade förbrukningen kan dock inte i sig betraktas som en avgörande faktor för den skada som gemenskapsindustrin lidit, eftersom gemenskapsindustrins försäljning relativt sett minskade mer än förbrukningen under skadeundersökningsperioden (– 16 % respektive – 14 % mellan 2001 och slutet av undersökningsperioden). Det har dessutom visats att importen från de berörda länderna ökade under skadeundersökningsperioden och att den således tog över gemenskapsindustrins förlorade marknadsandel. Det konstaterades därför att den minskade förbrukningen inte kunde ha varit en betydande orsak till den skada som gemenskapsindustrin lidit.

| (188) | Enligt Eurostat och den information som samlats in under undersökningen är de viktigaste tredjeländerna från vilka sömlösa rör importeras Japan, Argentina och Förenta staterna. |
| --- | --- |

(188)

Enligt Eurostat och den information som samlats in under undersökningen är de viktigaste tredjeländerna från vilka sömlösa rör importeras Japan, Argentina och Förenta staterna.

| (189) | Importen från Japan var 52 960 ton 2001 och volymen minskade med 34 % till 34 857 ton under skadeundersökningsperioden. 2001 var den japanska importens marknadsandel för den berörda produkten 2,5 %, och denna andel minskade till 1,8 % under undersökningsperioden. Priserna för den japanska importen var minst dubbelt så höga som gemenskapsindustrins. Därför ansågs importen från Japan inte påverka gemenskapsindustrins situation negativt. |
| --- | --- |

(189)

Importen från Japan var 52 960 ton 2001 och volymen minskade med 34 % till 34 857 ton under skadeundersökningsperioden. 2001 var den japanska importens marknadsandel för den berörda produkten 2,5 %, och denna andel minskade till 1,8 % under undersökningsperioden. Priserna för den japanska importen var minst dubbelt så höga som gemenskapsindustrins. Därför ansågs importen från Japan inte påverka gemenskapsindustrins situation negativt.

| (190) | Importen från Argentina ökade med 52 %, från 30 962 ton 2001 till 46 918 ton under undersökningsperioden. Landets marknadsandel ökade med en procentenhet från 1,4 % 2001 till 2,4 % under undersökningsperioden. Prisnivån på importen från Argentina var under hela skadeundersökningsperioden betydligt högre än de fyra berörda ländernas; under undersökningsperioden var det genomsnittliga importpriset cif per ton från Argentina 660 EUR, medan det vägda priset cif för de fyra berörda länderna var 501 EUR per ton. Vid analysen har man tagit hänsyn till det faktum att en gemenskapstillverkare har en närstående tillverkare i Argentina. Det har dock visats att importen av sömlösa rör via denna gemenskapstillverkare från det närstående företaget i Argentina inte har varit en avgörande faktor, vare sig i fråga om kvantiteter eller priser, för den skada som den gemenskapstillverkaren eller gemenskapsindustrin som helhet lidit. |
| --- | --- |

(190)

Importen från Argentina ökade med 52 %, från 30 962 ton 2001 till 46 918 ton under undersökningsperioden. Landets marknadsandel ökade med en procentenhet från 1,4 % 2001 till 2,4 % under undersökningsperioden. Prisnivån på importen från Argentina var under hela skadeundersökningsperioden betydligt högre än de fyra berörda ländernas; under undersökningsperioden var det genomsnittliga importpriset cif per ton från Argentina 660 EUR, medan det vägda priset cif för de fyra berörda länderna var 501 EUR per ton. Vid analysen har man tagit hänsyn till det faktum att en gemenskapstillverkare har en närstående tillverkare i Argentina. Det har dock visats att importen av sömlösa rör via denna gemenskapstillverkare från det närstående företaget i Argentina inte har varit en avgörande faktor, vare sig i fråga om kvantiteter eller priser, för den skada som den gemenskapstillverkaren eller gemenskapsindustrin som helhet lidit.

| (191) | När det gäller Förenta staterna visar statistiken från Eurostat att marknadsandelen för importen av sömlösa rör från Förenta staterna ökade från 0,6 % 2001 till 1,8 % under undersökningsperioden. Det genomsnittliga försäljningspriset för Förenta staterna var 2 414 EUR per ton i början av perioden, dvs. nästan fyra gånger högre än gemenskapsindustrins, och minskade sedan kraftigt med 77 % till 797 EUR per ton under undersökningsperioden, en nivå som dock var 8 % högre än gemenskapsindustrins. Med tanke på prisnivån kan importen från Förenta staterna, trots att den har ökat, således inte betraktas som en betydande orsak till den skada som gemenskapsindustrin lidit. |
| --- | --- |

(191)

När det gäller Förenta staterna visar statistiken från Eurostat att marknadsandelen för importen av sömlösa rör från Förenta staterna ökade från 0,6 % 2001 till 1,8 % under undersökningsperioden. Det genomsnittliga försäljningspriset för Förenta staterna var 2 414 EUR per ton i början av perioden, dvs. nästan fyra gånger högre än gemenskapsindustrins, och minskade sedan kraftigt med 77 % till 797 EUR per ton under undersökningsperioden, en nivå som dock var 8 % högre än gemenskapsindustrins. Med tanke på prisnivån kan importen från Förenta staterna, trots att den har ökat, således inte betraktas som en betydande orsak till den skada som gemenskapsindustrin lidit.

| (192) | Det hävdades att importen från Argentina och Förenta staterna har ökat stadigt sedan 2001, att dessa länders sammanlagda marknadsandel översteg 4 % under undersökningsperioden och att Förenta staternas priser var lägre än de exporterande tillverkarnas i tre av de fyra berörda länderna. |
| --- | --- |

(192)

Det hävdades att importen från Argentina och Förenta staterna har ökat stadigt sedan 2001, att dessa länders sammanlagda marknadsandel översteg 4 % under undersökningsperioden och att Förenta staternas priser var lägre än de exporterande tillverkarnas i tre av de fyra berörda länderna.

| (193) | Påståendet att de amerikanska priserna var lägre än tre av de fyra berörda ländernas underbyggs inte av fakta. Mer generellt drogs slutsatsen att denna import inte kan betraktas som en betydande orsak till den skada som industrin lidit, i synnerhet eftersom prisnivån är så hög. |
| --- | --- |

(193)

Påståendet att de amerikanska priserna var lägre än tre av de fyra berörda ländernas underbyggs inte av fakta. Mer generellt drogs slutsatsen att denna import inte kan betraktas som en betydande orsak till den skada som industrin lidit, i synnerhet eftersom prisnivån är så hög.

| (194) | En exporterande tillverkare hävdade att gemenskapsindustrin främst var verksam inom tillverkning och försäljning av produkter i de övre segmenten (OCTG-rör) som konkurrerar med importen från Japan, Argentina och USA. Det påstods att importen från dessa tre länder tillsammans stod för en ökning av marknadsandelen på 1,5 procentenheter mellan 2001 och undersökningsperioden och att importen från de tre länderna ersatte sömlösa rör från gemenskapsindustrin snarare än importerade sömlösa rör från Ryssland och Ukraina. |
| --- | --- |

(194)

En exporterande tillverkare hävdade att gemenskapsindustrin främst var verksam inom tillverkning och försäljning av produkter i de övre segmenten (OCTG-rör) som konkurrerar med importen från Japan, Argentina och USA. Det påstods att importen från dessa tre länder tillsammans stod för en ökning av marknadsandelen på 1,5 procentenheter mellan 2001 och undersökningsperioden och att importen från de tre länderna ersatte sömlösa rör från gemenskapsindustrin snarare än importerade sömlösa rör från Ryssland och Ukraina.

| (195) | Det bör framhållas att gemenskapsindustrin tillverkar sömlösa rör av alla slag och att produkter i de lägre segmenten tillverkas i betydande omfattning, även om tonvikten ligger på produkter i de övre segmenten med större mervärde. OCTG-rör utgör i själva verket endast en liten del av gemenskapsindustrins verksamhet: 5 % av den totala försäljningsvolymen och 7 % av det totala försäljningsvärdet för den likadana produkten som såldes på gemenskapsmarknaden under undersökningsperioden. Ökningen av den sammanlagda marknadsandelen för Japan, Argentina och Förenta staterna med 1,5 procentenheter från 4,5 % 2001 till 6,0 % under undersökningsperioden kan endast till en liten del, om ens det, sättas i samband med gemenskapsindustrins mer uttalade förlust av marknadsandelar under samma period, dvs. från 40,1 % till 36,7 %. Påståendet att importen från dessa tre länder tillfogat gemenskapsindustrin väsentlig skada måste därför avvisas. |
| --- | --- |

(195)

Det bör framhållas att gemenskapsindustrin tillverkar sömlösa rör av alla slag och att produkter i de lägre segmenten tillverkas i betydande omfattning, även om tonvikten ligger på produkter i de övre segmenten med större mervärde. OCTG-rör utgör i själva verket endast en liten del av gemenskapsindustrins verksamhet: 5 % av den totala försäljningsvolymen och 7 % av det totala försäljningsvärdet för den likadana produkten som såldes på gemenskapsmarknaden under undersökningsperioden. Ökningen av den sammanlagda marknadsandelen för Japan, Argentina och Förenta staterna med 1,5 procentenheter från 4,5 % 2001 till 6,0 % under undersökningsperioden kan endast till en liten del, om ens det, sättas i samband med gemenskapsindustrins mer uttalade förlust av marknadsandelar under samma period, dvs. från 40,1 % till 36,7 %. Påståendet att importen från dessa tre länder tillfogat gemenskapsindustrin väsentlig skada måste därför avvisas.

| (196) | En exporterande tillverkare hävdade att kommissionen inte har beaktat effekterna av importen av sömlösa rör från de nya medlemsstaterna. Särskilt i fråga om Slovakien framhölls det att dess import till EU tidigare konstaterats ske till dumpade priser som vållade gemenskapsindustrin skada. För denna import infördes antidumpningstullar som sedan upphörde att gälla på grund av EU:s utvidgning, som inföll under undersökningsperioden. Det hävdades också att denna import lett till att gemenskapsindustrin förlorat marknadsandelar. |
| --- | --- |

(196)

En exporterande tillverkare hävdade att kommissionen inte har beaktat effekterna av importen av sömlösa rör från de nya medlemsstaterna. Särskilt i fråga om Slovakien framhölls det att dess import till EU tidigare konstaterats ske till dumpade priser som vållade gemenskapsindustrin skada. För denna import infördes antidumpningstullar som sedan upphörde att gälla på grund av EU:s utvidgning, som inföll under undersökningsperioden. Det hävdades också att denna import lett till att gemenskapsindustrin förlorat marknadsandelar.

| (197) | Försäljningsvolymen från gemenskapsindustrin och andra europeiska tillverkare (inbegripet Slovakien) minskade dock med ca 133 000 ton respektive 112 000 ton mellan 2001 och 2004, medan importen från de fyra berörda länderna under samma period ökade med ca 120 000 ton (13). |
| --- | --- |

(197)

Försäljningsvolymen från gemenskapsindustrin och andra europeiska tillverkare (inbegripet Slovakien) minskade dock med ca 133 000 ton respektive 112 000 ton mellan 2001 och 2004, medan importen från de fyra berörda länderna under samma period ökade med ca 120 000 ton (13).

| (198) | Det kan inte göras gällande att importen från Slovakien före utvidgningen varit skadlig för gemenskapsindustrin under perioden från 2001 fram till utvidgningen (dvs. den 1 maj 2004), eftersom antidumpningstullar införts på denna import för att skapa rättvisa konkurrensvillkor för gemenskapsindustrin. Eventuella konsekvenser av denna försäljning inom EU-25 från och med den 1 maj innebär inte att slutsatserna om skada ändras och kan inte heller anses bryta orsakssambandet mellan den dumpade importen från de fyra länder som ingår i undersökningen och den skada som vållats gemenskapsindustrin. En analys av importen av den berörda produkten från Slovakien till gemenskapen före respektive efter utvidgningen, som gjorts på grundval av uppgifter från Eurostat, visar att denna import av den berörda produkten till resten av gemenskapsmarknaden (24 länder) under anslutningsåret ökade med 7 % eller 5 911 ton jämfört med året före anslutningen. Denna volymökning är ytterst liten jämfört med hur importen från de fyra berörda länderna utvecklats. |
| --- | --- |

(198)

Det kan inte göras gällande att importen från Slovakien före utvidgningen varit skadlig för gemenskapsindustrin under perioden från 2001 fram till utvidgningen (dvs. den 1 maj 2004), eftersom antidumpningstullar införts på denna import för att skapa rättvisa konkurrensvillkor för gemenskapsindustrin. Eventuella konsekvenser av denna försäljning inom EU-25 från och med den 1 maj innebär inte att slutsatserna om skada ändras och kan inte heller anses bryta orsakssambandet mellan den dumpade importen från de fyra länder som ingår i undersökningen och den skada som vållats gemenskapsindustrin. En analys av importen av den berörda produkten från Slovakien till gemenskapen före respektive efter utvidgningen, som gjorts på grundval av uppgifter från Eurostat, visar att denna import av den berörda produkten till resten av gemenskapsmarknaden (24 länder) under anslutningsåret ökade med 7 % eller 5 911 ton jämfört med året före anslutningen. Denna volymökning är ytterst liten jämfört med hur importen från de fyra berörda länderna utvecklats.

| (199) | Detta visar att gemenskapsindustrins marknadsandel inte minskade på grund av konkurrens inom gemenskapen. |
| --- | --- |

(199)

Detta visar att gemenskapsindustrins marknadsandel inte minskade på grund av konkurrens inom gemenskapen.

| (200) | Därför måste påståendet att gemenskapsindustrins marknadsandel kan ha minskat på grund av konkurrens inom gemenskapen avvisas. |
| --- | --- |

(200)

Därför måste påståendet att gemenskapsindustrins marknadsandel kan ha minskat på grund av konkurrens inom gemenskapen avvisas.

| (201) | Som svar på de slutliga undersökningsresultaten påpekade en exporterande tillverkare att de cykliska fluktuationerna på stålmarknaden var en faktor som inte beaktats på det sätt som föreskrivs i artikel 3.7 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(201)

Som svar på de slutliga undersökningsresultaten påpekade en exporterande tillverkare att de cykliska fluktuationerna på stålmarknaden var en faktor som inte beaktats på det sätt som föreskrivs i artikel 3.7 i grundförordningen.

| (202) | Den exporterande tillverkaren lade dock inte fram någon bevisning till stöd för argumentet att det är fluktuationer på stålmarknaden som har gett upphov till den skada som gemenskapsindustrin lidit. Dessutom torde fluktuationer på stålmarknaden påverka inte bara gemenskapsindustrin, utan även exporterande tillverkare. En nedgång på marknaden för sömlösa rör som sägs ha påverkat gemenskapsindustrin negativt bör således även ha fått negativa konsekvenser för importvolymerna; importvolymerna från de fyra berörda länderna borde alltså ha minskat. Som anges i skäl 151 har den sammantagna importen från de fyra berörda länderna dock ökat varje år under perioden mellan 2001 och 2004. Cykliska fluktuationer på stålmarknaden kan således inte betraktas som en orsak till den skada som gemenskapsindustrin lidit. |
| --- | --- |

(202)

Den exporterande tillverkaren lade dock inte fram någon bevisning till stöd för argumentet att det är fluktuationer på stålmarknaden som har gett upphov till den skada som gemenskapsindustrin lidit. Dessutom torde fluktuationer på stålmarknaden påverka inte bara gemenskapsindustrin, utan även exporterande tillverkare. En nedgång på marknaden för sömlösa rör som sägs ha påverkat gemenskapsindustrin negativt bör således även ha fått negativa konsekvenser för importvolymerna; importvolymerna från de fyra berörda länderna borde alltså ha minskat. Som anges i skäl 151 har den sammantagna importen från de fyra berörda länderna dock ökat varje år under perioden mellan 2001 och 2004. Cykliska fluktuationer på stålmarknaden kan således inte betraktas som en orsak till den skada som gemenskapsindustrin lidit.

| (203) | Ett företag hävdade att US-dollarns fall gentemot euron från 2001 till undersökningsperioden påverkade gemenskapsindustrins situation, dock utan att ge några belägg för att dessa växelkursvariationer faktiskt har påverkat gemenskapsindustrins resultat negativt. Eftersom det inte finns några belägg för att den skada som gemenskapsindustrin lidit beror på att eurons värde har stigit gentemot US-dollarn, dras slutsatsen att förekomsten av växelkursvariationer inte kan bryta orsakssambandet mellan den dumpade importen och den skada som gemenskapsindustrin lidit. Analysen av gemenskapsindustrin gjordes dessutom på grundval av det finansiella resultatet för den likadana produkt som tillverkas och säljs på gemenskapsmarknaden. Eftersom försäljningen av den likadana produkten på gemenskapsmarknaden till övervägande del fakturerades i euro och de största tillverkningskostnaderna dessutom främst var i euro, hade växelkursvariationerna ingen större inverkan på den skada som gemenskapsindustrin lidit. |
| --- | --- |

(203)

Ett företag hävdade att US-dollarns fall gentemot euron från 2001 till undersökningsperioden påverkade gemenskapsindustrins situation, dock utan att ge några belägg för att dessa växelkursvariationer faktiskt har påverkat gemenskapsindustrins resultat negativt. Eftersom det inte finns några belägg för att den skada som gemenskapsindustrin lidit beror på att eurons värde har stigit gentemot US-dollarn, dras slutsatsen att förekomsten av växelkursvariationer inte kan bryta orsakssambandet mellan den dumpade importen och den skada som gemenskapsindustrin lidit. Analysen av gemenskapsindustrin gjordes dessutom på grundval av det finansiella resultatet för den likadana produkt som tillverkas och säljs på gemenskapsmarknaden. Eftersom försäljningen av den likadana produkten på gemenskapsmarknaden till övervägande del fakturerades i euro och de största tillverkningskostnaderna dessutom främst var i euro, hade växelkursvariationerna ingen större inverkan på den skada som gemenskapsindustrin lidit.

| (204) | Med tanke på denna utveckling i fråga om volymer, priser och marknadsandelar för importen från andra tredjeländer dras slutsatsen att den väsentliga skada som gemenskapsindustrin lidit inte kan tillskrivas den importen. |
| --- | --- |

(204)

Med tanke på denna utveckling i fråga om volymer, priser och marknadsandelar för importen från andra tredjeländer dras slutsatsen att den väsentliga skada som gemenskapsindustrin lidit inte kan tillskrivas den importen.

| (205) | Två exporterande tillverkare framhöll att den minskade lönsamheten berodde på ökade råvarukostnader och därför inte kunde kopplas till dumpad import från de berörda länderna. Kostnaden för skrot och billets, som är de viktigaste råvarorna för tillverkning av sömlösa rör, ökade betydligt under skadeundersökningsperioden. Två gemenskapstillverkare har uppgett att priset på skrot ökade med 66 % respektive 77 % mellan sista kvartalet 2003 och sista kvartalet av undersökningsperioden. En gemenskapstillverkare visade att priset på skrot under skadeundersökningsperioden (dvs. från 2001 till undersökningsperioden) mer än fördubblades, från 99 EUR per ton 2001 till 253 per ton under undersökningsperioden. Genomsnittspriserna för billets har utvecklats på liknande sätt. |
| --- | --- |

(205)

Två exporterande tillverkare framhöll att den minskade lönsamheten berodde på ökade råvarukostnader och därför inte kunde kopplas till dumpad import från de berörda länderna. Kostnaden för skrot och billets, som är de viktigaste råvarorna för tillverkning av sömlösa rör, ökade betydligt under skadeundersökningsperioden. Två gemenskapstillverkare har uppgett att priset på skrot ökade med 66 % respektive 77 % mellan sista kvartalet 2003 och sista kvartalet av undersökningsperioden. En gemenskapstillverkare visade att priset på skrot under skadeundersökningsperioden (dvs. från 2001 till undersökningsperioden) mer än fördubblades, från 99 EUR per ton 2001 till 253 per ton under undersökningsperioden. Genomsnittspriserna för billets har utvecklats på liknande sätt.

| (206) | Den väsentliga skada som gemenskapsindustrin lidit har dock inte orsakats av de ökade råvarupriserna som sådana, utan av det faktum att gemenskapsindustrin inte kunnat föra kostnadsökningarna vidare till kunderna, såsom påpekas i skäl 168. Den dumpade importen från de berörda länderna, vars priser var betydligt lägre än gemenskapsindustrins, innebar att gemenskapsindustrin inte kunde höja sina försäljningspriser till en nivå som till fullo återspeglar de ökade råvarupriserna. |
| --- | --- |

(206)

Den väsentliga skada som gemenskapsindustrin lidit har dock inte orsakats av de ökade råvarupriserna som sådana, utan av det faktum att gemenskapsindustrin inte kunnat föra kostnadsökningarna vidare till kunderna, såsom påpekas i skäl 168. Den dumpade importen från de berörda länderna, vars priser var betydligt lägre än gemenskapsindustrins, innebar att gemenskapsindustrin inte kunde höja sina försäljningspriser till en nivå som till fullo återspeglar de ökade råvarupriserna.

| (207) | Efter det att de slutliga undersökningsresultaten meddelats hävdade en exporterande tillverkare att det var felaktigt att påstå att lönsamheten minskat under undersökningsperioden till följd av att gemenskapstillverkarna på grund av pristrycket från den dumpade importen inte kunnat höja priserna tillräckligt för att täcka de ökade råvarukostnaderna. Enligt det företaget ökade råvarupriserna (skrot) med 15,8 % under undersökningsperioden. Företaget hävdade att priserna på den dumpade importen ökade mer än råvarupriserna. |
| --- | --- |

(207)

Efter det att de slutliga undersökningsresultaten meddelats hävdade en exporterande tillverkare att det var felaktigt att påstå att lönsamheten minskat under undersökningsperioden till följd av att gemenskapstillverkarna på grund av pristrycket från den dumpade importen inte kunnat höja priserna tillräckligt för att täcka de ökade råvarukostnaderna. Enligt det företaget ökade råvarupriserna (skrot) med 15,8 % under undersökningsperioden. Företaget hävdade att priserna på den dumpade importen ökade mer än råvarupriserna.

| (208) | Som framgår ovan visar dock bekräftade uppgifter som inhämtats under undersökningen att gemenskapstillverkarnas råvarukostnader ökade betydligt mer än 15,8 % under undersökningsperioden. Utifrån de uppgifter som lämnats av vissa gemenskapstillverkare konstaterades det också att råvarupriserna ökade mer än de vägda genomsnittspriserna på sömlösa rör från de fyra berörda länderna under hela skadeundersökningsperioden. Därför kvarstår argumentet att gemenskapstillverkarna på grund av pristrycket från den dumpade importen inte kunde höja priserna tillräckligt för att göra försäljningen lönsam. |
| --- | --- |

(208)

Som framgår ovan visar dock bekräftade uppgifter som inhämtats under undersökningen att gemenskapstillverkarnas råvarukostnader ökade betydligt mer än 15,8 % under undersökningsperioden. Utifrån de uppgifter som lämnats av vissa gemenskapstillverkare konstaterades det också att råvarupriserna ökade mer än de vägda genomsnittspriserna på sömlösa rör från de fyra berörda länderna under hela skadeundersökningsperioden. Därför kvarstår argumentet att gemenskapstillverkarna på grund av pristrycket från den dumpade importen inte kunde höja priserna tillräckligt för att göra försäljningen lönsam.

| (209) | De antidumpningsåtgärder som trädde i kraft 1997 för den ursprungliga produkträckvidden med avseende på Rumänien och Ryssland tillämpas inte längre sedan juli 2004; detta som en försiktighetsåtgärd med tanke på att vissa gemenskapstillverkare tidigare använt konkurrensbegränsande metoder. |
| --- | --- |

(209)

De antidumpningsåtgärder som trädde i kraft 1997 för den ursprungliga produkträckvidden med avseende på Rumänien och Ryssland tillämpas inte längre sedan juli 2004; detta som en försiktighetsåtgärd med tanke på att vissa gemenskapstillverkare tidigare använt konkurrensbegränsande metoder.

| (210) | Vissa exporterande tillverkare och importörer begärde att en undersökning skulle göras för att ta reda på hur den kartell som vissa gemenskapstillverkare bildat kan ha påverkat resultatet för gemenskapsindustrin som helhet. |
| --- | --- |

(210)

Vissa exporterande tillverkare och importörer begärde att en undersökning skulle göras för att ta reda på hur den kartell som vissa gemenskapstillverkare bildat kan ha påverkat resultatet för gemenskapsindustrin som helhet.

| (211) | Det fanns ingen överlappning i tiden mellan de överträdelser som vissa gemenskapstillverkare gjort sig skyldiga till (1990–1995; för vissa produkter fram till 1999) och skadeundersökningsperioden (2001–2004) inom det aktuella antidumpningsförfarandet. Vid undersökningen har det heller inte kommit fram några uppgifter som visar att gemenskapsindustrins priser eller andra skadeindikatorer skulle ha påverkats av de konkurrensbegränsande metoderna. Man kan därför – och eftersom det inte finns några bevis på motsatsen – dra slutsatsen att den kartell som vissa gemenskapstillverkare bildade före 2001 inte har bidragit till den skada som gemenskapsindustrin lidit under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(211)

Det fanns ingen överlappning i tiden mellan de överträdelser som vissa gemenskapstillverkare gjort sig skyldiga till (1990–1995; för vissa produkter fram till 1999) och skadeundersökningsperioden (2001–2004) inom det aktuella antidumpningsförfarandet. Vid undersökningen har det heller inte kommit fram några uppgifter som visar att gemenskapsindustrins priser eller andra skadeindikatorer skulle ha påverkats av de konkurrensbegränsande metoderna. Man kan därför – och eftersom det inte finns några bevis på motsatsen – dra slutsatsen att den kartell som vissa gemenskapstillverkare bildade före 2001 inte har bidragit till den skada som gemenskapsindustrin lidit under skadeundersökningsperioden.

| (212) | När de slutliga undersökningsresultaten meddelats vidhöll en exporterande tillverkare att kommissionen inte hade undersökt de sannolika effekterna av en återgång till normala konkurrensvillkor inom gemenskapsindustrin efter kartellens upplösning 1999. Denna tillverkare hävdade att överlappningen i tid mellan kartellens verksamhet och skadeundersökningsperioden inom det aktuella förfarandet var irrelevant och att kommissionen hade gjort en felaktig bedömning i skade- och orsaksanalysen och eventuellt hade överträtt bestämmelserna i artikel 3.7 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(212)

När de slutliga undersökningsresultaten meddelats vidhöll en exporterande tillverkare att kommissionen inte hade undersökt de sannolika effekterna av en återgång till normala konkurrensvillkor inom gemenskapsindustrin efter kartellens upplösning 1999. Denna tillverkare hävdade att överlappningen i tid mellan kartellens verksamhet och skadeundersökningsperioden inom det aktuella förfarandet var irrelevant och att kommissionen hade gjort en felaktig bedömning i skade- och orsaksanalysen och eventuellt hade överträtt bestämmelserna i artikel 3.7 i grundförordningen.

| (213) | Det bör betonas att endast en mindre del av den berörda produkten, dvs. OCTG-rör (klassificerade enligt KN-nummer 7304210020 och 7304291120) omfattades av kartellförfarandet. Under undersökningsperioden utgjorde försäljningen av OCTG–rör på gemenskapsmarknaden endast 5 % av gemenskapsindustrins totala försäljningsvolym. |
| --- | --- |

(213)

Det bör betonas att endast en mindre del av den berörda produkten, dvs. OCTG-rör (klassificerade enligt KN-nummer 7304210020 och 7304291120) omfattades av kartellförfarandet. Under undersökningsperioden utgjorde försäljningen av OCTG–rör på gemenskapsmarknaden endast 5 % av gemenskapsindustrins totala försäljningsvolym.

| (214) | Den period på två år som förflutit mellan kartellens upplösning och början av perioden för undersökning av huruvida gemenskapsindustrin lidit skada dessutom är tillräcklig för att gemenskapsindustrins konkurrensvillkor skall ha återgått till det normala. Det har dock fastställts att gemenskapsindustrin lidit skada under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(214)

Den period på två år som förflutit mellan kartellens upplösning och början av perioden för undersökning av huruvida gemenskapsindustrin lidit skada dessutom är tillräcklig för att gemenskapsindustrins konkurrensvillkor skall ha återgått till det normala. Det har dock fastställts att gemenskapsindustrin lidit skada under undersökningsperioden.

| (215) | Detta påstående avvisas därför. |
| --- | --- |

(215)

Detta påstående avvisas därför.

5.4   Slutsats om orsakssamband

| (216) | Det tidsmässiga överensstämmelsen mellan ökad dumpad import från de berörda länderna, ökad marknadsandel för denna import och det konstaterade prisunderskridandet, å ena sidan, och gemenskapsindustrins klart försämrade situation, å andra sidan, föranleder slutsatsen att den dumpade importen har vållat den väsentliga skada som gemenskapsindustrin lidit i den mening som avses i artikel 3.6 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(216)

Det tidsmässiga överensstämmelsen mellan ökad dumpad import från de berörda länderna, ökad marknadsandel för denna import och det konstaterade prisunderskridandet, å ena sidan, och gemenskapsindustrins klart försämrade situation, å andra sidan, föranleder slutsatsen att den dumpade importen har vållat den väsentliga skada som gemenskapsindustrin lidit i den mening som avses i artikel 3.6 i grundförordningen.

6.   GEMENSKAPENS INTRESSE

| (217) | I enlighet med artikel 21 i grundförordningen bör det undersökas om det trots slutsatsen om skadevållande dumpning finns tvingande skäl som kan leda till slutsatsen att det inte ligger i gemenskapens intresse att vidta åtgärder i detta särskilda fall. Det bör göras en bedömning av de eventuella åtgärdernas inverkan på alla parter som berörs av undersökningen samt av följderna av att inte vidta några åtgärder. |
| --- | --- |

(217)

I enlighet med artikel 21 i grundförordningen bör det undersökas om det trots slutsatsen om skadevållande dumpning finns tvingande skäl som kan leda till slutsatsen att det inte ligger i gemenskapens intresse att vidta åtgärder i detta särskilda fall. Det bör göras en bedömning av de eventuella åtgärdernas inverkan på alla parter som berörs av undersökningen samt av följderna av att inte vidta några åtgärder.

6.1   Gemenskapsindustrin

| (218) | Skadan för gemenskapsindustrin berodde på att den hade svårt att konkurrera med den dumpade lågprisimporten. |
| --- | --- |

(218)

Skadan för gemenskapsindustrin berodde på att den hade svårt att konkurrera med den dumpade lågprisimporten.

| (219) | Det anses att ett införande av åtgärder skulle ge gemenskapsindustrin möjlighet att öka sin försäljningsvolym och marknadsandel, vilket i sin tur skulle leda till ökade skalekonomier och skapa den lönsamhet som krävs för att motivera fortsatta investeringar i produktionsanläggningar. |
| --- | --- |

(219)

Det anses att ett införande av åtgärder skulle ge gemenskapsindustrin möjlighet att öka sin försäljningsvolym och marknadsandel, vilket i sin tur skulle leda till ökade skalekonomier och skapa den lönsamhet som krävs för att motivera fortsatta investeringar i produktionsanläggningar.

| (220) | Om åtgärder inte införs kommer gemenskapsindustrins situation att förvärras ytterligare. Den kommer inte att kunna investera i ny produktionskapacitet och konkurrera på ett effektivt sätt med importen från tredjeländer. Några företag kommer att tvingas upphöra med sin tillverkning av den likadana produkten och avskeda personal. Slutsatsen är därför att det ligger i gemenskapsindustrins intresse att antidumpningsåtgärder införs. |
| --- | --- |

(220)

Om åtgärder inte införs kommer gemenskapsindustrins situation att förvärras ytterligare. Den kommer inte att kunna investera i ny produktionskapacitet och konkurrera på ett effektivt sätt med importen från tredjeländer. Några företag kommer att tvingas upphöra med sin tillverkning av den likadana produkten och avskeda personal. Slutsatsen är därför att det ligger i gemenskapsindustrins intresse att antidumpningsåtgärder införs.

| (221) | En icke-klagande gemenskapstillverkare som har en närstående exporterande tillverkare i Rumänien hävdade att gemenskapstillverkarna redan utnyttjar sin produktionskapacitet maximalt och inte kan tillgodose den stora efterfrågan på sömlösa rör som finns på gemenskapsmarknaden och i tredjeländer. Företaget påstod att ett införande av tullar skulle leda till ett otillräckligt utbud på gemenskapsmarknaden. Som anges ovan har undersökningen dock visat att gemenskapsindustrin under hela skadeundersökningsperioden hade en betydande reservkapacitet i produktionen som i framtiden skulle kunna användas för tillverkning av den berörda produkten för att tillgodose efterfrågan på sömlösa rör på gemenskapsmarknaden. |
| --- | --- |

(221)

En icke-klagande gemenskapstillverkare som har en närstående exporterande tillverkare i Rumänien hävdade att gemenskapstillverkarna redan utnyttjar sin produktionskapacitet maximalt och inte kan tillgodose den stora efterfrågan på sömlösa rör som finns på gemenskapsmarknaden och i tredjeländer. Företaget påstod att ett införande av tullar skulle leda till ett otillräckligt utbud på gemenskapsmarknaden. Som anges ovan har undersökningen dock visat att gemenskapsindustrin under hela skadeundersökningsperioden hade en betydande reservkapacitet i produktionen som i framtiden skulle kunna användas för tillverkning av den berörda produkten för att tillgodose efterfrågan på sömlösa rör på gemenskapsmarknaden.

| (222) | Det påstods också att åtgärderna skulle innebära en konkurrensbegränsning på gemenskapsmarknaden. Det bör noteras att det utöver de klagande tillverkarna finns en rad andra större tillverkare av den berörda produkten i de nya medlemstaterna, vilket också nämns i skäl 139. Antalet tillverkare i gemenskapen beaktas för att värna om konkurrensen på denna marknad, även om antidumpningsåtgärder införs. Som anges i skälen 188–195 konkurrerar även tillverkare i andra tredjeländer (t.ex. Förenta staterna) med gemenskapsindustrin med liknande produkter och priser. Det anses därför att ett införande av åtgärder varken kommer att äventyra tillgången på sömlösa rör eller begränsa konkurrensen på gemenskapsmarknaden. |
| --- | --- |

(222)

Det påstods också att åtgärderna skulle innebära en konkurrensbegränsning på gemenskapsmarknaden. Det bör noteras att det utöver de klagande tillverkarna finns en rad andra större tillverkare av den berörda produkten i de nya medlemstaterna, vilket också nämns i skäl 139. Antalet tillverkare i gemenskapen beaktas för att värna om konkurrensen på denna marknad, även om antidumpningsåtgärder införs. Som anges i skälen 188–195 konkurrerar även tillverkare i andra tredjeländer (t.ex. Förenta staterna) med gemenskapsindustrin med liknande produkter och priser. Det anses därför att ett införande av åtgärder varken kommer att äventyra tillgången på sömlösa rör eller begränsa konkurrensen på gemenskapsmarknaden.

6.2   Icke-närstående importörers intresse

| (223) | Endast tre icke-närstående importörer besvarade frågeformuläret, och kontrollbesök gjordes hos två av dem. En fjärde icke-närstående importör godkände ett kontrollbesök senare under förfarandet. De fyra företagens import av den berörda produkten stod för 8 % av den totala importen till gemenskapen och tillgodosåg 3 % av förbrukningen inom gemenskapen. |
| --- | --- |

(223)

Endast tre icke-närstående importörer besvarade frågeformuläret, och kontrollbesök gjordes hos två av dem. En fjärde icke-närstående importör godkände ett kontrollbesök senare under förfarandet. De fyra företagens import av den berörda produkten stod för 8 % av den totala importen till gemenskapen och tillgodosåg 3 % av förbrukningen inom gemenskapen.

| (224) | Med beaktande av att importen av sömlösa rör till gemenskapen till större delen sker via importörer som har närstående exporterande tillverkare och mindre än hälften av den totala importen till gemenskapen sker via icke-närstående importörer, kan importen via de fyra icke-närstående importörerna betraktas som representativ för alla övriga icke-närstående importörer. |
| --- | --- |

(224)

Med beaktande av att importen av sömlösa rör till gemenskapen till större delen sker via importörer som har närstående exporterande tillverkare och mindre än hälften av den totala importen till gemenskapen sker via icke-närstående importörer, kan importen via de fyra icke-närstående importörerna betraktas som representativ för alla övriga icke-närstående importörer.

| (225) | För en av importörerna stod den berörda produkten för 22 % av dess totala import av sömlösa rör och det motsvarande försäljningsvärdet utgjorde 3 % av dess totala omsättning under undersökningsperioden. Denna försäljning var mycket lönsam under undersökningsperioden. Eftersom de flesta av företagets leverantörer är etablerade inom gemenskapen eller i länder som inte berörs av antidumpningstullarna, kan antidumpningsåtgärderna inte anses få någon betydande inverkan. |
| --- | --- |

(225)

För en av importörerna stod den berörda produkten för 22 % av dess totala import av sömlösa rör och det motsvarande försäljningsvärdet utgjorde 3 % av dess totala omsättning under undersökningsperioden. Denna försäljning var mycket lönsam under undersökningsperioden. Eftersom de flesta av företagets leverantörer är etablerade inom gemenskapen eller i länder som inte berörs av antidumpningstullarna, kan antidumpningsåtgärderna inte anses få någon betydande inverkan.

| (226) | En annan importör, vars huvudsakliga verksamhet består i att importera och omarbeta sömlösa rör, importerade alla sömlösa rör från de berörda länderna, särskilt Ryssland. En liten del av importen består av s.k. certifierade rör. Införandet av tullar på importen från Ryssland anses därför få negativa konsekvenser för affärsverksamheten, särskilt för företagets lönsamhet. Eftersom det utöver denna importör endast finns en annan leverantör av certifierade sömlösa rör inom gemenskapen, är det högst sannolikt att en prishöjning på grund av att antidumpningstullar införs kan föras vidare till slutkonsumenten. Företaget skulle också kunna täcka åtminstone en del av sitt behov genom inköp hos en lokal leverantör inom gemenskapen eller delvis ersätta den berörda produkten med andra produkter. |
| --- | --- |

(226)

En annan importör, vars huvudsakliga verksamhet består i att importera och omarbeta sömlösa rör, importerade alla sömlösa rör från de berörda länderna, särskilt Ryssland. En liten del av importen består av s.k. certifierade rör. Införandet av tullar på importen från Ryssland anses därför få negativa konsekvenser för affärsverksamheten, särskilt för företagets lönsamhet. Eftersom det utöver denna importör endast finns en annan leverantör av certifierade sömlösa rör inom gemenskapen, är det högst sannolikt att en prishöjning på grund av att antidumpningstullar införs kan föras vidare till slutkonsumenten. Företaget skulle också kunna täcka åtminstone en del av sitt behov genom inköp hos en lokal leverantör inom gemenskapen eller delvis ersätta den berörda produkten med andra produkter.

| (227) | De andra två samarbetande importörerna, vars importvolymer endast stod för en mindre del av den totala importen av den berörda produkten under undersökningsperioden, ansåg inte att införandet av tullar skulle påverka dem. |
| --- | --- |

(227)

De andra två samarbetande importörerna, vars importvolymer endast stod för en mindre del av den totala importen av den berörda produkten under undersökningsperioden, ansåg inte att införandet av tullar skulle påverka dem.

| (228) | Mot bakgrund av ovanstående görs bedömningen att införandet av antidumpningsåtgärder påverkar importörerna på olika sätt beroende på deras situation. Man kan därför dra slutsatsen att införandet av åtgärder skulle kunna få betydande negativa konsekvenser för en importörs ekonomiska situation. Åtgärderna väntas emellertid genomsnittligt sett inte påverka importörernas samlade ekonomiska situation i någon större utsträckning. |
| --- | --- |

(228)

Mot bakgrund av ovanstående görs bedömningen att införandet av antidumpningsåtgärder påverkar importörerna på olika sätt beroende på deras situation. Man kan därför dra slutsatsen att införandet av åtgärder skulle kunna få betydande negativa konsekvenser för en importörs ekonomiska situation. Åtgärderna väntas emellertid genomsnittligt sett inte påverka importörernas samlade ekonomiska situation i någon större utsträckning.

6.3   Användarnas intresse

| (229) | Inga användare av den berörda produkten besvarade kommissionens frågeformulär. Undersökningen visade dock att sömlösa rör främst används inom byggnadsindustrin och oljeindustrin. Enligt den information som finns tillgänglig används sömlösa rör vid större projekt (värmepannor, pipelines, byggarbeten), där de ingår som en mindre del. Därför drogs slutsatsen att de ökade kostnaderna på grund av införandet av antidumpningstullar på sömlösa rör sannolikt inte skulle få något större genomslag för dessa användare, vilket skulle kunna förklara varför de valt att inte delta i det aktuella förfarandet. |
| --- | --- |

(229)

Inga användare av den berörda produkten besvarade kommissionens frågeformulär. Undersökningen visade dock att sömlösa rör främst används inom byggnadsindustrin och oljeindustrin. Enligt den information som finns tillgänglig används sömlösa rör vid större projekt (värmepannor, pipelines, byggarbeten), där de ingår som en mindre del. Därför drogs slutsatsen att de ökade kostnaderna på grund av införandet av antidumpningstullar på sömlösa rör sannolikt inte skulle få något större genomslag för dessa användare, vilket skulle kunna förklara varför de valt att inte delta i det aktuella förfarandet.

| (230) | Utifrån dessa undersökningsresultat och eftersom det inte inkommit några uppgifter eller reaktioner från konsumentorganisationer, kan det konstateras att de föreslagna åtgärdernas konsekvenser för konsumenterna sannolikt blir marginella. |
| --- | --- |

(230)

Utifrån dessa undersökningsresultat och eftersom det inte inkommit några uppgifter eller reaktioner från konsumentorganisationer, kan det konstateras att de föreslagna åtgärdernas konsekvenser för konsumenterna sannolikt blir marginella.

| (231) | Därför dras slutsatsen att det, om man ser till gemenskapens intresse, inte finns några tvingande skäl till att inte införa antidumpningstullar. |
| --- | --- |

(231)

Därför dras slutsatsen att det, om man ser till gemenskapens intresse, inte finns några tvingande skäl till att inte införa antidumpningstullar.

7.   SLUTGILTIGA ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER

7.1   Nivå för undanröjande av skada

| (232) | Antidumpningsåtgärder bör införas för att se till att den dumpade importen inte vållar ytterligare skada. |
| --- | --- |

(232)

Antidumpningsåtgärder bör införas för att se till att den dumpade importen inte vållar ytterligare skada.

| (233) | Åtgärderna bör införas på en nivå som är tillräcklig för att undanröja den skada som denna import vållat, utan att den fastställda dumpningsmarginalen överskrids. Vid beräkningen av hur hög tull det skulle krävas för att undanröja verkningarna av den skadevållande dumpningen ansågs det att åtgärderna borde göra det möjligt för gemenskapsindustrin att täcka sina tillverkningskostnader och totalt sett uppnå en vinst före skatt på den nivå som en industri av denna typ inom sektorn rimligen skulle kunna uppnå vid försäljning av den likadana produkten i gemenskapen under normala konkurrensförhållanden, dvs. om det inte förekom någon dumpad import. Med beaktande av gemenskapsindustrins genomsnittliga lönsamhet under 2001 konstaterades det att en vinstmarginal på 3 % av omsättningen kunde betraktas som en lämplig miniminivå som gemenskapsindustrin skulle ha förväntats kunna uppnå i avsaknad av skadevållande dumpning. Den nödvändiga prisökningen fastställdes därefter på grundval av en jämförelse mellan det vägda genomsnittliga importpriset, såsom detta fastställts för beräkningen av prisunderskridandet, och det icke-skadevållande priset för de produkter som gemenskapsindustrin sålde på gemenskapsmarknaden. Det icke-skadevållande priset beräknades genom att gemenskapsindustrins försäljningspris justerades med den faktiska förlusten eller vinsten under undersökningsperioden och ökades med den ovannämnda vinstmarginalen. De eventuella skillnader som framkom vid jämförelsen uttrycktes sedan i procent av det totala importvärdet cif. |
| --- | --- |

(233)

Åtgärderna bör införas på en nivå som är tillräcklig för att undanröja den skada som denna import vållat, utan att den fastställda dumpningsmarginalen överskrids. Vid beräkningen av hur hög tull det skulle krävas för att undanröja verkningarna av den skadevållande dumpningen ansågs det att åtgärderna borde göra det möjligt för gemenskapsindustrin att täcka sina tillverkningskostnader och totalt sett uppnå en vinst före skatt på den nivå som en industri av denna typ inom sektorn rimligen skulle kunna uppnå vid försäljning av den likadana produkten i gemenskapen under normala konkurrensförhållanden, dvs. om det inte förekom någon dumpad import. Med beaktande av gemenskapsindustrins genomsnittliga lönsamhet under 2001 konstaterades det att en vinstmarginal på 3 % av omsättningen kunde betraktas som en lämplig miniminivå som gemenskapsindustrin skulle ha förväntats kunna uppnå i avsaknad av skadevållande dumpning. Den nödvändiga prisökningen fastställdes därefter på grundval av en jämförelse mellan det vägda genomsnittliga importpriset, såsom detta fastställts för beräkningen av prisunderskridandet, och det icke-skadevållande priset för de produkter som gemenskapsindustrin sålde på gemenskapsmarknaden. Det icke-skadevållande priset beräknades genom att gemenskapsindustrins försäljningspris justerades med den faktiska förlusten eller vinsten under undersökningsperioden och ökades med den ovannämnda vinstmarginalen. De eventuella skillnader som framkom vid jämförelsen uttrycktes sedan i procent av det totala importvärdet cif.

7.2   Slutgiltiga åtgärder

| (234) | Mot bakgrund av ovanstående anses det att slutgiltiga antidumpningsåtgärder i enlighet med artikel 9 i grundförordningen bör införas avseende import av den berörda produkten, på en nivå som motsvarar den lägsta av dumpnings- och skademarginalerna i enlighet med regeln om lägsta tull. |
| --- | --- |

(234)

Mot bakgrund av ovanstående anses det att slutgiltiga antidumpningsåtgärder i enlighet med artikel 9 i grundförordningen bör införas avseende import av den berörda produkten, på en nivå som motsvarar den lägsta av dumpnings- och skademarginalerna i enlighet med regeln om lägsta tull.

| (235) | Eftersom nivån för undanröjande av skada är högre än den konstaterade dumpningsmarginalen, bör de slutgiltiga åtgärderna fastställas på grundval av den senare. Dumpningsmarginalerna för övriga företag har fastställts till nivån för företaget med den högsta individuella marginalen i varje land. |
| --- | --- |

(235)

Eftersom nivån för undanröjande av skada är högre än den konstaterade dumpningsmarginalen, bör de slutgiltiga åtgärderna fastställas på grundval av den senare. Dumpningsmarginalerna för övriga företag har fastställts till nivån för företaget med den högsta individuella marginalen i varje land.

| (236) | De föreslagna slutgiltiga tullsatserna, uttryckta i procent av priset cif vid gemenskapens gräns, före tull, är följande:







  Land | Företag | Tullsats (i %) |
| --- | --- | --- | --- |
| Kroatien | Alla företag | 29,8 % |
| Rumänien | S.C. T.M.K – Artrom S.A. | 17,8 % |
| S.C. Mittal Steel Roman S.A | 17,7 % |
| S.C. Silcotub S.A. | 11,7 % |
| Alla övriga företag | 17,8 % |
| Ryssland | Joint Stock Company Chelyabinsk Tube Rolling Plant och Joint Stock Company Pervouralsky Novotrubny Works | 24,1 % |
| Alla övriga företag | 35,8 % |
| Ukraina | OJSC Dnepropetrovsk Tube Works | 12,3 % |
| CJSC Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube och OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant | 25,1 % |
| CJSC Nikopol Steel Pipe Plant Yutist | 25,7 % |
| Alla övriga företag | 25,7 % |

(236)

De föreslagna slutgiltiga tullsatserna, uttryckta i procent av priset cif vid gemenskapens gräns, före tull, är följande:

Land

Företag

Tullsats (i %)

Kroatien

Alla företag

29,8 %

Rumänien

S.C. T.M.K – Artrom S.A.

17,8 %

S.C. Mittal Steel Roman S.A

17,7 %

S.C. Silcotub S.A.

11,7 %

Alla övriga företag

17,8 %

Ryssland

Joint Stock Company Chelyabinsk Tube Rolling Plant och Joint Stock Company Pervouralsky Novotrubny Works

24,1 %

Alla övriga företag

35,8 %

Ukraina

OJSC Dnepropetrovsk Tube Works

12,3 %

CJSC Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube och OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant

25,1 %

CJSC Nikopol Steel Pipe Plant Yutist

25,7 %

Alla övriga företag

25,7 %

| (237) | De individuella företagsspecifika antidumpningstullar som anges i denna förordning har fastställts på grundval av resultaten av den aktuella undersökningen. Följaktligen återspeglar de den situation som konstaterades för dessa företag under denna undersökning. Dessa tullar (i motsats till den tull för hela landet som är tillämplig på ”alla andra företag”) är således endast tillämpliga på import av produkter med ursprung i det berörda landet som tillverkats av de företag, och därmed de särskilda rättsliga enheter, som angivits. Importerade produkter som tillverkats av andra företag som inte särskilt namngivits i artikeltexten till denna förordning, inbegripet enheter som är de angivna företagen närstående, kan inte omfattas av dessa tullar, utan skall omfattas av de tullar som är tillämpliga på alla andra företag. |
| --- | --- |

(237)

De individuella företagsspecifika antidumpningstullar som anges i denna förordning har fastställts på grundval av resultaten av den aktuella undersökningen. Följaktligen återspeglar de den situation som konstaterades för dessa företag under denna undersökning. Dessa tullar (i motsats till den tull för hela landet som är tillämplig på ”alla andra företag”) är således endast tillämpliga på import av produkter med ursprung i det berörda landet som tillverkats av de företag, och därmed de särskilda rättsliga enheter, som angivits. Importerade produkter som tillverkats av andra företag som inte särskilt namngivits i artikeltexten till denna förordning, inbegripet enheter som är de angivna företagen närstående, kan inte omfattas av dessa tullar, utan skall omfattas av de tullar som är tillämpliga på alla andra företag.

| (238) | Eventuella ansökningar om tillämpning av dessa individuella företagsspecifika antidumpningstullsatser (t.ex. till följd av att enhetens namn ändrats eller att nya produktions- eller försäljningsenheter inrättats) bör snarast inges till kommissionen (14) tillsammans med alla relevanta upplysningar, särskilt beträffande eventuella ändringar av företagets verksamhet i fråga om tillverkning, inhemsk försäljning eller exportförsäljning som hänger samman med t.ex. denna namnändring eller ändring av produktions- eller försäljningsenheter. Lämpliga åtgärder kommer därefter vid behov att vidtas, bl.a. en uppdatering av förteckningen över de företag som omfattas av individuella tullsatser. I syfte att säkerställa att antidumpningstullen tillämpas korrekt bör nivån för den landsomfattande tullen tillämpas inte enbart på icke-samarbetsvilliga exportörer utan också på de företag som inte exporterade något under undersökningsperioden. De sistnämnda företagen uppmanas emellertid att, när de uppfyller kraven i artikel 11.4 andra stycket i grundförordningen, lämna in en begäran om översyn i enlighet med samma artikel för att få sin situation granskad individuellt. |
| --- | --- |

(238)

Eventuella ansökningar om tillämpning av dessa individuella företagsspecifika antidumpningstullsatser (t.ex. till följd av att enhetens namn ändrats eller att nya produktions- eller försäljningsenheter inrättats) bör snarast inges till kommissionen (14) tillsammans med alla relevanta upplysningar, särskilt beträffande eventuella ändringar av företagets verksamhet i fråga om tillverkning, inhemsk försäljning eller exportförsäljning som hänger samman med t.ex. denna namnändring eller ändring av produktions- eller försäljningsenheter. Lämpliga åtgärder kommer därefter vid behov att vidtas, bl.a. en uppdatering av förteckningen över de företag som omfattas av individuella tullsatser. I syfte att säkerställa att antidumpningstullen tillämpas korrekt bör nivån för den landsomfattande tullen tillämpas inte enbart på icke-samarbetsvilliga exportörer utan också på de företag som inte exporterade något under undersökningsperioden. De sistnämnda företagen uppmanas emellertid att, när de uppfyller kraven i artikel 11.4 andra stycket i grundförordningen, lämna in en begäran om översyn i enlighet med samma artikel för att få sin situation granskad individuellt.

| (239) | När tullmyndigheterna fastställer CEV-gränsvärdet vid gemenskapens gräns kan detta göras indirekt genom kontroll av de 11 KN-nummer enligt vilka den berörda produkten är klassificerade. Under skadeundersökningsperioden utgjordes 99,9 % av all import av den berörda produkten av sömlösa rör med ett CEV-värde som var lägre än gränsvärdet 0,86. Därför drogs slutsatsen att all import av sömlösa rör från de berörda länderna enligt de 11 KN-numren skulle betraktas som den berörda produkten, utom i de sällsynta fall då importören kan visa att den importerade varans CEV-värde är högre än gränsvärdet 0,86. |
| --- | --- |

(239)

När tullmyndigheterna fastställer CEV-gränsvärdet vid gemenskapens gräns kan detta göras indirekt genom kontroll av de 11 KN-nummer enligt vilka den berörda produkten är klassificerade. Under skadeundersökningsperioden utgjordes 99,9 % av all import av den berörda produkten av sömlösa rör med ett CEV-värde som var lägre än gränsvärdet 0,86. Därför drogs slutsatsen att all import av sömlösa rör från de berörda länderna enligt de 11 KN-numren skulle betraktas som den berörda produkten, utom i de sällsynta fall då importören kan visa att den importerade varans CEV-värde är högre än gränsvärdet 0,86.

7.3   Begäran om undantag

| (240) | En importör som importerade s.k. certifierade sömlösa rör till gemenskapen ansåg att hans företag borde undantas från tillämpningen av antidumpningstullar. Företaget har dock inte angett varför ett sådant individuellt undantag skulle vara motiverat. Det bör noteras att denna importör har importerat dumpade sömlösa rör som vållat gemenskapsindustrin skada och att det därför inte fanns något skäl att bevilja företaget ett sådant undantag. Det ansågs dessutom olämpligt att undanta denna importör från antidumpningstullarna på grund av den stora risken för kringgående av åtgärderna. Eftersom certifierade rör också har en rad olika användningsområden fanns det inte adekvata garantier för att denna import enbart skulle användas vid byggnadsprojekt i Italien. |
| --- | --- |

(240)

En importör som importerade s.k. certifierade sömlösa rör till gemenskapen ansåg att hans företag borde undantas från tillämpningen av antidumpningstullar. Företaget har dock inte angett varför ett sådant individuellt undantag skulle vara motiverat. Det bör noteras att denna importör har importerat dumpade sömlösa rör som vållat gemenskapsindustrin skada och att det därför inte fanns något skäl att bevilja företaget ett sådant undantag. Det ansågs dessutom olämpligt att undanta denna importör från antidumpningstullarna på grund av den stora risken för kringgående av åtgärderna. Eftersom certifierade rör också har en rad olika användningsområden fanns det inte adekvata garantier för att denna import enbart skulle användas vid byggnadsprojekt i Italien.

7.4   Begäran om partiellt tillfälligt upphävande

| (241) | Efter det att de slutliga undersökningsresultaten meddelats begärde en importör ett partiellt tillfälligt upphävande under en niomånadersperiod (med möjlighet till förlängning med högst 12 månader) av tullarna på viss import av den berörda produkten, som tillverkats av den ryska exporterande tillverkaren TMK och som klassificerats enligt KN-nummer 7304 39 92 och certifierats av det italienska arbetsmarknadsministeriet för användning vid offentliga byggnadsprojekt i Italien. |
| --- | --- |

(241)

Efter det att de slutliga undersökningsresultaten meddelats begärde en importör ett partiellt tillfälligt upphävande under en niomånadersperiod (med möjlighet till förlängning med högst 12 månader) av tullarna på viss import av den berörda produkten, som tillverkats av den ryska exporterande tillverkaren TMK och som klassificerats enligt KN-nummer 7304 39 92 och certifierats av det italienska arbetsmarknadsministeriet för användning vid offentliga byggnadsprojekt i Italien.

| (242) | Importören hävdade att ett partiellt tillfälligt upphävande var motiverat med tanke på gemenskapens intresse enligt artikel 14.4 i grundförordningen. Importören anförde att företaget utan ett partiellt tillfälligt upphävande av åtgärderna skulle upphöra med importen av certifierade rör, vilket skulle skapa ett monopol eftersom det endast skulle finnas ett företag kvar i Italien som tillverkade certifierade sömlösa rör. |
| --- | --- |

(242)

Importören hävdade att ett partiellt tillfälligt upphävande var motiverat med tanke på gemenskapens intresse enligt artikel 14.4 i grundförordningen. Importören anförde att företaget utan ett partiellt tillfälligt upphävande av åtgärderna skulle upphöra med importen av certifierade rör, vilket skulle skapa ett monopol eftersom det endast skulle finnas ett företag kvar i Italien som tillverkade certifierade sömlösa rör.

| (243) | Importören ansåg att det partiella tillfälliga upphävandet av åtgärderna inte skulle skada den enligt uppgift enda kvarvarande gemenskapstillverkaren, vars produktionsvolym av certifierade sömlösa rör sades täcka endast ca två tredjedelar av den årliga efterfrågan på certifierade sömlösa rör i Italien. Importören hävdade också att ett partiellt tillfälligt upphävande av åtgärderna på ett enkelt sätt kunde övervakas av den italienska tullen genom kontroll av certifieringshandlingarna, som måste uppvisas för tullen vid varje importtransaktion. |
| --- | --- |

(243)

Importören ansåg att det partiella tillfälliga upphävandet av åtgärderna inte skulle skada den enligt uppgift enda kvarvarande gemenskapstillverkaren, vars produktionsvolym av certifierade sömlösa rör sades täcka endast ca två tredjedelar av den årliga efterfrågan på certifierade sömlösa rör i Italien. Importören hävdade också att ett partiellt tillfälligt upphävande av åtgärderna på ett enkelt sätt kunde övervakas av den italienska tullen genom kontroll av certifieringshandlingarna, som måste uppvisas för tullen vid varje importtransaktion.

| (244) | Beträffande argumentet att ett icke-partiellt tillfälligt upphävande av åtgärderna skulle skapa ett monopol på gemenskapsmarknaden kan det konstateras att det visserligen fanns två tillverkare av certifierade sömlösa rör i Italien under undersökningsperioden, men att det sedan slutet av 2005 faktiskt endast finns ett sådant företag. Det kunde dock visas att den dumpade importen av certifierade rör från Ryssland under undersökningsperioden underskred priset på certifierade rör från gemenskapsindustrin i sådan utsträckning att gemenskapstillverkarna inte kunde konkurrera med den dumpade importen och därför tvingades upphöra med eller kraftigt minska tillverkningen av certifierade sömlösa rör. Eftersom det faktum att det endast fanns en gemenskapstillverkare av certifierade sömlösa rör kvar på gemenskapsmarknaden berodde på den dumpade importen av certifierade sömlösa rör, måste argumentet att ett partiellt upphävande av tullarna inte skulle skada gemenskapsindustrin avvisas. Införandet av tullar förväntas tvärtom leda till ökad konkurrens och till att andra gemenskapstillverkare av certifierade rör kommer tillbaka på gemenskapsmarknaden. |
| --- | --- |

(244)

Beträffande argumentet att ett icke-partiellt tillfälligt upphävande av åtgärderna skulle skapa ett monopol på gemenskapsmarknaden kan det konstateras att det visserligen fanns två tillverkare av certifierade sömlösa rör i Italien under undersökningsperioden, men att det sedan slutet av 2005 faktiskt endast finns ett sådant företag. Det kunde dock visas att den dumpade importen av certifierade rör från Ryssland under undersökningsperioden underskred priset på certifierade rör från gemenskapsindustrin i sådan utsträckning att gemenskapstillverkarna inte kunde konkurrera med den dumpade importen och därför tvingades upphöra med eller kraftigt minska tillverkningen av certifierade sömlösa rör. Eftersom det faktum att det endast fanns en gemenskapstillverkare av certifierade sömlösa rör kvar på gemenskapsmarknaden berodde på den dumpade importen av certifierade sömlösa rör, måste argumentet att ett partiellt upphävande av tullarna inte skulle skada gemenskapsindustrin avvisas. Införandet av tullar förväntas tvärtom leda till ökad konkurrens och till att andra gemenskapstillverkare av certifierade rör kommer tillbaka på gemenskapsmarknaden.

| (245) | Kommissionen medger att det partiella tillfälliga upphävandet i princip skulle kunna övervakas av de italienska tullmyndigheterna, men anser också att det begärda partiella upphävandet måste avvisas på samma grunder som den begäran om undantag som nämnts tidigare i skäl 240. Att bevilja en individuell importör ett partiellt tillfälligt upphävande är olämpligt på grund av den stora risken för kringgående av åtgärderna, eftersom de certifierade sömlösa rör som importeras av det berörda företaget kan användas för andra ändamål än byggnadsprojekt i Italien. |
| --- | --- |

(245)

Kommissionen medger att det partiella tillfälliga upphävandet i princip skulle kunna övervakas av de italienska tullmyndigheterna, men anser också att det begärda partiella upphävandet måste avvisas på samma grunder som den begäran om undantag som nämnts tidigare i skäl 240. Att bevilja en individuell importör ett partiellt tillfälligt upphävande är olämpligt på grund av den stora risken för kringgående av åtgärderna, eftersom de certifierade sömlösa rör som importeras av det berörda företaget kan användas för andra ändamål än byggnadsprojekt i Italien.

7.5   Åtaganden

| (246) | Samma importör ansåg att ett åtagande från den exporterande tillverkare i Ryssland som är dess leverantör borde godtas. Åtagandet skulle innebära att en tullfri importvolym med en kvantitativ begränsning fastställdes. Importören hävdade att importen upp till den fastställda volymen skulle användas enbart vid offentliga byggnadsprojekt i Italien. Denna import skulle därför inte vålla gemenskapsindustrin någon skada. Utbudet på certifierade sömlösa rör inom gemenskapen uppgavs dessutom vara otillräckligt. Det bör dock noteras att det enligt artikel 8.1 i grundförordning endast är exporterande tillverkare som kan erbjuda åtaganden, men däremot inte importörerna. Därför avvisades denna begäran. |
| --- | --- |

(246)

Samma importör ansåg att ett åtagande från den exporterande tillverkare i Ryssland som är dess leverantör borde godtas. Åtagandet skulle innebära att en tullfri importvolym med en kvantitativ begränsning fastställdes. Importören hävdade att importen upp till den fastställda volymen skulle användas enbart vid offentliga byggnadsprojekt i Italien. Denna import skulle därför inte vålla gemenskapsindustrin någon skada. Utbudet på certifierade sömlösa rör inom gemenskapen uppgavs dessutom vara otillräckligt. Det bör dock noteras att det enligt artikel 8.1 i grundförordning endast är exporterande tillverkare som kan erbjuda åtaganden, men däremot inte importörerna. Därför avvisades denna begäran.

| (247) | Efter det att de viktigaste omständigheter och överväganden på grundval av vilka kommissionen avsåg att rekommendera införande av slutgiltiga antidumpningstullar meddelats, förklarade de flesta exporterande tillverkarna i de berörda länderna att de var beredda att göra prisåtaganden enligt artikel 8.1 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(247)

Efter det att de viktigaste omständigheter och överväganden på grundval av vilka kommissionen avsåg att rekommendera införande av slutgiltiga antidumpningstullar meddelats, förklarade de flesta exporterande tillverkarna i de berörda länderna att de var beredda att göra prisåtaganden enligt artikel 8.1 i grundförordningen.

| (248) | Den berörda produkten omfattar dock en rad olika produkttyper med produktegenskaper som inte alltid är lätta att identifiera vid import. Det gör det praktiskt taget omöjligt att fastställa meningsfulla minimipriser för varje produkttyp som kan övervakas på lämpligt sätt av kommissionen och medlemsstaternas tullmyndigheter vid import. Priserna för den berörda produkten har dessutom varit instabila under de senaste åren, och följaktligen är det inte lämpligt med ett fast prisåtagande som gäller under en längre tid. De lättrörliga priserna beror på prisvariationerna för de olika råvarorna, dvs. billets, göt och stålskrot, som utgör en viktig men varierande del av produktionskostnaden. Om minimiexportpriserna knöts till priset på en viss råvara skulle man vara tvungen att fastställa en metod för att beräkna index för varje undergrupp av den berörda produkten, vilket skulle göra det ytterst komplicerat att fastställa parametrar för beräkningsmetoderna och övervaka åtagandena. |
| --- | --- |

(248)

Den berörda produkten omfattar dock en rad olika produkttyper med produktegenskaper som inte alltid är lätta att identifiera vid import. Det gör det praktiskt taget omöjligt att fastställa meningsfulla minimipriser för varje produkttyp som kan övervakas på lämpligt sätt av kommissionen och medlemsstaternas tullmyndigheter vid import. Priserna för den berörda produkten har dessutom varit instabila under de senaste åren, och följaktligen är det inte lämpligt med ett fast prisåtagande som gäller under en längre tid. De lättrörliga priserna beror på prisvariationerna för de olika råvarorna, dvs. billets, göt och stålskrot, som utgör en viktig men varierande del av produktionskostnaden. Om minimiexportpriserna knöts till priset på en viss råvara skulle man vara tvungen att fastställa en metod för att beräkna index för varje undergrupp av den berörda produkten, vilket skulle göra det ytterst komplicerat att fastställa parametrar för beräkningsmetoderna och övervaka åtagandena.

| (249) | Åtaganden har dessutom tidigare godtagits för vissa produkter som omfattas av den aktuella undersökningen. De åtaganden som baserades på principen att priserna för varje produktgrupp skulle vara i linje med prisstrukturen inom gemenskapen visade sig vara svåra för kommissionen att övervaka eller konstaterades inte ha lett till en höjning av priserna till icke-skadevållande nivåer som kunde ha återupprättat rättvisa konkurrensförhållanden på gemenskapsmarknaden (15). |
| --- | --- |

(249)

Åtaganden har dessutom tidigare godtagits för vissa produkter som omfattas av den aktuella undersökningen. De åtaganden som baserades på principen att priserna för varje produktgrupp skulle vara i linje med prisstrukturen inom gemenskapen visade sig vara svåra för kommissionen att övervaka eller konstaterades inte ha lett till en höjning av priserna till icke-skadevållande nivåer som kunde ha återupprättat rättvisa konkurrensförhållanden på gemenskapsmarknaden (15).

| (250) | I flera fall var den föreslagna produktklassificeringen inte heller tillräckligt detaljerad för att möjliggöra lämplig övervakning, eller skulle den föreslagna prisnivån inte leda till undanröjande av skadevållande dumpning. |
| --- | --- |

(250)

I flera fall var den föreslagna produktklassificeringen inte heller tillräckligt detaljerad för att möjliggöra lämplig övervakning, eller skulle den föreslagna prisnivån inte leda till undanröjande av skadevållande dumpning.

| (251) | Med beaktande av detta, särskilt svårigheterna att övervaka de olika minimiimportpriserna, anses åtaganden inte vara ett realistiskt alternativ. Med tanke på Rumäniens förestående anslutning till gemenskapen kommer dock åtgärderna avseende det landet att vara tidsbegränsade. Risken för att rumänska exportörer försöker kringgå minimiimportpriserna är därför ganska liten och det kommer sannolikt inte att ske några betydande prisförändringar. Kommissionen godtog därför genom beslut 2006/441/EG av den 23 juni 2006 (16) om godtagande av åtaganden som gjorts i samband med antidumpningsförfarandet avseende import av vissa sömlösa rör av järn eller olegerat stål med ursprung bland annat i Rumänien de åtaganden som rumänska exporterande tillverkare förklarat sig beredda att göra. Skälen till att åtagandet godtogs anges närmare i det beslutet. Kommissionen anser att åtagandena undanröjer dumpningens skadliga verkningar och i betydande utsträckning begränsar risken för kringgående av åtgärderna. |
| --- | --- |

(251)

Med beaktande av detta, särskilt svårigheterna att övervaka de olika minimiimportpriserna, anses åtaganden inte vara ett realistiskt alternativ. Med tanke på Rumäniens förestående anslutning till gemenskapen kommer dock åtgärderna avseende det landet att vara tidsbegränsade. Risken för att rumänska exportörer försöker kringgå minimiimportpriserna är därför ganska liten och det kommer sannolikt inte att ske några betydande prisförändringar. Kommissionen godtog därför genom beslut 2006/441/EG av den 23 juni 2006 (16) om godtagande av åtaganden som gjorts i samband med antidumpningsförfarandet avseende import av vissa sömlösa rör av järn eller olegerat stål med ursprung bland annat i Rumänien de åtaganden som rumänska exporterande tillverkare förklarat sig beredda att göra. Skälen till att åtagandet godtogs anges närmare i det beslutet. Kommissionen anser att åtagandena undanröjer dumpningens skadliga verkningar och i betydande utsträckning begränsar risken för kringgående av åtgärderna.

| (252) | För att ytterligare underlätta för kommissionen och tullmyndigheterna att på ett effektivt sätt följa upp att företagen uppfyller sina åtaganden bör, vid uppvisandet av begäran om övergång till fri omsättning för den behöriga tullmyndigheten, befrielse från antidumpningstull beviljas endast under förutsättning i) att det uppvisas en åtagandefaktura som innehåller åtminstone de uppgifter och den försäkran som föreskrivs i bilagan, ii) att produkterna har tillverkats, skickats och fakturerats direkt av de angivna företagen till den första oberoende kunden i gemenskapen samt iii) att de varor som deklareras och uppvisas för tullen exakt motsvarar beskrivningen i åtagandefakturan. Om dessa villkor inte uppfyllts skall den tillämpliga antidumpningstullen tas ut då en deklaration för övergång till fri omsättning godtas. |
| --- | --- |

(252)

För att ytterligare underlätta för kommissionen och tullmyndigheterna att på ett effektivt sätt följa upp att företagen uppfyller sina åtaganden bör, vid uppvisandet av begäran om övergång till fri omsättning för den behöriga tullmyndigheten, befrielse från antidumpningstull beviljas endast under förutsättning i) att det uppvisas en åtagandefaktura som innehåller åtminstone de uppgifter och den försäkran som föreskrivs i bilagan, ii) att produkterna har tillverkats, skickats och fakturerats direkt av de angivna företagen till den första oberoende kunden i gemenskapen samt iii) att de varor som deklareras och uppvisas för tullen exakt motsvarar beskrivningen i åtagandefakturan. Om dessa villkor inte uppfyllts skall den tillämpliga antidumpningstullen tas ut då en deklaration för övergång till fri omsättning godtas.

| (253) | Om kommissionen i enlighet med artikel 8.9 i grundförordningen återkallar godtagandet av ett åtagande till följd av en överträdelse genom att hänvisa till särskilda transaktioner och förklara den berörda åtagandefakturan ogiltig, skall en tullskuld uppkomma då en deklaration för övergång till fri omsättning godtas avseende dessa transaktioner. |
| --- | --- |

(253)

Om kommissionen i enlighet med artikel 8.9 i grundförordningen återkallar godtagandet av ett åtagande till följd av en överträdelse genom att hänvisa till särskilda transaktioner och förklara den berörda åtagandefakturan ogiltig, skall en tullskuld uppkomma då en deklaration för övergång till fri omsättning godtas avseende dessa transaktioner.

| (254) | Importörerna bör vara medvetna om att en tullskuld kan uppkomma enligt skäl 252 och 253 som en normal handelsrisk då en deklaration för övergång till fri omsättning godtas, även om ett åtagande från den tillverkare som är deras leverantör direkt eller indirekt godtagits av kommissionen. |
| --- | --- |

(254)

Importörerna bör vara medvetna om att en tullskuld kan uppkomma enligt skäl 252 och 253 som en normal handelsrisk då en deklaration för övergång till fri omsättning godtas, även om ett åtagande från den tillverkare som är deras leverantör direkt eller indirekt godtagits av kommissionen.

| (255) | I enlighet med artikel 14.7 i grundförordningen bör tullmyndigheterna därför omedelbart underrätta kommissionen om det konstateras att åtagandet har överträtts. |
| --- | --- |

(255)

I enlighet med artikel 14.7 i grundförordningen bör tullmyndigheterna därför omedelbart underrätta kommissionen om det konstateras att åtagandet har överträtts.

| (256) | Åtagandena från de rumänska exporterande tillverkarna bedöms därför som godtagbara av kommissionen och de berörda företagen har underrättats om de huvudsakliga omständigheter, överväganden och skyldigheter på vilka godtagandet grundar sig. Av de skäl som anges ovan är emellertid åtagandena från de ryska och ukrainska exporterande tillverkarna inte godtagbara. |
| --- | --- |

(256)

Åtagandena från de rumänska exporterande tillverkarna bedöms därför som godtagbara av kommissionen och de berörda företagen har underrättats om de huvudsakliga omständigheter, överväganden och skyldigheter på vilka godtagandet grundar sig. Av de skäl som anges ovan är emellertid åtagandena från de ryska och ukrainska exporterande tillverkarna inte godtagbara.

| (257) | Det bör noteras att om åtagandet bryts eller återtas, eller om det finns en misstanke om att det har brutits, kan enligt artikel 8.9 och artikel 10 i grundförordningen en antidumpningstull införas. |
| --- | --- |

(257)

Det bör noteras att om åtagandet bryts eller återtas, eller om det finns en misstanke om att det har brutits, kan enligt artikel 8.9 och artikel 10 i grundförordningen en antidumpningstull införas.

7.6   Slutsats om de två interimsöversynerna och de pågående åtgärderna

| (258) | Det erinras om att, såsom anges i skäl 3, två interimsöversyner inleddes på kommissionens eget initiativ i syfte att göra det möjligt att företa eventuella ändringar eller upphävanden av de slutgiltiga antidumpningsåtgärder som införts för import av produkter som ingår i den ursprungliga produkträckvidden och härrör från Kroatien, Rumänien, Ryssland och Ukraina. |
| --- | --- |

(258)

Det erinras om att, såsom anges i skäl 3, två interimsöversyner inleddes på kommissionens eget initiativ i syfte att göra det möjligt att företa eventuella ändringar eller upphävanden av de slutgiltiga antidumpningsåtgärder som införts för import av produkter som ingår i den ursprungliga produkträckvidden och härrör från Kroatien, Rumänien, Ryssland och Ukraina.

| (259) | På grundval av resultaten av den aktuella undersökningen bör åtgärder införas för import av sömlösa rör enligt definitionen i skäl 17 med ursprung i Kroatien, Rumänien, Ryssland och Ukraina. Eftersom den berörda produkten enligt definitionen i avsnitt 2.1 även omfattar produkter inom räckvidden för de befintliga åtgärderna, är de åtgärder som infördes för den ursprungliga produkträckvidden genom förordning (EG) nr 2320/97 och förordning (EG) nr 348/2000 inte längre nödvändiga och de förordningarna bör därför upphävas. |
| --- | --- |

(259)

På grundval av resultaten av den aktuella undersökningen bör åtgärder införas för import av sömlösa rör enligt definitionen i skäl 17 med ursprung i Kroatien, Rumänien, Ryssland och Ukraina. Eftersom den berörda produkten enligt definitionen i avsnitt 2.1 även omfattar produkter inom räckvidden för de befintliga åtgärderna, är de åtgärder som infördes för den ursprungliga produkträckvidden genom förordning (EG) nr 2320/97 och förordning (EG) nr 348/2000 inte längre nödvändiga och de förordningarna bör därför upphävas.

| (260) | Parallellt bör de två interimsöversyner som nämns ovan samt den interimsöversyn och den översyn vid giltighetens utgång som inleddes i november 2002 och som avses i avsnitt 1.2 avslutas. |
| --- | --- |

(260)

Parallellt bör de två interimsöversyner som nämns ovan samt den interimsöversyn och den översyn vid giltighetens utgång som inleddes i november 2002 och som avses i avsnitt 1.2 avslutas.

| (261) | Förordning (EG) nr 1866/2005 om förlängning av det partiella tillfälliga upphävandet av åtgärder enligt den ursprungliga produkträckvidden som avser produkter med ursprung i Kroatien och Ukraina blir dessutom föråldrad när förordning (EG) nr 348/2000 upphävs. |
| --- | --- |

(261)

Förordning (EG) nr 1866/2005 om förlängning av det partiella tillfälliga upphävandet av åtgärder enligt den ursprungliga produkträckvidden som avser produkter med ursprung i Kroatien och Ukraina blir dessutom föråldrad när förordning (EG) nr 348/2000 upphävs.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

En slutgiltig antidumpningstull skall införas på import av vissa sömlösa rör av järn eller stål med runt tvärsnitt, med en ytterdiameter på högst 406,4 mm, med ett högsta motsvarande kolvärde (carbon equivalent value, CEV) på 0,86 enligt formel vid International Institute of Welding (IIW) (17) och kemisk analys, klassificerade enligt KN-nummer ex 7304 10 10, ex 7304 10 30, ex 7304 21 00, ex 7304 29 11, ex 7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92 och ex 7304 59 93 (18) (Taric-nummer 7304101020, 7304103020, 7304210020, 7304291120, 7304318030, 7304395830, 7304399230, 7304399320, 7304518930, 7304599230 och 7304599320) och med ursprung i Kroatien, Rumänien, Ryssland och Ukraina.

Följande slutgiltiga antidumpningstullsatser skall tillämpas på nettopriset fritt gemenskapens gräns, före tull, för de ovan beskrivna produkter som tillverkas av de företag som anges nedan:

| Land | Företag | Antidumpningstull | Taric-tilläggsnummer |
| --- | --- | --- | --- |
| Kroatien | Samtliga företag | 29,8 % | |
| Rumänien | S.C. T.M.K. – Artrom S.A., | 17,8 % | A738 |
| S.C. Mittal Steel Roman S.A. | 17,7 % | A739 |
| S.C. Silcotub S.A. | 11,7 % | A740 |
| Alla övriga företag | 17,8 % | A999 |
| Ryssland | Joint Stock Company Chelyabinsk Tube Rolling Plant och Joint Stock Company Pervouralsky Novotrubny Works | 24,1 % | A741 |
| Alla övriga företag | 35,8 % | A999 |
| Ukraina | OJSC Dnepropetrovsk Tube Works | 12,3 % | A742 |
| CJSC Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube och OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant | 25,1 % | A743 |
| CJSC Nikopol Steel Pipe Plant Yutist | 25,7 % | A744 |
| Alla övriga företag | 25,7 % | A999 |

Land

Företag

Antidumpningstull

Taric-tilläggsnummer

Kroatien

Samtliga företag

29,8 %

Rumänien

S.C. T.M.K. – Artrom S.A.,

17,8 %

A738

S.C. Mittal Steel Roman S.A.

17,7 %

A739

S.C. Silcotub S.A.

11,7 %

A740

Alla övriga företag

17,8 %

A999

Ryssland

Joint Stock Company Chelyabinsk Tube Rolling Plant och Joint Stock Company Pervouralsky Novotrubny Works

24,1 %

A741

Alla övriga företag

35,8 %

A999

Ukraina

OJSC Dnepropetrovsk Tube Works

12,3 %

A742

CJSC Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube och OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant

25,1 %

A743

CJSC Nikopol Steel Pipe Plant Yutist

25,7 %

A744

Alla övriga företag

25,7 %

A999

Trots vad som sägs i första stycket skall den slutgiltiga tullen inte tillämpas på import som övergår till fri omsättning enligt bestämmelserna i artikel 2.

Om inte annat anges skall gällande bestämmelser om tullar tillämpas.

Artikel 2

1.   Importprodukter som deklareras för övergång till fri omsättning och som fakturerats av företag från vilka kommissionen har godtagit ett åtagande och som nämns i förteckningen i kommissionens beslut 2006/441/EG av den 23 juni 2006 (19), med eventuella ändringar, skall vara befriade från den antidumpningstull som införs genom artikel 1 förutsatt att

| — | de har tillverkats, skickats och fakturerats direkt av de angivna företagen till den första oberoende kunden i gemenskapen, |
| --- | --- |

—

de har tillverkats, skickats och fakturerats direkt av de angivna företagen till den första oberoende kunden i gemenskapen,

| — | de åtföljs av en åtagandefaktura, dvs. en faktura som innehåller åtminstone de uppgifter och den försäkran som anges i bilagan till denna förordning, och |
| --- | --- |

—

de åtföljs av en åtagandefaktura, dvs. en faktura som innehåller åtminstone de uppgifter och den försäkran som anges i bilagan till denna förordning, och

| — | de varor som deklareras och uppvisas för tullen exakt motsvarar beskrivningen i åtagandefakturan. |
| --- | --- |

—

de varor som deklareras och uppvisas för tullen exakt motsvarar beskrivningen i åtagandefakturan.

2.   En tullskuld skall uppkomma då en deklaration för övergång till fri omsättning godtas

| — | om det, för de importprodukter som beskrivs i punkt 1, fastställs att ett eller flera av de villkor som anges i den punkten inte är uppfyllda, eller |
| --- | --- |

—

om det, för de importprodukter som beskrivs i punkt 1, fastställs att ett eller flera av de villkor som anges i den punkten inte är uppfyllda, eller

| — | om kommissionen i enlighet med artikel 8.9 i grundförordningen genom en förordning eller ett beslut som hänvisar till särskilda transaktioner återkallar godtagandet av ett åtagande och förklarar de berörda åtagandefakturorna ogiltiga. |
| --- | --- |

—

om kommissionen i enlighet med artikel 8.9 i grundförordningen genom en förordning eller ett beslut som hänvisar till särskilda transaktioner återkallar godtagandet av ett åtagande och förklarar de berörda åtagandefakturorna ogiltiga.

Artikel 3

Förordning (EG) nr 2320/97 och förordning (EG) nr 348/2000 skall upphöra att gälla.

Artikel 4

De interimsöversyner av antidumpningstullarna på import av sömlösa rör av järn eller icke-legerat stål med ursprung i bland annat Ryssland och Rumänien samt Kroatien och Ukraina som inleddes i mars 2005 skall avslutas.

Den interimsöversyn och den översyn vid giltighetens utgång som inleddes i november 2002 och som genom skäl 20 i förordning (EG) nr 1322/2004 bekräftades vara pågående skall avslutas.

Artikel 5

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Luxemburg den 27 juni 2006.

På rådets vägnar

J. PRÖLL

Ordförande

---

(1)  EGT L 56, 6.3.1996, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 2117/2005 (EUT L 340, 23.12.2005, s. 17).

1

(2)  EUT C 77, 31.3.2005, s. 2.

2

(3)  EGT L 322, 25.11.1997, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1322/2004 (EUT L 246, 20.7.2004, s. 10).

3

(4)  EGT L 45, 17.2.2000, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 258/2005 (EUT L 46, 17.2.2005, s. 7).

4

(5)  EGT L 322, 25.11.1997, s. 63.

5

(6)  EGT L 23, 28.1.2000, s. 78.

6

(7)  EUT L 246, 20.7.2004, s. 10.

7

(8)  EUT C 288, 23.11.2002, s. 2.

8

(9)  EUT L 46, 17.2.2005, s. 7.

9

(10)  EUT L 46, 17.2.2005, s. 46.

10

(11)  EUT L 300, 17.11.2005, s. 1.

11

(12)  Enligt definitionen i kommissionens förordning (EG) nr 1719/2005 av den 27 oktober 2005 om ändring av bilaga I till rådets förordning (EEG) nr 2658/87 om tulltaxe- och statistiknomenklaturen och om Gemensamma tulltaxan (EUT L 286, 28.10.2005, s. 1). Produkttäckningen bestäms genom att produktbeskrivningen i artikel 1.1 och varubeskrivningen för motsvarande KN-nummer tillämpas tillsammans.

12

(13)  Lägg märke till att förbrukningen minskade med 165 000 ton mellan 2001 och 2004.

13

(14)

14

| Europeiska kommissionen |
| --- |
| Generaldirektoratet för handel |
| B-1049 Bryssel/Belgien |

Europeiska kommissionen

Generaldirektoratet för handel

B-1049 Bryssel/Belgien

(15)  Se skäl 137 i förordning (EG) nr 258/2005.

15

(16)  Se sidan 81 i detta nummer av EUT.

16

(17)  CEV-värdet skall fastställas i enlighet med den tekniska rapporten, 1967, IIW dok. IX-535-67, som publicerats av International Institute of Welding (IIW).

17

International Institute of Welding (IIW).

(18)  Enligt definitionen i kommissionens förordning (EG) nr 1719/2005 av den 27 oktober 2005 om ändring av bilaga I till rådets förordning (EEG) nr 2658/87 om tulltaxe- och statistiknomenklaturen och om Gemensamma tulltaxan (EUT L 286, 28.10.2005, s. 1). Produkttäckningen bestäms genom att produktbeskrivningen i artikel 1.1 och varubeskrivningen för motsvarande KN-nummer tillämpas tillsammans.

18

(19)  Se sidan 81 i detta nummer av EUT.

19

---

BILAGA

Följande uppgifter skall anges i den faktura som åtföljer företagets försäljning till gemenskapen av vissa sömlösa rör av järn eller stål som omfattas av ett åtagande:

| 1. | Rubriken ”FAKTURA SOM ÅTFÖLJER VAROR SOM OMFATTAS AV ETT ÅTAGANDE”. |
| --- | --- |

1.

Rubriken ”FAKTURA SOM ÅTFÖLJER VAROR SOM OMFATTAS AV ETT ÅTAGANDE”.

| 2. | Namnet på det företag som anges i artikel 1 i kommissionens beslut 2006/441/EG om godtagande av åtagandet och som utfärdat fakturan. |
| --- | --- |

2.

Namnet på det företag som anges i artikel 1 i kommissionens beslut 2006/441/EG om godtagande av åtagandet och som utfärdat fakturan.

| 3. | Fakturanummer. |
| --- | --- |

3.

Fakturanummer.

| 4. | Datum för utfärdandet av fakturan. |
| --- | --- |

4.

Datum för utfärdandet av fakturan.

| 5. | Det Taric-tilläggsnummer enligt vilket de fakturerade varorna skall tullklareras vid gemenskapens gräns. |
| --- | --- |

5.

Det Taric-tilläggsnummer enligt vilket de fakturerade varorna skall tullklareras vid gemenskapens gräns.

| 6. | En exakt beskrivning av varorna med bl.a. följande uppgifter:






  — | Produktkodnummer (PCN) som använts vid undersökningen och avseende åtagandet (t.ex. PCN 1, PCN 2 etc.). |
| --- | --- | --- |

6.

En exakt beskrivning av varorna med bl.a. följande uppgifter:

—

Produktkodnummer (PCN) som använts vid undersökningen och avseende åtagandet (t.ex. PCN 1, PCN 2 etc.).

| — | Beskrivning av varorna efter produktkodnummer. |
| --- | --- |

—

Beskrivning av varorna efter produktkodnummer.

| — | Företagets produktkod (CPC) (om tillämpligt). |
| --- | --- |

—

Företagets produktkod (CPC) (om tillämpligt).

| — | KN-nummer. |
| --- | --- |

—

KN-nummer.

| — | Kvantitet (i ton). |
| --- | --- |

—

Kvantitet (i ton).

| 7. | Beskrivning av försäljningsvillkoren, med bl.a. följande uppgifter:






  — | Priset per ton. |
| --- | --- | --- |

7.

Beskrivning av försäljningsvillkoren, med bl.a. följande uppgifter:

—

Priset per ton.

| — | Tillämpliga betalningsvillkor. |
| --- | --- |

—

Tillämpliga betalningsvillkor.

| — | Tillämpliga leveransvillkor. |
| --- | --- |

—

Tillämpliga leveransvillkor.

| — | Sammanlagda rabatter och avdrag. |
| --- | --- |

—

Sammanlagda rabatter och avdrag.

| 8. | Namnet på det företag som fungerar som importör till gemenskapen och till vilket den faktura som åtföljer de varor som omfattas av ett åtagande utfärdas direkt av företaget. |
| --- | --- |

8.

Namnet på det företag som fungerar som importör till gemenskapen och till vilket den faktura som åtföljer de varor som omfattas av ett åtagande utfärdas direkt av företaget.

| 9. | Namnet på den företrädare för företaget som har utfärdat fakturan samt följande undertecknade försäkran:
  ”Jag intygar härmed att försäljningen för direkt export till Europeiska gemenskapen av de varor som avses i denna faktura omfattas av och sker enligt villkoren i det åtagande som gjorts av [FÖRETAGET] och som godtagits av Europeiska kommissionen genom beslut 2006/441/EG. Jag försäkrar att uppgifterna i denna faktura är fullständiga och korrekta.” |
| --- | --- |

9.

Namnet på den företrädare för företaget som har utfärdat fakturan samt följande undertecknade försäkran:

”Jag intygar härmed att försäljningen för direkt export till Europeiska gemenskapen av de varor som avses i denna faktura omfattas av och sker enligt villkoren i det åtagande som gjorts av [FÖRETAGET] och som godtagits av Europeiska kommissionen genom beslut 2006/441/EG. Jag försäkrar att uppgifterna i denna faktura är fullständiga och korrekta.”

---

| 29.6.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 175/39 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 175/39

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 955/2006

av den 28 juni 2006

om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 3223/94 av den 21 december 1994 om tillämpningsföreskrifter för importordningen för frukt och grönsaker (1), särskilt artikel 4.1, och

av följande skäl:

| (1) | I förordning (EG) nr 3223/94 anges som tillämpning av resultaten av de multilaterala förhandlingarna i Uruguayrundan kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärdena vid import från tredje land för de produkter och de perioder som anges i bilagan till den förordningen. |
| --- | --- |

(1)

I förordning (EG) nr 3223/94 anges som tillämpning av resultaten av de multilaterala förhandlingarna i Uruguayrundan kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärdena vid import från tredje land för de produkter och de perioder som anges i bilagan till den förordningen.

| (2) | Vid tillämpningen av dessa kriterier bör schablonvärdena vid import fastställas till de nivåer som anges i bilagan till denna förordning. |
| --- | --- |

(2)

Vid tillämpningen av dessa kriterier bör schablonvärdena vid import fastställas till de nivåer som anges i bilagan till denna förordning.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De schablonvärden vid import som avses i artikel 4 i förordning (EG) nr 3223/94 skall fastställas enligt tabellen i bilagan.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 29 juni 2006.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 28 juni 2006.

På kommissionens vägnar

J. L. DEMARTY

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EGT L 337, 24.12.1994, s. 66. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 386/2005 (EUT L 62, 9.3.2005, s. 3).

1

---

BILAGA

till kommissionens förordning av den 28 juni 2006 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-nr | Kod för tredjeland (1) | Schablonvärde vid import |
| 0702 00 00 | 052 | 45,8 |
| 096 | 65,4 |
| 204 | 44,1 |
| 999 | 51,8 |
| 0707 00 05 | 052 | 72,2 |
| 096 | 30,2 |
| 999 | 51,2 |
| 0709 90 70 | 052 | 93,9 |
| 999 | 93,9 |
| 0805 50 10 | 388 | 60,9 |
| 528 | 57,3 |
| 999 | 59,1 |
| 0808 10 80 | 388 | 88,8 |
| 400 | 114,5 |
| 404 | 105,3 |
| 508 | 92,8 |
| 512 | 84,4 |
| 524 | 50,0 |
| 528 | 76,5 |
| 720 | 108,8 |
| 800 | 180,6 |
| 804 | 100,4 |
| 999 | 100,2 |
| 0809 10 00 | 052 | 215,7 |
| 999 | 215,7 |
| 0809 20 95 | 052 | 323,9 |
| 068 | 127,8 |
| 999 | 225,9 |
| 0809 40 05 | 624 | 193,2 |
| 999 | 193,2 |

(EUR/100 kg)

KN-nr

Kod för tredjeland (1)

Schablonvärde vid import

0702 00 00

052

45,8

096

65,4

204

44,1

999

51,8

0707 00 05

052

72,2

096

30,2

999

51,2

0709 90 70

052

93,9

999

93,9

0805 50 10

388

60,9

528

57,3

999

59,1

0808 10 80

388

88,8

400

114,5

404

105,3

508

92,8

512

84,4

524

50,0

528

76,5

720

108,8

800

180,6

804

100,4

999

100,2

0809 10 00

052

215,7

999

215,7

0809 20 95

052

323,9

068

127,8

999

225,9

0809 40 05

624

193,2

999

193,2

---

(1)  Landsbeteckningar som fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 750/2005 (EUT L 126, 19.5.2005, s. 12). Koden ”999” betecknar ”övrig ursprung”.

---

| 29.6.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 175/41 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 175/41

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 956/2006

av den 28 juni 2006

om ändring av förordning (EEG) nr 94/92 avseende den förteckning över de icke-medlemsländer som vissa jordbruksprodukter som erhålls genom organisk produktion måste härröra från för att få marknadsföras i gemenskapen

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EEG) nr 2092/91 av den 24 juni 1991 om ekologisk produktion av jordbruksprodukter och uppgifter därom på jordbruksprodukter och livsmedel (1), särskilt artikel 11.1 a, och

av följande skäl:

| (1) | Den förteckning över de icke-medlemsländer som vissa jordbruksprodukter som erhållits genom en ekologisk produktionsmetod måste härröra från för att få marknadsföras i gemenskapen i enlighet med artikel 11.1 i förordning (EEG) nr 2092/91 (nedan kallad ”förteckningen”) fastställs i bilagan till kommissionens förordning (EEG) nr 94/92 av den 14 januari 1992 om genomförande av den ordning för import från tredje land som föreskrivs i förordning (EEG) nr 2092/91 om ekologisk produktion av jordbruksprodukter och uppgifter därom på jordbruksprodukter och livsmedel (2). |
| --- | --- |

(1)

Den förteckning över de icke-medlemsländer som vissa jordbruksprodukter som erhållits genom en ekologisk produktionsmetod måste härröra från för att få marknadsföras i gemenskapen i enlighet med artikel 11.1 i förordning (EEG) nr 2092/91 (nedan kallad ”förteckningen”) fastställs i bilagan till kommissionens förordning (EEG) nr 94/92 av den 14 januari 1992 om genomförande av den ordning för import från tredje land som föreskrivs i förordning (EEG) nr 2092/91 om ekologisk produktion av jordbruksprodukter och uppgifter därom på jordbruksprodukter och livsmedel (2).

| (2) | Vissa jordbruksprodukter som importeras från Indien marknadsförs för närvarande i gemenskapen i enlighet med det undantag som föreskrivs i artikel 11.6 i förordning (EEG) nr 2092/91. |
| --- | --- |

(2)

Vissa jordbruksprodukter som importeras från Indien marknadsförs för närvarande i gemenskapen i enlighet med det undantag som föreskrivs i artikel 11.6 i förordning (EEG) nr 2092/91.

| (3) | Indien lämnade in en begäran till kommissionen om att inkluderas i förteckningen. Indien har lämnat de uppgifter som krävs enligt artikel 2.2 i förordning (EEG) nr 94/92. |
| --- | --- |

(3)

Indien lämnade in en begäran till kommissionen om att inkluderas i förteckningen. Indien har lämnat de uppgifter som krävs enligt artikel 2.2 i förordning (EEG) nr 94/92.

| (4) | Granskningen av dessa uppgifter och efterföljande diskussion med de indiska myndigheterna har lett fram till slutsatsen att de bestämmelser som gäller i det landet för produktion och kontroll av jordbruksprodukter är likvärdiga med dem som fastställs i förordning (EEG) nr 2092/91. |
| --- | --- |

(4)

Granskningen av dessa uppgifter och efterföljande diskussion med de indiska myndigheterna har lett fram till slutsatsen att de bestämmelser som gäller i det landet för produktion och kontroll av jordbruksprodukter är likvärdiga med dem som fastställs i förordning (EEG) nr 2092/91.

| (5) | Kommissionen har genomfört en granskning på platsen av de produktionsregler och kontrollförfaranden som faktiskt tillämpas i Indien, i enlighet med artikel 11.5 i förordning (EEG) nr 2092/91. |
| --- | --- |

(5)

Kommissionen har genomfört en granskning på platsen av de produktionsregler och kontrollförfaranden som faktiskt tillämpas i Indien, i enlighet med artikel 11.5 i förordning (EEG) nr 2092/91.

| (6) | Den tid som Costa Rica och Nya Zeeland skall finnas med i förteckningen löper ut den 30 juni 2006. För att undvika handelsstörningar finns det ett behov av att förlänga tiden då dessa länder skall finnas med i förteckningen med ytterligare en period. |
| --- | --- |

(6)

Den tid som Costa Rica och Nya Zeeland skall finnas med i förteckningen löper ut den 30 juni 2006. För att undvika handelsstörningar finns det ett behov av att förlänga tiden då dessa länder skall finnas med i förteckningen med ytterligare en period.

| (7) | Australien har informerat kommissionen om att ett kontrollorgan har ändrat sitt namn och har rättat namnet på ett annat kontrollorgan. |
| --- | --- |

(7)

Australien har informerat kommissionen om att ett kontrollorgan har ändrat sitt namn och har rättat namnet på ett annat kontrollorgan.

| (8) | Schweiz har uppmanat kommissionen att ändra villkoren för dess medtagande i förteckningen i enlighet med avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om handel med jordbruksprodukter (3), godkänt genom rådets och kommissionens beslut 2002/309/EG, Euratom (4), och särskilt i enlighet med bilaga 9 till det avtalet om ekologiskt producerade jordbruksprodukter och livsmedel. |
| --- | --- |

(8)

Schweiz har uppmanat kommissionen att ändra villkoren för dess medtagande i förteckningen i enlighet med avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om handel med jordbruksprodukter (3), godkänt genom rådets och kommissionens beslut 2002/309/EG, Euratom (4), och särskilt i enlighet med bilaga 9 till det avtalet om ekologiskt producerade jordbruksprodukter och livsmedel.

| (9) | Schweiz har lämnat de uppgifter som krävs enligt artikel 2.5 i förordning (EEG) nr 94/92. Granskningen av de uppgifter som lämnats ledde till slutsatsen att villkoren är likvärdiga med dem som fastställs i gemenskapens lagstiftning. |
| --- | --- |

(9)

Schweiz har lämnat de uppgifter som krävs enligt artikel 2.5 i förordning (EEG) nr 94/92. Granskningen av de uppgifter som lämnats ledde till slutsatsen att villkoren är likvärdiga med dem som fastställs i gemenskapens lagstiftning.

| (10) | Nya Zeeland har informerat kommissionen om att ett kontrollorgan har ändrat sitt namn. |
| --- | --- |

(10)

Nya Zeeland har informerat kommissionen om att ett kontrollorgan har ändrat sitt namn.

| (11) | Förordning (EEG) nr 94/92 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(11)

Förordning (EEG) nr 94/92 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (12) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning överensstämmer med yttrandet från den kommitté som inrättats enligt artikel 14 i förordning (EEG) nr 2092/91. |
| --- | --- |

(12)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning överensstämmer med yttrandet från den kommitté som inrättats enligt artikel 14 i förordning (EEG) nr 2092/91.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilagan till förordning (EEG) nr 94/92 skall ändras i enlighet med bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den sjunde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 28 juni 2006.

På kommissionens vägnar

Mariann FISCHER BOEL

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 198, 22.7.1991, s. 1. Förordningen senast ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 780/2006 (EUT L 137, 25.5.2006, s. 9).

1

(2)  EGT L 11, 17.1.1992, s. 14. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 746/2004 (EUT L 122, 26.4.2004, s. 10).

2

(3)  EGT L 114, 30.4.2002, s. 132.

3

(4)  EGT L 114, 30.4.2002, s. 1.

4

---

BILAGA

Bilagan till förordning (EEG) nr 94/92 skall ändras på följande sätt:

| 1. | I texten som avser Australien skall punkt 3 ersättas med följande:






  ”3. | Kontrollorgan:






  — | Australian Quarantine and Inspection Service (AQIS) (Department of Agriculture, Fisheries and Forestry) |
| --- | --- | --- | --- |

1.

I texten som avser Australien skall punkt 3 ersättas med följande:

”3.

—

Australian Quarantine and Inspection Service (AQIS) (Department of Agriculture, Fisheries and Forestry)

| — | Bio-dynamic Research Institute (BDRI) |
| --- | --- |

—

Bio-dynamic Research Institute (BDRI)

| — | Organic Growers of Australia Inc. (OGA) |
| --- | --- |

—

Organic Growers of Australia Inc. (OGA)

| — | Organic Food Chain Pty Ltd (OFC) |
| --- | --- |

—

Organic Food Chain Pty Ltd (OFC)

| — | National Association of Sustainable Agriculture, Australia (NASAA) |
| --- | --- |

—

National Association of Sustainable Agriculture, Australia (NASAA)

| — | Australian Certified Organic Pty. Ltd” |
| --- | --- |

—

Australian Certified Organic Pty. Ltd”

| 2. | I texten som avser Costa Rica skall punkt 5 ersättas med följande:






  ”5. | Landet skall finnas med i förteckningen till och med den 30.6.2011” |
| --- | --- | --- |

2.

I texten som avser Costa Rica skall punkt 5 ersättas med följande:

”5.

Landet skall finnas med i förteckningen till och med den 30.6.2011”

| 3. | Efter den text som avser Costa Rica skall följande text läggas till:
  ”INDIEN






  1. | Produktkategorier:






  a) | Obearbetade spannmålsprodukter enligt artikel 1.1 a i förordning (EEG) nr 2092/91. |
| --- | --- | --- | --- |

3.

Efter den text som avser Costa Rica skall följande text läggas till:

”INDIEN

1.

a)

Obearbetade spannmålsprodukter enligt artikel 1.1 a i förordning (EEG) nr 2092/91.

| b) | Livsmedel som huvudsakligen består av en eller flera ingredienser av vegetabiliskt ursprung enligt artikel 1.1 b i förordning (EEG) nr 2092/91. |
| --- | --- |

b)

Livsmedel som huvudsakligen består av en eller flera ingredienser av vegetabiliskt ursprung enligt artikel 1.1 b i förordning (EEG) nr 2092/91.

| 2. | Ursprung: Produkter av kategori 1 a och ekologiskt producerade ingredienser i produkter i kategori 1 b som har producerats i Indien. |
| --- | --- |

2.

Ursprung: Produkter av kategori 1 a och ekologiskt producerade ingredienser i produkter i kategori 1 b som har producerats i Indien.

| 3. | Kontrollorgan:






  — | BVQI (India) Pvt. Ltd |
| --- | --- | --- |

3.

Kontrollorgan:

—

BVQI (India) Pvt. Ltd

| — | Ecocert SA (India Branch Office) |
| --- | --- |

—

Ecocert SA (India Branch Office)

| — | IMO Control Private Limited |
| --- | --- |

—

IMO Control Private Limited

| — | Indian Organic Certification Agency (INDOCERT) |
| --- | --- |

—

Indian Organic Certification Agency (INDOCERT)

| — | International Resources for Fairer Trade |
| --- | --- |

—

International Resources for Fairer Trade

| — | Lacon Quality Certification Pvt. Ltd |
| --- | --- |

—

Lacon Quality Certification Pvt. Ltd

| — | Natural Organic Certification Association |
| --- | --- |

—

Natural Organic Certification Association

| — | OneCert Asia Agri Certification private Limited |
| --- | --- |

—

OneCert Asia Agri Certification private Limited

| — | SGS India Pvt. Ltd |
| --- | --- |

—

SGS India Pvt. Ltd

| — | Skal International (India) |
| --- | --- |

—

Skal International (India)

| — | Uttaranchal State Organic Certification Agency (USOCA) |
| --- | --- |

—

Uttaranchal State Organic Certification Agency (USOCA)

| 4. | Organ som utfärdar intyget: Samma som i punkt 3 |
| --- | --- |

4.

Organ som utfärdar intyget: Samma som i punkt 3

| 5. | Landet skall finnas med i förteckningen: till och med den 30 juni 2009” |
| --- | --- |

5.

Landet skall finnas med i förteckningen: till och med den 30 juni 2009”

| 4. | Texten som handlar om Schweiz skall ändras på följande sätt:






  a) | Punkt 1 skall ersättas med följande:






  ”1. | Produktkategorier:






  a) | Obearbetade vegetabiliska produkter, djur och obearbetade animalieprodukter enligt artikel 1.1 a i förordning (EEG) nr 2092/91, med undantag av






  — | produkter som producerats under den omställningsperiod som anges i artikel 5.5 i den förordningen. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

4.

Texten som handlar om Schweiz skall ändras på följande sätt:

a)

Punkt 1 skall ersättas med följande:

”1.

Produktkategorier:

a)

Obearbetade vegetabiliska produkter, djur och obearbetade animalieprodukter enligt artikel 1.1 a i förordning (EEG) nr 2092/91, med undantag av

—

produkter som producerats under den omställningsperiod som anges i artikel 5.5 i den förordningen.

| b) | Bearbetade vegetabiliska jordbruksprodukter och bearbetade animalieprodukter som är avsedda som livsmedel enligt definitionen i artikel 1.1 b i förordning (EEG) nr 2092/91, med undantag av






  — | produkter som anges i artikel 5.5 i den förordningen och som innehåller en ingrediens av jordbruksursprung som producerats under omställningsperioden.” |
| --- | --- | --- |

b)

Bearbetade vegetabiliska jordbruksprodukter och bearbetade animalieprodukter som är avsedda som livsmedel enligt definitionen i artikel 1.1 b i förordning (EEG) nr 2092/91, med undantag av

—

produkter som anges i artikel 5.5 i den förordningen och som innehåller en ingrediens av jordbruksursprung som producerats under omställningsperioden.”

| b) | Punkt 3 skall ersättas med följande:






  ”3. | Kontrollorgan:






  — | Institut für Marktökologie (IMO) |
| --- | --- | --- | --- |

b)

Punkt 3 skall ersättas med följande:

”3.

Kontrollorgan:

—

Institut für Marktökologie (IMO)

| — | bio.inspecta AG |
| --- | --- |

—

bio.inspecta AG

| — | Schweizerische Vereinigung für Qualitäts- und Management-Systeme (SQS) |
| --- | --- |

—

Schweizerische Vereinigung für Qualitäts- und Management-Systeme (SQS)

| — | Bio Test Agro (BTA)” |
| --- | --- |

—

Bio Test Agro (BTA)”

| 5. | Texten som handlar om Nya Zeeland skall ändras på följande sätt:






  a) | Punkt 3 skall ersättas med följande:






  ”3. | Kontrollorgan:






  — | AgriQuality |
| --- | --- | --- | --- | --- |

5.

Texten som handlar om Nya Zeeland skall ändras på följande sätt:

a)

Punkt 3 skall ersättas med följande:

”3.

Kontrollorgan:

—

AgriQuality

| — | BIO-GRO New Zealand” |
| --- | --- |

—

BIO-GRO New Zealand”

| b) | Punkt 5 skall ersättas med följande:






  ”5. | Landet skall finnas med i förteckningen till och med den 30 juni 2011” |
| --- | --- | --- |

b)

Punkt 5 skall ersättas med följande:

”5.

Landet skall finnas med i förteckningen till och med den 30 juni 2011”

---

| 29.6.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 175/45 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 175/45

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 957/2006

av den 28 juni 2006

om klassificering av vissa varor i Kombinerade nomenklaturen och om ändring av förordning (EEG) nr 48/90

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EEG) nr 2658/87 av den 23 juli 1987 om tulltaxe- och statistiknomenklaturen och om Gemensamma tulltaxan (1), särskilt artikel 9.1 a, och

av följande skäl:

| (1) | För att säkerställa enhetlig tillämpning av Kombinerade nomenklaturen, som är en bilaga till förordning (EEG) nr 2658/87, är det nödvändigt att anta bestämmelser för klassificering av de varor som avses i bilagan till denna förordning. |
| --- | --- |

(1)

För att säkerställa enhetlig tillämpning av Kombinerade nomenklaturen, som är en bilaga till förordning (EEG) nr 2658/87, är det nödvändigt att anta bestämmelser för klassificering av de varor som avses i bilagan till denna förordning.

| (2) | I förordning (EEG) nr 2658/87 har allmänna regler fastställts för tolkningen av Kombinerade nomenklaturen. Dessa regler gäller också för varje annan nomenklatur som helt eller delvis grundar sig på denna eller som tillfogar underuppdelningar till denna och som har upprättats genom särskilda gemenskapsbestämmelser för tillämpningen av tulltaxebestämmelser eller andra åtgärder för varuhandeln. |
| --- | --- |

(2)

I förordning (EEG) nr 2658/87 har allmänna regler fastställts för tolkningen av Kombinerade nomenklaturen. Dessa regler gäller också för varje annan nomenklatur som helt eller delvis grundar sig på denna eller som tillfogar underuppdelningar till denna och som har upprättats genom särskilda gemenskapsbestämmelser för tillämpningen av tulltaxebestämmelser eller andra åtgärder för varuhandeln.

| (3) | Enligt dessa allmänna regler måste de varor som beskrivs i kolumn 1 i tabellen som är bifogad den här förordningen klassificeras enligt motsvarande KN-nummer i kolumn 2 med de motiveringar som ges i kolumn 3 i samma tabell. |
| --- | --- |

(3)

Enligt dessa allmänna regler måste de varor som beskrivs i kolumn 1 i tabellen som är bifogad den här förordningen klassificeras enligt motsvarande KN-nummer i kolumn 2 med de motiveringar som ges i kolumn 3 i samma tabell.

| (4) | Det är lämpligt att bindande klassificeringsbesked som utfärdas av medlemsstaternas tullmyndigheter avseende varuklassificeringen i Kombinerade nomenklaturen och som inte överensstämmer med denna förordning fortfarande kan åberopas av innehavaren enligt artikel 12.6 i rådets förordning (EEG) nr 2913/92 av den 12 oktober 1992 om inrättandet av en tullkodex för gemenskapen (2), under en period av tre månader. |
| --- | --- |

(4)

Det är lämpligt att bindande klassificeringsbesked som utfärdas av medlemsstaternas tullmyndigheter avseende varuklassificeringen i Kombinerade nomenklaturen och som inte överensstämmer med denna förordning fortfarande kan åberopas av innehavaren enligt artikel 12.6 i rådets förordning (EEG) nr 2913/92 av den 12 oktober 1992 om inrättandet av en tullkodex för gemenskapen (2), under en period av tre månader.

| (5) | Klassificeringen av ”punktmatrisskärmar” i kommissionens förordning (EEG) nr 48/90 av den 9 januari 1990 om klassificering av vissa varor i Kombinerade nomenklaturen (3) har lett till felaktiga klassificeringar och punkt 2 i bilagan till den förordningen bör därför utgå. |
| --- | --- |

(5)

Klassificeringen av ”punktmatrisskärmar” i kommissionens förordning (EEG) nr 48/90 av den 9 januari 1990 om klassificering av vissa varor i Kombinerade nomenklaturen (3) har lett till felaktiga klassificeringar och punkt 2 i bilagan till den förordningen bör därför utgå.

| (6) | Beträffande produkterna 3 i bifogade tabell har Tullkodex-kommittén inte avgivit något yttrande inom den tid som dess ordförande bestämt. |
| --- | --- |

(6)

Beträffande produkterna 3 i bifogade tabell har Tullkodex-kommittén inte avgivit något yttrande inom den tid som dess ordförande bestämt.

| (7) | Beträffande produkterna 1 och 2 i bifogade tabell är de åtgärder som föreskrivs i denna förordning förenliga med yttrandet från Tullkodexkommittén. |
| --- | --- |

(7)

Beträffande produkterna 1 och 2 i bifogade tabell är de åtgärder som föreskrivs i denna förordning förenliga med yttrandet från Tullkodexkommittén.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De varor som beskrivs i kolumn 1 i den bifogade tabellen skall i Kombinerade nomenklaturen klassificeras enligt motsvarande KN-nummer i kolumn 2 i samma tabell.

Artikel 2

Bindande klassificeringsbesked som utfärdas av medlemsstaternas tullmyndigheter och som inte stämmer överens med denna förordning kan fortfarande åberopas enligt artikel 12.6 i förordning (EEG) nr 2913/92 under en period av tre månader.

Artikel 3

Punkt 2 i bilagan till förordning (EEG) nr 48/90 skall utgå.

Artikel 4

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 28 juni 2006.

På kommissionens vägnar

László KOVÁCS

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 256, 7.9.1987, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 838/2006 (EUT L 154, 8.6.2006, s. 1).

1

(2)  EGT L 302, 19.10.1992, s. 1. Förordningen senast ändrad genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 648/2005 (EUT L 117, 4.5.2005, s. 13).

2

(3)  EGT L 8, 11.1.1990, s. 16. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 705/2005 (EUT L 118, 5.5.2005, s. 18).

3

---

BILAGA

| Varubeskrivning | Klassificering
  (KN-nummer) | Motivering |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| 1. | En grafisk och alfanumerisk bildskärm baserad på monokrom LCD-teknik med passiv matris
  Bildskärmen består av ett skikt av flytande kristaller inneslutet mellan två skivor eller plattor av glas med ett antal punkter (i 64 rader och 240 kolumner) och ett elektroniskt gränssnittskort i CMOS-teknik
  Den kan kopplas till andra produkter.
  Den kan inte visa videobilder |

Varubeskrivning

Klassificering

(KN-nummer)

Motivering

(1)

(2)

(3)

1.

En grafisk och alfanumerisk bildskärm baserad på monokrom LCD-teknik med passiv matris

Bildskärmen består av ett skikt av flytande kristaller inneslutet mellan två skivor eller plattor av glas med ett antal punkter (i 64 rader och 240 kolumner) och ett elektroniskt gränssnittskort i CMOS-teknik

Den kan kopplas till andra produkter.

Den kan inte visa videobilder

8531 20 95

Klassificering på grundval av de allmänna bestämmelserna 1 och 6 för tolkning av Kombinerade nomenklaturen samt texten till KN-nummer 8531, 8531 20 och 8531 20 95

Bildskärmen har ett elektroniskt gränssnittskort. Den kan därför inte klassificeras som en anordning med flytande kristaller enligt nummer 9013 (se även de förklarande anmärkningarna till HS-nummer 9013 punkt 1)

Bildskärmen har ingen inbyggd elektronik för återgivning av videosignaler. Den kan därför inte klassificeras som videomonitor enligt nummer 8528

Bildskärmen är en signaltablå som omfattas av nummer 8531 eftersom den endast har kapacitet att visa grafik och alfanumeriska tecken (se även de förklarande anmärkningarna till HS-nummer 8531 punkt D)

| 2. | En produkt kallad ”LCD-modul (pekskärmstyp)” i form av en aktiv matris-LCD med s.k. backlightenhet, förkopplingsdon och tryckta kretsar med endast kontrollelektronik för pixeladressering. Anordningen med flytande kristaller består av ett skikt flytande kristaller inneslutet mellan två glasskivor. Det yttre skiktet av glascellerna är överdraget med ett tunt metalliskt elektriskt ledande och resistivt skikt
  Modulen baseras på TFT-teknik (tunnfilmstransistor). Den har ett totalmått på 34,5 (bredd) × 35,3 (höjd) × 16,5 (djup) cm och ett diagonalt skärmmått på 38,1 cm (15′′)
  Modulen innehåller inga andra elektroniska komponenter (t.ex. strömförsörjningsenhet, videokonverter, scaler, kanalväljare, etc.), eller gränssnitt för anslutning till andra apparater |
| --- | --- |

2.

En produkt kallad ”LCD-modul (pekskärmstyp)” i form av en aktiv matris-LCD med s.k. backlightenhet, förkopplingsdon och tryckta kretsar med endast kontrollelektronik för pixeladressering. Anordningen med flytande kristaller består av ett skikt flytande kristaller inneslutet mellan två glasskivor. Det yttre skiktet av glascellerna är överdraget med ett tunt metalliskt elektriskt ledande och resistivt skikt

Modulen baseras på TFT-teknik (tunnfilmstransistor). Den har ett totalmått på 34,5 (bredd) × 35,3 (höjd) × 16,5 (djup) cm och ett diagonalt skärmmått på 38,1 cm (15′′)

Modulen innehåller inga andra elektroniska komponenter (t.ex. strömförsörjningsenhet, videokonverter, scaler, kanalväljare, etc.), eller gränssnitt för anslutning till andra apparater

8548 90 90

Klassificering på grundval av de allmänna bestämmelserna 1 och 6 för tolkning av Kombinerade nomenklaturen, anmärkning 2 c till avdelning XVI samt texten till KN-nummer 8548, 8548 90 och 8548 90 90

Modulen är en del som inte är lämplig att användas uteslutande eller huvudsakligen till en maskin av speciellt slag enligt avdelning XVI. Den klassificeras därför enligt nummer 8548 i enlighet med anmärkning 2 c till avdelning XVI

| 3. | En produkt kallad ”LCD-modul” i form av en aktiv matris-LCD med s.k. backlightenhet, förkopplingsdon och tryckta kretsar med endast kontrollelektronik för pixeladressering
  Modulen baseras på TFT-teknik (tunnfilmstransistor). Den har ett totalmått på 75,9 (bredd) × 44,9 (höjd) × 4,9 (djup) cm, ett diagonalt skärmmått på 81,6 cm (32′′) och en upplösning på 1 366 × 768 bildpunkter
  Modulen innehåller inga andra elektroniska komponenter (t.ex. strömförsörjningsenhet, videokonverter, scaler, kanalväljare, etc.), eller gränssnitt för anslutning till andra apparater |
| --- | --- |

3.

En produkt kallad ”LCD-modul” i form av en aktiv matris-LCD med s.k. backlightenhet, förkopplingsdon och tryckta kretsar med endast kontrollelektronik för pixeladressering

Modulen baseras på TFT-teknik (tunnfilmstransistor). Den har ett totalmått på 75,9 (bredd) × 44,9 (höjd) × 4,9 (djup) cm, ett diagonalt skärmmått på 81,6 cm (32′′) och en upplösning på 1 366 × 768 bildpunkter

Modulen innehåller inga andra elektroniska komponenter (t.ex. strömförsörjningsenhet, videokonverter, scaler, kanalväljare, etc.), eller gränssnitt för anslutning till andra apparater

8529 90 81

Klassificering på grundval av de allmänna bestämmelserna 1 och 6 för tolkning av Kombinerade nomenklaturen, anmärkning 2 b till avdelning XVI samt texten till KN-nummer 8529, 8529 90 och 8529 90 81

Modulen kan inte klassificeras enligt nummer 9013 eftersom den omfattar en s.k. backlightenhet, förkopplingsdon och tryckta kretsar med endast kontrollelektronik för pixeladressering (se även de förklarande anmärkningarna till HS-nummer 8531 punkt 1)

Modulen kan inte klassificeras enligt nummer 8473 som en del av en bildskärm till en maskin för automatisk databehandling eftersom den inte är lämplig att användas uteslutande eller huvudsakligen tillsammans med en maskin för automatisk databehandling enligt nummer 8471

Modulen kan inte klassificeras enligt nummer 8531, eftersom den på grund av sina egenskaper inte anses som en elektrisk visuell signalapparat enligt nummer 8531 eller som en del av en sådan apparat (se även de förklarande anmärkningarna till HS-nummer 8531)

På grund av sina egenskaper (t.ex. mått och bildupplösning) klassificeras modulen enligt nummer 8529 eftersom den är lämplig att användas uteslutande eller huvudsakligen till apparater enligt nummer 8528

---

| 29.6.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 175/49 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 175/49

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 958/2006

av den 28 juni 2006

om en stående anbudsinfordran för regleringsåret 2006/07 för fastställande av exportbidrag för vitsocker

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 318/2006 av den 20 februari 2006 om den gemensamma organisationen av marknaden för socker (1), särskilt artiklarna 23.4 och 40.1 g, och

av följande skäl:

| (1) | Med tanke på situationen på marknaden för socker i gemenskapen och i världen, bör det så snart som möjligt öppnas en stående anbudsinfordran för export av vitsocker under regleringsåret 2006/07, vilket gör det möjligt att fastställa exportbidrag även om det skulle förekomma fluktuationer i fråga om världsmarknadspriserna på socker. |
| --- | --- |

(1)

Med tanke på situationen på marknaden för socker i gemenskapen och i världen, bör det så snart som möjligt öppnas en stående anbudsinfordran för export av vitsocker under regleringsåret 2006/07, vilket gör det möjligt att fastställa exportbidrag även om det skulle förekomma fluktuationer i fråga om världsmarknadspriserna på socker.

| (2) | De allmänna bestämmelser för anbudsförfarande för fastställande av exportbidrag för socker som fastställs i artikel 32 i förordning (EG) nr 318/2006 bör tillämpas. |
| --- | --- |

(2)

De allmänna bestämmelser för anbudsförfarande för fastställande av exportbidrag för socker som fastställs i artikel 32 i förordning (EG) nr 318/2006 bör tillämpas.

| (3) | I handeln mellan gemenskapen och Bulgarien respektive Rumänien tillämpas fortfarande importtullar och exportbidrag för vissa sockerprodukter, och nivån på exportbidragen är betydligt högre än på importtullarna. Med tanke på dessa länders förestående anslutning till Europeiska unionen kan denna skillnad leda till spekulationer. |
| --- | --- |

(3)

I handeln mellan gemenskapen och Bulgarien respektive Rumänien tillämpas fortfarande importtullar och exportbidrag för vissa sockerprodukter, och nivån på exportbidragen är betydligt högre än på importtullarna. Med tanke på dessa länders förestående anslutning till Europeiska unionen kan denna skillnad leda till spekulationer.

| (4) | För att undvika missbruk i form av återimport eller återinförsel till gemenskapen av produkter inom sockersektorn för vilka exportbidrag har betalats ut, bör inget exportbidrag fastställas för länderna på Västbalkan. |
| --- | --- |

(4)

För att undvika missbruk i form av återimport eller återinförsel till gemenskapen av produkter inom sockersektorn för vilka exportbidrag har betalats ut, bör inget exportbidrag fastställas för länderna på Västbalkan.

| (5) | Med tanke på förfarandets specifika karaktär förefaller det nödvändigt att fastställa lämpliga bestämmelser för de exportlicenser som utfärdas enligt den stående anbudsinfordran, särskilt när det gäller fristen för utfärdandet, giltighetstiden, säkerhetsbeloppet samt den kvantitet som omfattas av exportkrav enligt licensen. Bestämmelserna i kommissionens förordning (EG) nr 1291/2000 av den 9 juni 2000 om gemensamma tillämpningsföreskrifter för systemet med import- och exportlicenser och förutfastställelselicenser för jordbruksprodukter (2) och bestämmelserna i kommissionens förordning (EEG) nr 120/89 av den 19 januari 1989 om gemensamma tillämpningsföreskrifter för exportpålagor på jordbruksprodukter (3), bör emellertid fortsätta att gälla. |
| --- | --- |

(5)

Med tanke på förfarandets specifika karaktär förefaller det nödvändigt att fastställa lämpliga bestämmelser för de exportlicenser som utfärdas enligt den stående anbudsinfordran, särskilt när det gäller fristen för utfärdandet, giltighetstiden, säkerhetsbeloppet samt den kvantitet som omfattas av exportkrav enligt licensen. Bestämmelserna i kommissionens förordning (EG) nr 1291/2000 av den 9 juni 2000 om gemensamma tillämpningsföreskrifter för systemet med import- och exportlicenser och förutfastställelselicenser för jordbruksprodukter (2) och bestämmelserna i kommissionens förordning (EEG) nr 120/89 av den 19 januari 1989 om gemensamma tillämpningsföreskrifter för exportpålagor på jordbruksprodukter (3), bör emellertid fortsätta att gälla.

| (6) | Bestämmelserna i den här förordningen ersätter, när det gäller delanbudsinfordringarna för juli månad 2006, bestämmelserna i kommissionens förordning (EG) nr 1138/2005 av den 15 juli 2005 om en stående anbudsinfordran för regleringsåret 2005/2006 för fastställande av avgifter och/eller exportbidrag för vitsocker (4). För öppenhetens skull och för att skapa ett entydigt rättsläge, bör nämnda förordning upphöra att gälla den 1 juli 2006. |
| --- | --- |

(6)

Bestämmelserna i den här förordningen ersätter, när det gäller delanbudsinfordringarna för juli månad 2006, bestämmelserna i kommissionens förordning (EG) nr 1138/2005 av den 15 juli 2005 om en stående anbudsinfordran för regleringsåret 2005/2006 för fastställande av avgifter och/eller exportbidrag för vitsocker (4). För öppenhetens skull och för att skapa ett entydigt rättsläge, bör nämnda förordning upphöra att gälla den 1 juli 2006.

| (7) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från förvaltningskommittén för socker. |
| --- | --- |

(7)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från förvaltningskommittén för socker.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   En stående anbudsinfordran skall inledas för fastställande av exportavgifter och exportbidrag för vitsocker enligt KN-nummer 1701 99 10 för samtliga destinationer utom Albanien, Bulgarien, Kroatien, Bosnien och Hercegovina, Serbien och Montenegro (5), f.d. jugoslaviska republiken Makedonien och Rumänien. Under denna stående anbudsinfordrans giltighetstid skall delanbudsinfordringar inledas.

2.   Den stående anbudsinfordran skall vara öppen fram till och med den 27 september 2007.

Artikel 2

1.   Meddelandet skall offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning. På grundval av detta skall medlemsstaterna sedan sammanställa ett meddelande om anbudsinfordran som de får offentliggöra eller låta offentliggöra någon annanstans.

2.   I meddelandet skall särskilt villkoren för anbudsinfordran anges.

3.   Meddelandet får ändras under den stående anbudsinfordrans giltighetstid. Det skall ändras om villkoren för anbudsinfordran ändras under giltighetstiden.

Artikel 3

1.   Den period under vilken anbud kan lämnas för den första delanbudsinfordran skall

| a) | inledas den 5 juli 2006; |
| --- | --- |

a)

inledas den 5 juli 2006;

| b) | avslutas torsdagen den 13 juli 2006 klockan 10.00, lokal tid Bryssel. |
| --- | --- |

b)

avslutas torsdagen den 13 juli 2006 klockan 10.00, lokal tid Bryssel.

2.   För påföljande delanbudsinfordringar får anbud lämnas in

| a) | från och med den första arbetsdagen efter det att tidsfristen för den föregående delanbudsinfordran löpt ut |
| --- | --- |

a)

från och med den första arbetsdagen efter det att tidsfristen för den föregående delanbudsinfordran löpt ut

| b) | fram till och med följande datum klockan 10.00, lokal tid i Belgien:






  — | 27 juli 2006, |
| --- | --- | --- |

b)

fram till och med följande datum klockan 10.00, lokal tid i Belgien:

—

27 juli 2006,

| — | 10 och 31 augusti 2006, |
| --- | --- |

—

10 och 31 augusti 2006,

| — | 14 och 28 september 2006, |
| --- | --- |

—

14 och 28 september 2006,

| — | 5 och 19 oktober 2006, |
| --- | --- |

—

5 och 19 oktober 2006,

| — | 9 och 23 november 2006, |
| --- | --- |

—

9 och 23 november 2006,

| — | 7 och 21 december 2006, |
| --- | --- |

—

7 och 21 december 2006,

| — | 11 och 25 januari 2007, |
| --- | --- |

—

11 och 25 januari 2007,

| — | 8 och 22 februari 2007, |
| --- | --- |

—

8 och 22 februari 2007,

| — | 8 och 29 mars 2007, |
| --- | --- |

—

8 och 29 mars 2007,

| — | 19 och 26 april 2007, |
| --- | --- |

—

19 och 26 april 2007,

| — | 10 och 24 maj 2007, |
| --- | --- |

—

10 och 24 maj 2007,

| — | 14 och 28 juni 2007, |
| --- | --- |

—

14 och 28 juni 2007,

| — | 12 och 19 juli 2007, |
| --- | --- |

—

12 och 19 juli 2007,

| — | 9 och 30 augusti 2007, |
| --- | --- |

—

9 och 30 augusti 2007,

| — | 13 och 27 september 2007. |
| --- | --- |

—

13 och 27 september 2007.

Artikel 4

1.   Anbud i denna anbudsinfordran skall lämnas in på något av följande sätt:

| a) | Skriftligen till det behöriga organet i en medlemsstat mot mottagningsbevis. |
| --- | --- |

a)

Skriftligen till det behöriga organet i en medlemsstat mot mottagningsbevis.

| b) | Per rekommenderat brev eller telegram till nämnda organ. |
| --- | --- |

b)

Per rekommenderat brev eller telegram till nämnda organ.

| c) | Per telex, fax eller e-post till nämnda organ, under förutsättning att det behöriga organet accepterar meddelanden i dessa former. |
| --- | --- |

c)

Per telex, fax eller e-post till nämnda organ, under förutsättning att det behöriga organet accepterar meddelanden i dessa former.

2.   Ett anbud är giltigt endast om följande villkor är uppfyllda:

| a) | Anbudet innehåller följande uppgifter:






  i) | Anbudsförfarandets och delanbudsförfarandets referensnummer. |
| --- | --- | --- |

a)

Anbudet innehåller följande uppgifter:

i)

Anbudsförfarandets och delanbudsförfarandets referensnummer.

| ii) | Anbudsgivarens namn, adress och momsregistreringsnummer. |
| --- | --- |

ii)

Anbudsgivarens namn, adress och momsregistreringsnummer.

| iii) | Den kvantitet vitsocker som skall exporteras. |
| --- | --- |

iii)

Den kvantitet vitsocker som skall exporteras.

| iv) | Exportbidragsbeloppet per 100 kg vitsocker, uttryckt i euro med tre decimaler. |
| --- | --- |

iv)

Exportbidragsbeloppet per 100 kg vitsocker, uttryckt i euro med tre decimaler.

| v) | Det belopp som i enlighet med artikel 5 skall ställas som säkerhet för den kvantitet socker som avses i led iii, uttryckt i den medlemsstats valuta där anbudet lämnas in. |
| --- | --- |

v)

Det belopp som i enlighet med artikel 5 skall ställas som säkerhet för den kvantitet socker som avses i led iii, uttryckt i den medlemsstats valuta där anbudet lämnas in.

| b) | Den kvantitet som skall exporteras uppgår till minst 250 ton vitsocker. |
| --- | --- |

b)

Den kvantitet som skall exporteras uppgår till minst 250 ton vitsocker.

| c) | Bevis om att anbudsgivaren har ställt den säkerhet som anges i anbudet läggs fram före utgången av tidsfristen för inlämnande av anbud. |
| --- | --- |

c)

Bevis om att anbudsgivaren har ställt den säkerhet som anges i anbudet läggs fram före utgången av tidsfristen för inlämnande av anbud.

| d) | Anbudet innehåller en förklaring från anbudsgivaren där denne, om anbudet antas, förbinder sig att inom den tidsfrist som anges i artikel 11.2 andra stycket ansöka om exportlicens(er) för de kvantiteter vitsocker som skall exporteras. |
| --- | --- |

d)

Anbudet innehåller en förklaring från anbudsgivaren där denne, om anbudet antas, förbinder sig att inom den tidsfrist som anges i artikel 11.2 andra stycket ansöka om exportlicens(er) för de kvantiteter vitsocker som skall exporteras.

| e) | Anbudet innehåller en förklaring från anbudsgivaren att denne, om anbudet antas, förbinder sig att






  i) | komplettera säkerheten genom att betala det belopp som anges i artikel 12.3, om den skyldighet att exportera som följer av den exportlicens som avses i artikel 11.2 inte fullgörs, |
| --- | --- | --- |

e)

Anbudet innehåller en förklaring från anbudsgivaren att denne, om anbudet antas, förbinder sig att

i)

komplettera säkerheten genom att betala det belopp som anges i artikel 12.3, om den skyldighet att exportera som följer av den exportlicens som avses i artikel 11.2 inte fullgörs,

| ii) | inom 30 dagar efter det att exportlicensen har upphört att gälla informera det organ som utfärdade exportlicensen om den kvantitet eller de kvantiteter för vilka licensen inte har utnyttjats. |
| --- | --- |

ii)

inom 30 dagar efter det att exportlicensen har upphört att gälla informera det organ som utfärdade exportlicensen om den kvantitet eller de kvantiteter för vilka licensen inte har utnyttjats.

3.   Det får i anbudet anges att det endast skall betraktas som inlämnat om ett av följande villkor, eller båda, är uppfyllda:

| a) | Ett beslut om det maximala exportbidragsbeloppet fattas den dag då tidsfristen för inlämnande av de aktuella anbuden löper ut. |
| --- | --- |

a)

Ett beslut om det maximala exportbidragsbeloppet fattas den dag då tidsfristen för inlämnande av de aktuella anbuden löper ut.

| b) | Tilldelningen avser hela eller en viss del av den kvantitet som erbjuds. |
| --- | --- |

b)

Tilldelningen avser hela eller en viss del av den kvantitet som erbjuds.

4.   Ett anbud som inte lämnas in i enlighet med bestämmelserna i punkterna 1 och 2 eller som innehåller andra villkor än de som anges i den nuvarande anbudsinfordran skall inte tas emot.

5.   Ett inlämnat anbud får inte dras tillbaka.

Artikel 5

1.   Varje anbudsgivare skall ställa en säkerhet om 11 euro per 100 kg vitsocker som skall exporteras enligt denna anbudsinfordran.

Utan att det påverkar tillämpningen av bestämmelserna i artikel 12.3 skall denna säkerhet övergå till att utgöra säkerhet för exportlicensen då den ansökan som avses i artikel 11.2 lämnas in.

2.   Den säkerhet som avses i punkt 1 får efter anbudsgivarens val ställas antingen kontant eller i form av en garanti från ett institut som uppfyller de kriterier som fastställs av den medlemsstat i vilken anbudet lämnas.

3.   Den säkerhet som avses i punkt 1 skall frisläppas enligt följande:

| a) | För anbudsgivare: för den kvantitet för vilken deras anbud inte har antagits. |
| --- | --- |

a)

För anbudsgivare: för den kvantitet för vilken deras anbud inte har antagits.

| b) | För anbudstagare som inte har ansökt om exportlicens inom den tidsfrist som avses i artikel 11.2 andra stycket: med 10 euro per 100 kg vitsocker. |
| --- | --- |

b)

För anbudstagare som inte har ansökt om exportlicens inom den tidsfrist som avses i artikel 11.2 andra stycket: med 10 euro per 100 kg vitsocker.

| c) | För anbudstagare för vilka den kvantitet för vilken de enligt artikel 31 b och artikel 32.1 b i i förordning (EG) nr 1291/2000 har fullgjort den exportskyldighet som följer av den exportlicens som avses i artikel 11.2 i den här förordningen: i enlighet med de villkor som avses i artikel 35 i förordning (EG) nr 1291/2000. |
| --- | --- |

c)

För anbudstagare för vilka den kvantitet för vilken de enligt artikel 31 b och artikel 32.1 b i i förordning (EG) nr 1291/2000 har fullgjort den exportskyldighet som följer av den exportlicens som avses i artikel 11.2 i den här förordningen: i enlighet med de villkor som avses i artikel 35 i förordning (EG) nr 1291/2000.

I det fall som avses i första stycket led b, skall den del av säkerheten som kan frisläppas (om en sådan del existerar) minskas med skillnaden mellan det maximala exportbidrag som fastställts för den aktuella delanbudsinfordran och det maximala exportbidrag som fastställts för nästföljande delanbudsinfordran, förutsatt att det senare beloppet är högre än det första.

Utom vid force majeure skall den del av säkerheten eller den säkerhet som inte frisläpps vara förverkad med avseende på den kvantitet socker för vilken motsvarande skyldigheter inte har uppfyllts.

4.   Vid force majeure skall den berörda medlemsstatens behöriga myndighet vidta de åtgärder för att frisläppa säkerheten som den anser nödvändiga med hänsyn till de omständigheter som den berörda parten åberopar.

Artikel 6

1.   Anbuden skall granskas i enrum av den berörda myndigheten. De personer som deltar i granskningen skall ha tystnadsplikt.

2.   Förutsatt att de är godtagbara skall de anbud som lämnas enligt bestämmelserna i den här förordningen översändas anonymt och skall överlämnas av medlemsstaterna till kommissionen, senast en timme och 30 minuter efter utgången av tidsfristen för veckoinlämnandet av anbud enligt vad som anges i meddelandet om anbudsinfordran.

Om inga anbud har lämnats in skall medlemsstaterna informera kommissionen om detta inom samma tidsfrist.

Artikel 7

1.   Efter det att samtliga mottagna anbud har granskats får en högsta kvantitet fastställas genom delanbudsinfordran.

2.   Beslut får fattas om att ingen tilldelning kommer att ske i samband med en viss delanbudsinfordran.

Artikel 8

1.   Om kommissionen beslutar att tilldelning skall ske i samband med en delanbudsinfordran, skall den fastställa det maximala exportbidragsbeloppet i enlighet med det förfarande som avses i artikel 39.2 i förordning (EG) nr 318/2006. Beloppet skall fastställas med hänsyn till marknadsläget och den utveckling som kan förutses på sockermarknaden i gemenskapen och i världen.

2.   Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 9 skall kontrakt tilldelas den eller de anbudsgivare vars anbud är lika med eller lägre än det maximala exportbidragsbeloppet.

Artikel 9

1.   När en maximal kvantitet fastställts för en delanbudsinfordran skall kontrakt tilldelas den anbudsgivare som i sitt anbud anger lägst exportbidrag Om den maximala kvantiteten inte uttöms helt genom detta anbud, skall kontrakt tilldelas andra anbudsgivare i stigande ordning med utgångspunkt i lägsta anbudsstorlek, till dess hela nämnda kvantitet har uttömts.

2.   Om kontrakt tilldelas en bestämd anbudsgivare i enlighet med bestämmelserna i punkt 1 och detta medför att den maximala kvantiteten överskrids, skall kontraktet dock begränsas till att omfatta enbart den tillgängliga kvantiteten. Anbud där samma exportbidrag anges och där ett godkännande av hela kvantiteterna skulle leda till överskridande av maximikvantiteten, skall beaktas på något av följande sätt:

| a) | I proportion till den totala kvantiteten i varje anbud, |
| --- | --- |

a)

I proportion till den totala kvantiteten i varje anbud,

| b) | genom fördelning mellan de berörda anbudsgivarna, med angivande av en maximal kvantitet som fastställs för var och en av dem, eller |
| --- | --- |

b)

genom fördelning mellan de berörda anbudsgivarna, med angivande av en maximal kvantitet som fastställs för var och en av dem, eller

| c) | genom lottning. |
| --- | --- |

c)

genom lottning.

Artikel 10

1.   Den berörda medlemsstatens behöriga myndighet skall utan dröjsmål meddela samtliga anbudsgivare resultatet av anbudsförfarandet. Därutöver skall myndigheten skicka en förklaring om tilldelning till anbudsgivare vars anbud har antagits.

2.   I förklaringen om tilldelningen skall åtminstone följande anges:

| a) | Referensnumret för anbudsinfordran. |
| --- | --- |

a)

Referensnumret för anbudsinfordran.

| b) | Den kvantitet vitsocker som skall exporteras. |
| --- | --- |

b)

Den kvantitet vitsocker som skall exporteras.

| c) | Det exportbidragsbelopp, uttryckt i euro, som kommer att beviljas per 100 kg vitsocker av den kvantitet som avses i led b. |
| --- | --- |

c)

Det exportbidragsbelopp, uttryckt i euro, som kommer att beviljas per 100 kg vitsocker av den kvantitet som avses i led b.

Artikel 11

1.   Anbudstagaren har rätt att, på de villkor som avses i punkt 2 och för den kvantitet som tilldelats, få en exportlicens som anger det exportbidrag som avses i hans anbud.

2.   Anbudstagaren har skyldighet att, i enlighet med relevanta bestämmelser i förordning (EG) nr 1291/2000, lämna in en ansökan om exportlicens för den kvantitet som tilldelats; denna ansökan får inte dras tillbaka, genom undantag från artikel 2 i förordning (EEG) nr 120/89.

Anbudet skall lämnas in senast

| a) | den sista arbetsdagen före den dag då följande veckas delanbudsinfordran skall äga rum, |
| --- | --- |

a)

den sista arbetsdagen före den dag då följande veckas delanbudsinfordran skall äga rum,

| b) | den sista arbetsdagen följande vecka, om ingen delanbudsinfordran skall äga rum den veckan. |
| --- | --- |

b)

den sista arbetsdagen följande vecka, om ingen delanbudsinfordran skall äga rum den veckan.

3.   Anbudstagaren har skyldighet att exportera den kvantitet för vilken anbud har lämnats in och, om denna skyldighet inte uppfyllts, att betala det belopp som avses i artikel 12.3.

4.   Den rättighet och de skyldigheter som avses i punkterna 1, 2 och 3 får inte överlåtas.

Artikel 12

1.   För att fastställa licensens giltighetstid skall artikel 23.1 i förordning (EG) nr 1291/2000 tillämpas.

2.   De exportlicenser som utfärdas i samband med en delanbudsinfordran skall vara giltiga från och med dagen för utfärdandet till och med utgången av den femte månaden efter den månad då delanbudsinfordran genomfördes.

Exportlicenser som utfärdas i samband med delanbudsinfordringar som äger rum från och med den 1 maj 2007 skall dock endast vara giltiga till och med den 30 september 2007.

3.   Utom vid force majeure skall licensinnehavaren betala ett fastställt belopp till den behöriga myndigheten för den kvantitet för vilken den exportskyldighet som följer av exportlicensen enligt artikel 11.2 inte har uppfyllts, om den säkerhet som avses i artikel 5.1 är lägre än skillnaden mellan det exportbidrag som avses i artikel 33.2 a i förordning (EG) nr 318/2006 och som gällde licensens sista giltighetsdag och det exportbidrag som anges i nämnda licens.

Det belopp enligt första stycket som skall betalas, skall vara lika med skillnaden mellan den skillnad som avses i första stycket och den säkerhet som avses i artikel 5.1.

Artikel 13

Förordning (EG) nr 1138/2005 skall upphöra att gälla.

Artikel 14

Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 28 juni 2006.

På kommissionens vägnar

Mariann FISCHER BOEL

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 58, 28.2.2006, s. 1.

1

(2)  EGT L 152, 24.6.2000, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 410/2006 (EUT L 71, 10.3.2006, s. 7).

2

(3)  EGT L 16, 20.1.1989, s. 19. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 910/2004 (EUT L 163, 30.4.2004, s. 63).

3

(4)  EUT L 185, 16.7.2005, s. 3.

4

(5)  Inbegripet Kosovo, under Förenta nationernas ledning, i enlighet med FN:s säkerhetsråds resolution nr 1244 av den 10 juni 1999.

5

---

| 29.6.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 175/54 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 175/54

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 959/2006

av den 28 juni 2006

om ändring av förordning (EG) nr 647/2006 om utfärdande av importlicenser för ris i samband med ansökningar som lämnats in under de tio första arbetsdagarna i april 2006 i enlighet med förordning (EG) nr 327/98

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1785/2003 av den 29 september 2003 om den gemensamma organisationen av marknaden för ris (1),

med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 327/98 av den 10 februari 1998 om öppnande och förvaltning av vissa tullkvoter för import av ris och brutet ris (2), särskilt artikel 5.2, och

av följande skäl:

| (1) | I kommissionens förordning (EG) nr 674/2006 (3) fastställs, när det gäller kvoten för helt eller delvis polerat ris enligt KN-nummer 1006 30, vilka nedsättningsprocentsatser som skall tillämpas på de kvantiteter som ansökningarna för april 2006 gäller och de kvantiteter som förts över till omgången juli 2006. |
| --- | --- |

(1)

I kommissionens förordning (EG) nr 674/2006 (3) fastställs, när det gäller kvoten för helt eller delvis polerat ris enligt KN-nummer 1006 30, vilka nedsättningsprocentsatser som skall tillämpas på de kvantiteter som ansökningarna för april 2006 gäller och de kvantiteter som förts över till omgången juli 2006.

| (2) | Till följd av ett administrativt misstag som gjorts av en medlemsstat överensstämmer uppgiften om den kvantitet inom kvot 09.4128 som skall överföras till juli 2006 inte med den kvantitet som faktiskt överförs. |
| --- | --- |

(2)

Till följd av ett administrativt misstag som gjorts av en medlemsstat överensstämmer uppgiften om den kvantitet inom kvot 09.4128 som skall överföras till juli 2006 inte med den kvantitet som faktiskt överförs.

| (3) | Förordning (EG) nr 647/2006 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(3)

Förordning (EG) nr 647/2006 bör därför ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

I bilagan till förordning (EG) nr 647/2006 skall punkt a ersättas med tabellen i bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 29 juni 2006.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 28 juni 2006.

På kommissionens vägnar

J. L. DEMARTY

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EUT L 270, 21.10.2003, s. 96. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 797/2006 (EUT L 144, 31.5.2006, s. 1).

1

(2)  EGT L 37, 11.2.1998, s. 5. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 2152/2005 (EUT L 342, 24.12.2005, s. 30).

2

(3)  EUT L 115, 28.4.2006, s. 18.

3

---

BILAGA

| ”a) | Kvot för helt eller delvis polerat ris som omfattas av KN-nummer 1006 30 enligt artikel 1.1 a i förordning (EG) nr 327/98.








  Ursprung | Löpnummer | Nedsättningsprocentsats för april 2006 | Kvantitet som förts över till juli 2006
  (ton) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Förenta staterna | 09.4127 | 0 (1) | 11 635 |
| Thailand | 09.4128 | 0 (1) | 1 161,419 |
| Australien | 09.4129 | 0 (1) | 531,5 |
| Andra länder | 09.4130 | 98,7985 | 0 |

”a)

Kvot för helt eller delvis polerat ris som omfattas av KN-nummer 1006 30 enligt artikel 1.1 a i förordning (EG) nr 327/98.

Ursprung

Löpnummer

Nedsättningsprocentsats för april 2006

Kvantitet som förts över till juli 2006

(ton)

Förenta staterna

09.4127

0 (1)

11 635

Thailand

09.4128

0 (1)

1 161,419

Australien

09.4129

0 (1)

531,5

Andra länder

09.4130

98,7985

0

---

(1)  Utfärdat för den kvantitet som anges i ansökan.”

1

---

| 29.6.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 175/56 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 175/56

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 960/2006

av den 28 juni 2006

om fastställande av den kvantitet som finns tillgänglig för andra halvåret 2006 av vissa produkter inom sektorn för mjölk och mjölkprodukter inom ramen för de kvoter som öppnats av gemenskapen för vilka det endast krävs importlicens

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1255/1999 av den 17 maj 1999 om den gemensamma organisationen av marknaden för mjölk och mjölkprodukter (1),

med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 2535/2001 av den 14 december 2001 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1255/1999 när det gäller ordningen för import av mjölk och mjölkprodukter och om öppnande av tullkvoter (2), särskilt artikel 16.2 i denna, och

av följande skäl:

Vid tilldelningen av importlicenser för första halvåret 2006 för vissa av de kvoter som avses i förordning (EG) nr 2535/2001 täckte inte licensansökningarna alla de kvantiteter som är tillgängliga för de berörda produkterna. Det är därför lämpligt att för varje berörd kvot fastställa den tillgängliga kvantiteten för perioden 1 juli–31 december 2006 och att därvid ta hänsyn till de kvantiteter som inte tilldelats och som följer av kommissionens förordning (EG) nr 160/2006 (3) om fastställande av i vilken utsträckning de ansökningar kan godtas som lämnades in i januari 2006 om importlicens för vissa mjölkprodukter inom ramen för vissa tullkvoter enligt förordning (EG) nr 2535/2001.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De kvantiteter som finns tillgängliga för perioden 1 juli–31 december 2006 för andra halvan av importåret för vissa kvoter som avses i förordning (EG) nr 2535/2001 anges i bilagan.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 29 juni 2006.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 28 juni 2006.

På kommissionens vägnar

J. L. DEMARTY

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EGT L 160, 26.6.1999, s. 48. Förordningen senast ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 1913/2005 (EUT L 307, 25.11.2005, s. 2).

1

(2)  EGT L 341, 22.12.2001, s. 29. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 926/2006 (EUT L 170, 23.6.2006, s. 8).

2

(3)  EUT L 25, 28.1.2006, s. 21.

3

---

BILAGA I.C

Produkter med ursprung i AVS-länderna

| Kvotnummer | Kvantitet (t) |
| --- | --- |
| 09.4026 | 1 000 |
| 09.4027 | 1 000 |

Kvotnummer

Kvantitet (t)

09.4026

1 000

09.4027

1 000

---

BILAG I.D

Produkter med ursprung i Turkiet

| Kvotnummer | Kvantitet (t) |
| --- | --- |
| 09.4101 | 1 500 |

Kvotnummer

Kvantitet (t)

09.4101

1 500

---

BILAGA I.E

Produkter med ursprung i Sydafrika

| Kvotnummer | Kvantitet (t) |
| --- | --- |
| 09.4151 | 6 500 |

Kvotnummer

Kvantitet (t)

09.4151

6 500

---

| 29.6.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 175/58 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 175/58

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 961/2006

av den 28 juni 2006

om utfärdande av importlicenser för rörsocker inom ramen för vissa tullkvoter och förmånsavtal

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1260/2001 av den 19 juni 2001 om den gemensamma organisationen av marknaden för socker (1),

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1095/96 av den 18 juni 1996 om genomförande av medgivandena i lista CXL som fastställts sedan förhandlingarna enligt GATT artikel XXIV.6 avslutats (2),

med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 1159/2003 av den 30 juni 2003 om tillämpningsföreskrifter för regleringsåren 2003/04, 2004/05 och 2005/06 vid import av rörsocker inom ramen för vissa tullkvoter och förmånsavtal och om ändring av förordningarna (EG) nr 1464/95 och (EG) nr 779/96 (3), särskilt artikel 5.3, och

av följande skäl:

| (1) | I artikel 9 i förordning (EG) nr 1159/2003 fastställs bestämmelser för fastställande av leveranskrav med tullfrihet för produkter med KN-nummer 1701, uttryckt i vitsockerekvivalenter, för import med ursprung i de länder som skrivit under AVS-protokollet och avtalet med Indien. |
| --- | --- |

(1)

I artikel 9 i förordning (EG) nr 1159/2003 fastställs bestämmelser för fastställande av leveranskrav med tullfrihet för produkter med KN-nummer 1701, uttryckt i vitsockerekvivalenter, för import med ursprung i de länder som skrivit under AVS-protokollet och avtalet med Indien.

| (2) | I artikel 16 i förordning (EG) nr 1159/2003 fastställs bestämmelser för fastställande av tullfria kvoter för produkter med KN-nummer 1701 11 10, uttryckt i vitsockerekvivalenter, för import med ursprung i de länder som skrivit under AVS-protokollet och avtalet med Indien. |
| --- | --- |

(2)

I artikel 16 i förordning (EG) nr 1159/2003 fastställs bestämmelser för fastställande av tullfria kvoter för produkter med KN-nummer 1701 11 10, uttryckt i vitsockerekvivalenter, för import med ursprung i de länder som skrivit under AVS-protokollet och avtalet med Indien.

| (3) | Genom artikel 22 i förordning (EG) nr 1159/2003 öppnas tullkvoter med en tull på 98 euro per ton för produkter med KN-nummer 1701 11 10, för import med ursprung i Brasilien, Kuba och andra tredjeländer. |
| --- | --- |

(3)

Genom artikel 22 i förordning (EG) nr 1159/2003 öppnas tullkvoter med en tull på 98 euro per ton för produkter med KN-nummer 1701 11 10, för import med ursprung i Brasilien, Kuba och andra tredjeländer.

| (4) | Under veckan den 19 till och med den 23 juni 2006, har, i enlighet med artikel 5.1 i förordning (EG) nr 1159/2003, ansökningar lämnats in till de behöriga myndigheterna om utfärdande av importlicenser för en sammanlagd kvantitet som överstiger det leveranskrav för det berörda landet som fastställts i enlighet med artikel 9 i förordning (EG) nr 1159/2003 för förmånssocker AV-Indien. |
| --- | --- |

(4)

Under veckan den 19 till och med den 23 juni 2006, har, i enlighet med artikel 5.1 i förordning (EG) nr 1159/2003, ansökningar lämnats in till de behöriga myndigheterna om utfärdande av importlicenser för en sammanlagd kvantitet som överstiger det leveranskrav för det berörda landet som fastställts i enlighet med artikel 9 i förordning (EG) nr 1159/2003 för förmånssocker AV-Indien.

| (5) | Under rådande omständigheter bör kommissionen fastställa en nedsättningskoefficient så att licenser kan utfärdas i proportion till den disponibla kvantiteten och meddela att den gällande gränsen har uppnåtts. |
| --- | --- |

(5)

Under rådande omständigheter bör kommissionen fastställa en nedsättningskoefficient så att licenser kan utfärdas i proportion till den disponibla kvantiteten och meddela att den gällande gränsen har uppnåtts.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

För de ansökningar om importlicenser som lämnats in mellan den 19 till och med den 23 juni 2006 i enlighet med artikel 5.1 i förordning (EG) nr 1159/2003 skall licenser utfärdas inom de kvantiteter som anges i bilagan till denna förordning.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 29 juni 2006.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 28 juni 2006.

På kommissionens vägnar

J. L. DEMARTY

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EGT L 178, 30.6.2001, s. 1. Förordningen senast ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 987/2005 (EUT L 167, 29.6.2005, s. 12).

1

(2)  EGT L 146, 20.6.1996, s. 1.

2

(3)  EUT L 162, 1.7.2003, s. 25. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 568/2005 (EUT L 97, 15.4.2005, s. 9).

3

---

BILAGA

Förmånssocker AVS–INDIEN

Avdelning II i förordning (EG) nr 1159/2003

Regleringsåret 2005/06

| Land | Procent som skall beviljas av de kvantiteter som omfattas av ansökningar under veckan den 19.–23.6.2006 | Gräns |
| --- | --- | --- |
| Barbados | 100 | |
| Belize | 0 | Uppnådd |
| Kongo | 100 | |
| Fiji | 0 | Uppnådd |
| Guyana | 0 | Uppnådd |
| Indien | 0 | |
| Elfenbenskusten | 100 | |
| Jamaica | 0 | Uppnådd |
| Kenya | 0 | Uppnådd |
| Madagaskar | 100 | |
| Malawi | 100 | |
| Mauritius | 0 | Uppnådd |
| Moçambique | 0 | Uppnådd |
| Saint Christopher och Nevis | 0 | Uppnådd |
| Swaziland | 0 | Uppnådd |
| Tanzania | 100 | |
| Trinidad och Tobago | 100 | |
| Zambia | 64,1347 | Uppnådd |
| Zimbabwe | 0 | Uppnådd |

Land

Procent som skall beviljas av de kvantiteter som omfattas av ansökningar under veckan den 19.–23.6.2006

Gräns

Barbados

100

Belize

0

Uppnådd

Kongo

100

Fiji

0

Uppnådd

Guyana

0

Uppnådd

Indien

0

Elfenbenskusten

100

Jamaica

0

Uppnådd

Kenya

0

Uppnådd

Madagaskar

100

Malawi

100

Mauritius

0

Uppnådd

Moçambique

0

Uppnådd

Saint Christopher och Nevis

0

Uppnådd

Swaziland

0

Uppnådd

Tanzania

100

Trinidad och Tobago

100

Zambia

64,1347

Uppnådd

Zimbabwe

0

Uppnådd

Regleringsåret 2006/07

| Land | Procent som skall beviljas av de kvantiteter som omfattas av ansökningar under veckan den 19.–23.6.2006 | Gräns |
| --- | --- | --- |
| Barbados | 100 | |
| Belize | 100 | |
| Kongo | 100 | |
| Fiji | 100 | |
| Guyana | 100 | |
| Indien | 100 | |
| Elfenbenskusten | 100 | |
| Jamaica | 100 | |
| Kenya | 100 | |
| Madagaskar | 100 | |
| Malawi | 100 | |
| Mauritius | 100 | |
| Moçambique | 100 | |
| Saint Christopher och Nevis | 100 | |
| Swaziland | 100 | |
| Tanzania | 100 | |
| Trinidad och Tobago | 100 | |
| Zambia | 100 | |
| Zimbabwe | 100 | |

Land

Procent som skall beviljas av de kvantiteter som omfattas av ansökningar under veckan den 19.–23.6.2006

Gräns

Barbados

100

Belize

100

Kongo

100

Fiji

100

Guyana

100

Indien

100

Elfenbenskusten

100

Jamaica

100

Kenya

100

Madagaskar

100

Malawi

100

Mauritius

100

Moçambique

100

Saint Christopher och Nevis

100

Swaziland

100

Tanzania

100

Trinidad och Tobago

100

Zambia

100

Zimbabwe

100

Särskilt förmånssocker

Avdelning III i förordning (EG) nr 1159/2003

Regleringsåret 2005/06

| Land | Procent som skall beviljas av de kvantiteter som omfattas av ansökningar under veckan den 19.–23.6.2006 | Gräns |
| --- | --- | --- |
| Indien | 0 | Uppnådd |
| AVS | 100 | |

Land

Procent som skall beviljas av de kvantiteter som omfattas av ansökningar under veckan den 19.–23.6.2006

Gräns

Indien

0

Uppnådd

AVS

100

Socker enligt CXL-medgivande

Avdelning IV i förordning (EG) nr 1159/2003

Regleringsåret 2005/06

| Land | Procent som skall beviljas av de kvantiteter som omfattas av ansökningar under veckan den 19.–23.6.2006 | Gräns |
| --- | --- | --- |
| Brasilien | 0 | Uppnådd |
| Kuba | 100 | |
| Övriga tredjeländer | 0 | Uppnådd |

Land

Procent som skall beviljas av de kvantiteter som omfattas av ansökningar under veckan den 19.–23.6.2006

Gräns

Brasilien

0

Uppnådd

Kuba

100

Övriga tredjeländer

0

Uppnådd

---

| 29.6.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 175/61 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 175/61

---

KOMMISSIONENS DIREKTIV 2006/59/EG

av den 28 juni 2006

om ändring av bilagorna till rådets direktiv 76/895/EEG, 86/362/EEG, 86/363/EEG och 90/642/EEG när det gäller gränsvärden för resthalter av karbaryl, deltametrin, endosulfan, fenitrotion, metidation och oxamyl

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets direktiv 76/895/EEG av den 23 november 1976 om fastställande av gränsvärden för bekämpningsmedelsrester i och på frukt och grönsaker (1), särskilt artikel 5,

med beaktande av rådets direktiv 86/362/EEG av den 24 juli 1986 om fastställande av gränsvärden för bekämpningsmedelsrester i och på spannmål (2), särskilt artikel 10,

med beaktande av rådets direktiv 86/363/EEG av den 24 juli 1986 om fastställande av gränsvärden för bekämpningsmedelsrester i och på livsmedel av animaliskt ursprung (3), särskilt artikel 10,

med beaktande av rådets direktiv 90/642/EEG av den 27 november 1990 om fastställande av gränsvärden för bekämpningsmedelsrester i och på produkter av vegetabiliskt ursprung inklusive frukt och grönsaker (4), särskilt artikel 7,

med beaktande av rådets direktiv 91/414/EEG av den 15 juli 1991 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden (5), särskilt artikel 4.1 f, och

av följande skäl:

| (1) | Gränsvärdena för resthalter i spannmål och produkter av vegetabiliskt ursprung, inklusive frukt och grönsaker, avspeglar de minsta mängder av bekämpningsmedel som krävs för ett effektivt växtskydd, när medlen används på ett sådant sätt att resthalterna blir så låga som det är praktiskt möjligt och godtagbart ur toxikologisk synpunkt, särskilt med hänsyn till skyddet av miljön och konsumenternas beräknade intag via födan. Gränsvärdena för resthalter i livsmedel av animaliskt ursprung avspeglar djurens intag av spannmål och produkter av vegetabiliskt ursprung som behandlats med bekämpningsmedel och eventuellt direkta konsekvenser av användningen av olika veterinärmedicinska läkemedel. Gemenskapens gränsvärden för resthalter motsvarar den övre gränsen för de resthalter som kan förväntas finnas i produkterna om producenterna har tillämpat god lantbrukspraxis. |
| --- | --- |

(1)

Gränsvärdena för resthalter i spannmål och produkter av vegetabiliskt ursprung, inklusive frukt och grönsaker, avspeglar de minsta mängder av bekämpningsmedel som krävs för ett effektivt växtskydd, när medlen används på ett sådant sätt att resthalterna blir så låga som det är praktiskt möjligt och godtagbart ur toxikologisk synpunkt, särskilt med hänsyn till skyddet av miljön och konsumenternas beräknade intag via födan. Gränsvärdena för resthalter i livsmedel av animaliskt ursprung avspeglar djurens intag av spannmål och produkter av vegetabiliskt ursprung som behandlats med bekämpningsmedel och eventuellt direkta konsekvenser av användningen av olika veterinärmedicinska läkemedel. Gemenskapens gränsvärden för resthalter motsvarar den övre gränsen för de resthalter som kan förväntas finnas i produkterna om producenterna har tillämpat god lantbrukspraxis.

| (2) | Gränsvärdena för bekämpningsmedelsrester ses regelbundet över och ändras med hänsyn till ny information och nya uppgifter. Gränsvärdena fastställs till den lägsta analytiska bestämningsgränsen i de fall där godkänd användning av växtskyddsmedel inte ger upphov till påvisbara halter av bekämpningsmedelsrester i eller på livsmedel, eller då det inte finns några godkända användningsområden, eller då medlemsstaternas beslut om godkännande för vissa användningsområden inte underbyggts med nödvändiga uppgifter, eller då användningsområden i tredjeländer som ger upphov till bekämpningsmedelsrester i eller på sådana livsmedel som får övergå till fri omsättning på gemenskapens marknad, inte har underbyggts med nödvändiga uppgifter. |
| --- | --- |

(2)

Gränsvärdena för bekämpningsmedelsrester ses regelbundet över och ändras med hänsyn till ny information och nya uppgifter. Gränsvärdena fastställs till den lägsta analytiska bestämningsgränsen i de fall där godkänd användning av växtskyddsmedel inte ger upphov till påvisbara halter av bekämpningsmedelsrester i eller på livsmedel, eller då det inte finns några godkända användningsområden, eller då medlemsstaternas beslut om godkännande för vissa användningsområden inte underbyggts med nödvändiga uppgifter, eller då användningsområden i tredjeländer som ger upphov till bekämpningsmedelsrester i eller på sådana livsmedel som får övergå till fri omsättning på gemenskapens marknad, inte har underbyggts med nödvändiga uppgifter.

| (3) | Kommissionen har informerats om att de gällande gränsvärdena för resthalter av ett flertal bekämpningsmedel kan behöva ses över på grund av ny information om toxikologin och konsumenternas intag. Kommissionen har bett respektive rapporterande medlemsstater lämna in förslag till översyn av gemenskapens gränsvärden. Sådana förslag har inkommit till kommissionen. |
| --- | --- |

(3)

Kommissionen har informerats om att de gällande gränsvärdena för resthalter av ett flertal bekämpningsmedel kan behöva ses över på grund av ny information om toxikologin och konsumenternas intag. Kommissionen har bett respektive rapporterande medlemsstater lämna in förslag till översyn av gemenskapens gränsvärden. Sådana förslag har inkommit till kommissionen.

| (4) | Konsumenternas livstids- och korttidsexponering för de bekämpningsmedel som behandlas i detta direktiv genom olika livsmedelsprodukter har bedömts på nytt och utvärderats i enlighet med de rutiner och den praxis som används inom gemenskapen, med beaktande av Världshälsoorganisationens riktlinjer (6). Det är därför lämpligt att fastställa nya gränsvärden för att förhindra att konsumenterna utsätts för oacceptabel exponering. |
| --- | --- |

(4)

Konsumenternas livstids- och korttidsexponering för de bekämpningsmedel som behandlas i detta direktiv genom olika livsmedelsprodukter har bedömts på nytt och utvärderats i enlighet med de rutiner och den praxis som används inom gemenskapen, med beaktande av Världshälsoorganisationens riktlinjer (6). Det är därför lämpligt att fastställa nya gränsvärden för att förhindra att konsumenterna utsätts för oacceptabel exponering.

| (5) | I relevanta fall har konsumenternas akuta exponering för dessa bekämpningsmedel genom var och en av de livsmedelsprodukter som kan innehålla resthalter bedömts och utvärderats i enlighet med de rutiner och den praxis som används inom gemenskapen, med beaktande av Världshälsoorganisationens riktlinjer. Förekomst av resthalter av bekämpningsmedel på samma nivå som eller under de nya gränsvärdena bedöms inte förorsaka några akuta toxiska effekter. |
| --- | --- |

(5)

I relevanta fall har konsumenternas akuta exponering för dessa bekämpningsmedel genom var och en av de livsmedelsprodukter som kan innehålla resthalter bedömts och utvärderats i enlighet med de rutiner och den praxis som används inom gemenskapen, med beaktande av Världshälsoorganisationens riktlinjer. Förekomst av resthalter av bekämpningsmedel på samma nivå som eller under de nya gränsvärdena bedöms inte förorsaka några akuta toxiska effekter.

| (6) | Gemenskapens handelspartner ombads via Världshandelsorganisationen att yttra sig om de nya gränsvärdena och deras synpunkter har beaktats. |
| --- | --- |

(6)

Gemenskapens handelspartner ombads via Världshandelsorganisationen att yttra sig om de nya gränsvärdena och deras synpunkter har beaktats.

| (7) | Bilagorna till direktiven 76/895/EEG, 86/362/EEG, 86/363/EEG och 90/642/EEG bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(7)

Bilagorna till direktiven 76/895/EEG, 86/362/EEG, 86/363/EEG och 90/642/EEG bör därför ändras i enlighet med detta.

| (8) | De åtgärder som föreskrivs i detta direktiv är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa. |
| --- | --- |

(8)

De åtgärder som föreskrivs i detta direktiv är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

I bilaga II till direktiv 76/895/EEG skall posterna beträffande karbaryl och fenitrotion utgå.

Artikel 2

Direktiv 86/362/EEG skall ändras på följande sätt:

| a) | I bilaga II del A skall raden om oxamyl i bilaga I till det här direktivet läggas till. |
| --- | --- |

a)

I bilaga II del A skall raden om oxamyl i bilaga I till det här direktivet läggas till.

| b) | I bilaga II del A skall raderna om deltametrin och metidation ersättas med texten i bilaga II till det här direktivet. |
| --- | --- |

b)

I bilaga II del A skall raderna om deltametrin och metidation ersättas med texten i bilaga II till det här direktivet.

Artikel 3

Direktiv 86/363/EEG skall ändras på följande sätt:

| a) | I bilaga II del A skall raderna om karbaryl i bilaga III till det här direktivet läggas till. |
| --- | --- |

a)

I bilaga II del A skall raderna om karbaryl i bilaga III till det här direktivet läggas till.

| b) | I bilaga II del B skall raden om deltametrin ersättas med texten i bilaga IV till det här direktivet. |
| --- | --- |

b)

I bilaga II del B skall raden om deltametrin ersättas med texten i bilaga IV till det här direktivet.

Artikel 4

Direktiv 90/642/EEG skall ändras på följande sätt:

| a) | I bilaga II skall raderna om karbaryl och oxamyl i bilaga V till det här direktivet läggas till. |
| --- | --- |

a)

I bilaga II skall raderna om karbaryl och oxamyl i bilaga V till det här direktivet läggas till.

| b) | I bilaga II skall raderna om deltametrin, endosulfan, fenitrotion och metidation ersättas med texten i bilaga VI till det här direktivet. |
| --- | --- |

b)

I bilaga II skall raderna om deltametrin, endosulfan, fenitrotion och metidation ersättas med texten i bilaga VI till det här direktivet.

Artikel 5

1.   Medlemsstaterna skall senast den 29 december 2006 anta och offentliggöra de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv. De skall genast överlämna texterna till dessa bestämmelser till kommissionen tillsammans med en jämförelsetabell för dessa bestämmelser och bestämmelserna i detta direktiv.

De skall tillämpa dessa bestämmelser från och med den 30 december 2006, utom bestämmelserna för oxamyl som skall tillämpas från och med den 30 december 2007.

När en medlemsstat antar dessa bestämmelser skall de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen skall göras skall varje medlemsstat själv utfärda.

2.   Medlemsstaterna skall till kommissionen överlämna texten till de centrala bestämmelser i nationell lagstiftning som de antar inom det område som omfattas av detta direktiv.

Artikel 6

Detta direktiv träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 7

Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 28 juni 2006.

På kommissionens vägnar

Markos KYPRIANOU

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 340, 9.12.1976, s. 26. Direktivet senast ändrat genom kommissionens direktiv 2005/70/EG (EUT L 276, 21.10.2005, s. 35).

1

(2)  EGT L 221, 7.8.1986, s. 37. Direktivet senast ändrat genom kommissionens direktiv 2006/30/EG (EUT L 75, 14.3.2006, s. 7).

2

(3)  EGT L 221, 7.8.1986, s. 43. Direktivet senast ändrat genom direktiv 2006/30/EG.

3

(4)  EGT L 350, 14.12.1990, s. 71. Direktivet senast ändrat genom kommissionens direktiv 2006/53/EG (EUT L 154, 8.6.2006, s. 11).

4

(5)  EGT L 230, 19.8.1991, s. 1. Direktivet senast ändrat genom kommissionens direktiv 2006/45/EG (EUT L 130, 18.5.2006, s. 27).

5

(6)  Riktlinjer för beräkning av intaget av bekämpningsmedelsrester (reviderad utgåva), upprättade av GEMS/Livsmedelsprogrammet i samarbete med Codex Alimentarius-kommittén för bekämpningsmedelsrester och utgivna av Världshälsoorganisationen 1997 (WHO/FSF/FOS/97.7).

6

---

BILAGA I

| Bekämpningsmedelsrester | Gränsvärden i mg/kg |
| --- | --- |
| ”Oxamyl | 0,01 (1)
   (2)

  SPANNMÅL |

Bekämpningsmedelsrester

Gränsvärden i mg/kg

”Oxamyl

0,01 (1)
   (2)

SPANNMÅL

---

(1)  Lägsta analytiska bestämningsgräns.

1

(2)  Provisoriskt gränsvärde som fastställts i enlighet med artikel 4.1 f i direktiv 91/414/EEG: Om det inte ändras blir gränsvärdet definitivt med verkan från och med den 19 juli 2010.”

2

---

BILAGA II

| Bekämpningsmedelsrester | Gränsvärden i mg/kg |
| --- | --- |
| ”Deltametrin | 2
  SPANNMÅL |
| Metidation | 0,02 (1)

  SPANNMÅL |

Bekämpningsmedelsrester

Gränsvärden i mg/kg

”Deltametrin

2

SPANNMÅL

Metidation

0,02 (1)

SPANNMÅL

---

(1)  Lägsta analytiska bestämningsgräns.”

1

---

BILAGA III

| Bekämpningsmedelsrester | Gränsvärden i mg/kg |
| --- | --- |
| | För fett i kött, köttberedningar, slaktbiprodukter och djurfetter som förtecknas i bilaga I under KN-nummer ex 0201, 0202, 0203, 0204, 0205 00 00, 0206, 0207, ex 0208, 0209 00, 0210, 1601 00 och 1602 (1) (4) | För komjölk och helmjölk från ko som förtecknas i bilaga I under KN-nummer 0401; för övriga livsmedel under KN-nummer 0401, 0402, 0405 00 och 0406 i enlighet med (2) (4) | För färska ägg utan skal, fågelägg och äggula som förtecknas i bilaga I under KN-nummer 0407 00 och 0408 (3) (4) |
| ”karbaryl | 0,05 (1) | 0,05 (1) | 0,05 (1) |

Bekämpningsmedelsrester

Gränsvärden i mg/kg

För fett i kött, köttberedningar, slaktbiprodukter och djurfetter som förtecknas i bilaga I under KN-nummer ex 0201, 0202, 0203, 0204, 0205 00 00, 0206, 0207, ex 0208, 0209 00, 0210, 1601 00 och 1602 (1) (4)

För komjölk och helmjölk från ko som förtecknas i bilaga I under KN-nummer 0401; för övriga livsmedel under KN-nummer 0401, 0402, 0405 00 och 0406 i enlighet med (2) (4)

För färska ägg utan skal, fågelägg och äggula som förtecknas i bilaga I under KN-nummer 0407 00 och 0408 (3) (4)

”karbaryl

0,05 (1)

0,05 (1)

0,05 (1)

---

(1)  Lägsta analytiska bestämningsgräns.”

1

---

BILAGA IV

| Bekämpningsmedelsrester | Gränsvärden i mg/kg |
| --- | --- |
| | För fett i kött, köttberedningar, slaktbiprodukter och djurfetter som förtecknas i bilaga I under KN-nummer ex 0201, 0202, 0203, 0204, 0205 00 00, 0206, 0207, ex 0208, 0209 00, 0210, 1601 00 och 1602 (1) (4) | För komjölk och helmjölk från ko som förtecknas i bilaga I under KN-nummer 0401; för övriga livsmedel under KN-nummer 0401, 0402, 0405 00 och 0406 i enlighet med (2) (4) | För färska ägg utan skal, fågelägg och äggula som förtecknas i bilaga I under KN-nummer 0407 00 och 0408 (3) (4) |
| ”deltametrin
  (cis-deltametrin) (2) | lever och njure 0,03 (1), fjäderfä och fjäderfäprodukter 0,1, övriga 0,5 | 0,05 | 0,05 (1) |

Bekämpningsmedelsrester

Gränsvärden i mg/kg

För fett i kött, köttberedningar, slaktbiprodukter och djurfetter som förtecknas i bilaga I under KN-nummer ex 0201, 0202, 0203, 0204, 0205 00 00, 0206, 0207, ex 0208, 0209 00, 0210, 1601 00 och 1602 (1) (4)

För komjölk och helmjölk från ko som förtecknas i bilaga I under KN-nummer 0401; för övriga livsmedel under KN-nummer 0401, 0402, 0405 00 och 0406 i enlighet med (2) (4)

För färska ägg utan skal, fågelägg och äggula som förtecknas i bilaga I under KN-nummer 0407 00 och 0408 (3) (4)

”deltametrin

(cis-deltametrin) (2)

lever och njure 0,03 (1), fjäderfä och fjäderfäprodukter 0,1, övriga 0,5

0,05

0,05 (1)

---

(1)  Lägsta analytiska bestämningsgräns.

1

(2)  Tillfälligt gränsvärde som gäller till och med den 1 november 2007, i avvaktan på översynen av den dokumentation som avses i bilaga III till direktiv 91/414/EEG och omregistreringen av deltametrinformuleringar i medlemsstaterna.”

2

---

BILAGA V

| Grupper av och exempel på enskilda produkter för vilka gränsvärdena gäller | Karbaryl | Oxamyl (3) |
| --- | --- | --- |
| ”1.   Frukt, färsk, torkad eller okokt, konserverad genom frysning utan tillsats av socker; nötter |
| i) | CITRUSFRUKTER |

Grupper av och exempel på enskilda produkter för vilka gränsvärdena gäller

Karbaryl

Oxamyl (3)

Frukt, färsk, torkad eller okokt, konserverad genom frysning utan tillsats av socker; nötter

i)

0,05 (1)

Grapefrukt

Citroner

Lime

Mandariner (inkl. klementiner och andra hybrider)

0,02 (2)

Apelsiner

Pomelo

Övriga

0,01 (1)
   (2)

| ii) | TRÄDNÖTTER (skalade eller oskalade) |
| --- | --- |

ii)

0,05 (1)

0,01 (1)
   (2)

Mandlar

Paranötter

Cashewnötter

Kastanjer

Kokosnötter

Hasselnötter

Macadamianötter

Pekannötter

Pinjenötter

Pistaschmandlar

Valnötter

Övriga

| iii) | KÄRNFRUKTER |
| --- | --- |

iii)

0,05 (1)

0,01 (1)
   (2)

Äpplen

Päron

Kvitten

Övriga

| iv) | STENFRUKTER |
| --- | --- |

iv)

0,05 (1)

0,01 (1)
   (2)

Aprikoser

Körsbär

Persikor (inkl. nektariner och liknande hybrider)

Plommon

Övriga

| v) | BÄR OCH SMÅ FRUKTER |
| --- | --- |

v)

0,05 (1)

0,01 (1)
   (2)

| a) | Bordsdruvor och druvor för vinframställning |
| --- | --- |

a)

Bordsdruvor och druvor för vinframställning

Bordsdruvor

Druvor för vinframställning

| b) | Jordgubbar (odlade) |
| --- | --- |

b)

Jordgubbar (odlade)

| c) | Rubusfrukter (odlade) |
| --- | --- |

c)

Rubusfrukter (odlade)

Björnbär

Blåhallon

Loganbär

Hallon

Övriga

| d) | Andra små frukter och bär (odlade) |
| --- | --- |

d)

Andra små frukter och bär (odlade)

Blåbär

Tranbär

Vinbär (röda, svarta och vita)

Krusbär

Övriga

| e) | Vilda bär och frukter |
| --- | --- |

e)

Vilda bär och frukter

| vi) | DIVERSE FRUKTER |
| --- | --- |

vi)

0,01 (1)
   (2)

Avokado

Bananer

Dadlar

Fikon

Kiwifrukter

Kumquat

Litchiplommon

Mango

Oliver (bordsoliver)

5

Oliver (för oljeproduktion)

5

Papaya

Passionsfrukt

Ananas

Granatäpplen

Övriga

0,05 (1)

Grönsaker, färska eller okokta, frysta eller torkade

| i) | ROT- OCH KNÖLGRÖNSAKER |
| --- | --- |

i)

0,05 (1)

0,01 (1)
   (2)

Rödbetor

Morötter

Maniok

Rotselleri

Pepparrot

Jordärtskockor

Palsternackor

Rotpersilja

Rädisor

Haverrot

Sötpotatis

Kålrötter

Rovor

Jamsrot

Övriga

| ii) | LÖKGRÖNSAKER |
| --- | --- |

ii)

0,05 (1)

0,01 (1)
   (2)

Vitlök

Kepalök

Schalottenlök

Knipplök

Övriga

| iii) | FRUKTGRÖNSAKER |
| --- | --- |

iii)

| a) | Solanacea |
| --- | --- |

a)

Tomater

0,5

0,02 (2)

Paprikor

0,02 (2)

Auberginer

0,02 (2)

Okra

Övriga

0,05 (1)

0,01 (1)
   (2)

| b) | Gurkväxter – ätligt skal |
| --- | --- |

b)

Gurkväxter – ätligt skal

0,05 (1)

Slanggurkor

0,02 (2)

Druvgurkor

0,02 (2)

Zucchini (sommarsquash)

0,03 (2)

Övriga

0,01 (1)
   (2)

| c) | Gurkväxter – oätligt skal |
| --- | --- |

c)

Gurkväxter – oätligt skal

0,05 (1)

0,01 (1)
   (2)

Meloner

Squash (vintersquash)

Vattenmeloner

Övriga

| d) | Sockermajs |
| --- | --- |

d)

Sockermajs

0,01 (1)
   (2)

| iv) | KÅLGRÖNSAKER |
| --- | --- |

iv)

0,05 (1)

0,01 (1)
   (2)

| a) | Blommande kål |
| --- | --- |

a)

Blommande kål

Broccoli

Blomkål

Övriga

| b) | Huvudbildande kål |
| --- | --- |

b)

Huvudbildande kål

Brysselkål

Vitkål, rödkål

Övriga

| c) | Bladbildande kål |
| --- | --- |

c)

Bladbildande kål

Salladskål

Grönkål

Övriga

| d) | Kålrabbi |
| --- | --- |

d)

Kålrabbi

| v) | BLADGRÖNSAKER OCH FÄRSKA ÖRTER |
| --- | --- |

v)

0,05 (1)

0,01 (1)
   (2)

| a) | Sallat och liknande |
| --- | --- |

a)

Sallat och liknande

Kryddkrasse

Vårklynne

Sallat

Escarole

Ruccolasallad

Blad och stjälkar av kål

Övriga

| b) | Spenat och liknande |
| --- | --- |

b)

Spenat och liknande

Spenat

Mangold

Övriga

| c) | Vattenkrasse |
| --- | --- |

c)

Vattenkrasse

| d) | Endiviasallat |
| --- | --- |

d)

Endiviasallat

| e) | Örter |
| --- | --- |

e)

Örter

Körvel

Gräslök

Persilja

Snittselleri

Övriga

| vi) | BALJVÄXTER (färska) |
| --- | --- |

vi)

0,05 (1)

0,01 (1)
   (2)

Bönor (med skida)

Bönor (utan skida)

Ärter (med skida)

Ärter (utan skida)

Övriga

| vii) | STJÄLKGRÖNSAKER (färska) |
| --- | --- |

vii)

0,05 (1)

0,01 (1)
   (2)

Sparris

Kardon

Bladselleri

Fänkål

Kronärtskockor

Purjolök

Rabarber

Övriga

| viii) | SVAMP |
| --- | --- |

viii)

0,05 (1)

0,01 (1)
   (2)

| a) | Odlad svamp |
| --- | --- |

a)

Odlad svamp

| b) | Vild svamp |
| --- | --- |

b)

Vild svamp

| 3. | Baljväxter (torkade) |
| --- | --- |

3.

0,05 (1)

0,01 (1)
   (2)

Bönor

Linser

Ärter

Övriga

| 4. | Oljeväxtfröer |
| --- | --- |

4.

0,05 (1)

0,02 (1)
   (2)

Linfrö

Jordnötter

Vallmofrö

Sesamfrö

Solrosfrö

Rapsfrö

Sojabönor

Senapsfrö

Bomullsfrö

Hampfrö

Övriga

| 5. | Potatis |
| --- | --- |

5.

0,05 (1)

0,01 (1)
   (2)

Färskpotatis

Övrig matpotatis

| 6. | Te (torkade blad och stjälkar, jästa eller ojästa, av Camellia sinensis) |
| --- | --- |

6.

0,1 (1)

0,02 (2)

| 7. | Humle (torkad), inkl. pellets och icke-koncentrerat pulver |
| --- | --- |

7.

0,1 (1)

0,02 (2)

---

(1)  Lägsta analytiska bestämningsgräns.

1

(2)  Provisoriskt gränsvärde som fastställts i enlighet med artikel 4.1 f i direktiv 91/414/EEG: Om det inte ändras blir gränsvärdet definitivt med verkan från och med den 19 juli 2010.

2

(3)  Tillfälligt gränsvärde som gäller till och med den 1 januari 2008, i avvaktan på att försöksdata lämnas in.”

3

---

BILAGA VI

| Grupper av och exempel på enskilda produkter för vilka gränsvärdena gäller | Deltametrin (cis-deltametrin) (1) | Endosulfan (summan av alfa- och beta-isomer och endosulfan-sulfat utryckt som endosulfan) | Fenitrotion | Metidation |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| ”1. | Frukt: färsk, torkad eller okokt, konserverad genom frysning utan tillsats av socker; nötter |

Grupper av och exempel på enskilda produkter för vilka gränsvärdena gäller

Deltametrin (cis-deltametrin) (1)

Endosulfan (summan av alfa- och beta-isomer och endosulfan-sulfat utryckt som endosulfan)

Fenitrotion

Metidation

”1.

0,01 (2)

| i) | CITRUSFRUKTER |
| --- | --- |

i)

0,05 (2)

0,05 (2)

2

Grapefrukt

Citroner

Lime

Mandariner (inkl. klementiner och andra hybrider)

Apelsiner

Pomelo

Övriga

| ii) | TRÄDNÖTTER (skalade eller oskalade) |
| --- | --- |

ii)

0,05 (2)

0,1 (2)

0,05 (2)

Mandlar

Paranötter

Cashewnötter

Kastanjer

Kokosnötter

Hasselnötter

Macadamianötter

Pekannötter

Pinjenötter

Pistaschmandlar

Valnötter

Övriga

| iii) | KÄRNFRUKTER |
| --- | --- |

iii)

0,02 (2)

Äpplen

0,2

Päron

0,3

Kvitten

Övriga

0,1

0,05 (2)

| iv) | STENFRUKTER |
| --- | --- |

iv)

0,05 (2)

Aprikoser

Körsbär

0,2

Persikor (inkl. nektariner och liknande hybrider)

0,05

Plommon

0,2

Övriga

0,1

0,02 (2)

| v) | BÄR OCH SMÅ FRUKTER |
| --- | --- |

v)

| a) | Bordsdruvor och druvor för vinframställning |
| --- | --- |

a)

Bordsdruvor och druvor för vinframställning

0,2

0,5

0,02 (2)

Bordsdruvor

Druvor för vinframställning

| b) | Jordgubbar (odlade) |
| --- | --- |

b)

Jordgubbar (odlade)

0,2

0,05 (2)

0,02 (2)

| c) | Rubusfrukter (odlade) |
| --- | --- |

c)

Rubusfrukter (odlade)

0,05 (2)

0,02 (2)

Björnbär

0,5

Blåhallon

Loganbär

Hallon

0,5

Övriga

0,05 (2)

| d) | Andra små frukter och bär (odlade) |
| --- | --- |

d)

Andra små frukter och bär (odlade)

0,05 (2)

0,02 (2)

Blåbär

Tranbär

Vinbär (röda, svarta och vita)

0,5

Krusbär

0,2

Övriga

0,05 (2)

| e) | Vilda bär och frukter |
| --- | --- |

e)

Vilda bär och frukter

0,05 (2)

0,05 (2)

0,02 (2)

| vi) | DIVERSE FRUKTER |
| --- | --- |

vi)

0,05 (2)

Avokado

Bananer

Dadlar

Fikon

Kiwifrukter

0,2

Kumquat

Litchiplommon

Mango

Oliver (bordsoliver)

1

1

Oliver (för oljeproduktion)

1

1

Papaya

Passionsfrukt

Ananas

Granatäpplen

Övriga

0,05 (2)

0,02 (2)

| 2. | Grönsaker, färska eller okokta, frysta eller torkade |
| --- | --- |

2.

0,01 (2)

0,02 (2)

| i) | ROT- OCH KNÖLGRÖNSAKER |
| --- | --- |

i)

0,05 (2)

0,05 (2)

Rödbetor

Morötter

Maniok

Rotselleri

Pepparrot

Jordärtskockor

Palsternackor

Rotpersilja

Rädisor

Haverrot

Sötpotatis

Kålrötter

Rovor

Jamsrot

Övriga

| ii) | LÖKGRÖNSAKER |
| --- | --- |

ii)

0,05 (2)

Vitlök

0,1

Kepalök

0,1

Schalottenlök

0,1

Knipplök

0,1

Övriga

0,05 (2)

| iii) | FRUKTGRÖNSAKER |
| --- | --- |

iii)

| a) | Solanacea |
| --- | --- |

a)

Tomater

0,3

0,5

Paprikor

1

Auberginer

0,3

Okra

0,3

Övriga

0,2

0,05 (2)

| b) | Gurkväxter – ätligt skal |
| --- | --- |

b)

Gurkväxter – ätligt skal

0,2

0,05 (2)

Slanggurkor

Druvgurkor

Zucchini (sommarsquash)

Övriga

| c) | Gurkväxter – oätligt skal |
| --- | --- |

c)

Gurkväxter – oätligt skal

0,2

0,05 (2)

Meloner

Squash (vintersquash)

Vattenmeloner

Övriga

| d) | Sockermajs |
| --- | --- |

d)

Sockermajs

0,05 (2)

0,05 (2)

| iv) | KÅLGRÖNSAKER |
| --- | --- |

iv)

0,05 (2)

| a) | Blommande kål |
| --- | --- |

a)

Blommande kål

0,1

Broccoli

Blomkål

Övriga

| b) | Huvudbildande kål |
| --- | --- |

b)

Huvudbildande kål

0,1

Brysselkål

Vitkål, rödkål

Övriga

| c) | Bladbildande kål |
| --- | --- |

c)

Bladbildande kål

0,5

Salladskål

Grönkål

Övriga

| d) | Kålrabbi |
| --- | --- |

d)

Kålrabbi

0,05 (2)

| v) | BLADGRÖNSAKER OCH FÄRSKA ÖRTER |
| --- | --- |

v)

0,05 (2)

| a) | Sallat och liknande |
| --- | --- |

a)

Sallat och liknande

0,5

Kryddkrasse

Vårklynne

Sallat

Escarole

Ruccolasallad

Blad och stjälkar av kål

Övriga

| b) | Spenat och liknande |
| --- | --- |

b)

Spenat och liknande

0,5

Spenat

Mangold

Övriga

| c) | Vattenkrasse |
| --- | --- |

c)

Vattenkrasse

0,05 (2)

| d) | Endivsallat |
| --- | --- |

d)

Endivsallat

0,05 (2)

| e) | Örter |
| --- | --- |

e)

Örter

0,5

Körvel

Gräslök

Persilja

Snittselleri

Övriga

| vi) | BALJVÄXTER (färska) |
| --- | --- |

vi)

0,2

0,05 (2)

Bönor (med skida)

Bönor (utan skida)

Ärter (med skida)

Ärter (utan skida)

Övriga

| vii) | STJÄLKGRÖNSAKER (färska) |
| --- | --- |

vii)

0,05 (2)

Sparris

Kardon

Bladselleri

Fänkål

Kronärtskockor

0,1

Purjolök

0,2

Rabarber

Övriga

0,05 (2)

| viii) | SVAMP |
| --- | --- |

viii)

0,05 (2)

0,05 (2)

| a) | Odlad svamp |
| --- | --- |

a)

Odlad svamp

| b) | Vild svamp |
| --- | --- |

b)

Vild svamp

| 3. | Baljväxter (torkade) |
| --- | --- |

3.

1

0,05 (2)

0,01 (2)

0,02 (2)

Bönor

Linser

Ärter

Övriga

| 4. | Oljeväxtfröer |
| --- | --- |

4.

0,01 (2)

Linfrö

Jordnötter

Vallmofrö

Sesamfrö

Solrosfrö

Rapsfrö

0,1

0,05

Sojabönor

0,5

Senapsfrö

0,1

Bomullsfrö

5

Hampfrö

Övriga

0,05 (2)

0,1 (2)

0,02 (2)

| 5. | Potatis |
| --- | --- |

5.

0,05 (2)

0,05 (2)

0,01 (2)

0,02 (2)

Färskpotatis

Övrig matpotatis

| 6. | Te (torkade blad och stjälkar, jästa eller ojästa, av Camellia sinensis) |
| --- | --- |

6.

5

30

0,5

0,1 (2)

| 7. | Humle (torkad), inkl. pellets och icke-koncentrerat pulver |
| --- | --- |

7.

5

0,1 (2)

0,02 (2)

0,1 (2)

---

(1)  Tillfälligt gränsvärde som gäller till och med den 1 november 2007, i avvaktan på översynen av den dokumentation som avses i bilaga III till direktiv 91/414/EEG och omregistreringen av deltametrinformuleringar i medlemsstaterna.

1

(2)  Lägsta analytiska bestämningsgräns.”

2

---

II Rättsakter vilkas publicering inte är obligatorisk

Rådet

| 29.6.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 175/77 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 175/77

---

RÅDETS BESLUT

av den 1 juni 2006

om ändring av bilaga 12 till de gemensamma konsulära anvisningarna och bilaga 14a till den gemensamma handboken om avgifter motsvarande de administrativa kostnaderna för att behandla viseringsansökningar

(2006/440/EG)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 789/2001 av den 24 april 2001 om att förbehålla rådet genomförandebefogenheter avseende vissa detaljerade bestämmelser och praktiska förfaranden för behandlingen av ansökningar om visering (1),

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 790/2001 av den 24 april 2001 om att förbehålla rådet genomförandebefogenheter avseende vissa detaljerade bestämmelser och praktiska förfaranden för genomförandet av gränskontroller och övervakning (2),

med beaktande av Republiken Frankrikes initiativ, och

av följande skäl:

| (1) | I rådets beslut 2002/44/EG av den 20 december 2001 om ändring av del VII och bilaga 12 till de gemensamma konsulära anvisningarna samt av bilaga 14a till den gemensamma handboken (3) fastställs att de avgifter som tas ut i samband med ansökan om visering skall motsvara de administrativa kostnaderna. De gemensamma konsulära anvisningarna och den gemensamma handboken bör därför ändras i enlighet härmed. |
| --- | --- |

(1)

I rådets beslut 2002/44/EG av den 20 december 2001 om ändring av del VII och bilaga 12 till de gemensamma konsulära anvisningarna samt av bilaga 14a till den gemensamma handboken (3) fastställs att de avgifter som tas ut i samband med ansökan om visering skall motsvara de administrativa kostnaderna. De gemensamma konsulära anvisningarna och den gemensamma handboken bör därför ändras i enlighet härmed.

| (2) | I rådets beslut 2003/454/EG av den 13 juni 2003 om ändring av bilaga 12 till de gemensamma konsulära anvisningarna och bilaga 14 a till den gemensamma handboken vad gäller viseringsavgifter (4) anges att det belopp motsvarande de administrativa kostnaderna för att behandla en viseringsansökan skall sättas till 35 EUR. |
| --- | --- |

(2)

I rådets beslut 2003/454/EG av den 13 juni 2003 om ändring av bilaga 12 till de gemensamma konsulära anvisningarna och bilaga 14 a till den gemensamma handboken vad gäller viseringsavgifter (4) anges att det belopp motsvarande de administrativa kostnaderna för att behandla en viseringsansökan skall sättas till 35 EUR.

| (3) | I beslut 2003/454/EG fastställs i skäl 2 i ingressen att avgiftsbeloppen bör ses över regelbundet. |
| --- | --- |

(3)

I beslut 2003/454/EG fastställs i skäl 2 i ingressen att avgiftsbeloppen bör ses över regelbundet.

| (4) | Beloppet 35 EUR täcker inte längre de aktuella kostnaderna för behandling av viseringsansökningar. Man bör dessutom ta hänsyn till konsekvenserna av införandet av informationssystemet för viseringar (VIS) och den biometri som krävs för att tillämpa VIS vid behandlingen av viseringsansökningar. |
| --- | --- |

(4)

Beloppet 35 EUR täcker inte längre de aktuella kostnaderna för behandling av viseringsansökningar. Man bör dessutom ta hänsyn till konsekvenserna av införandet av informationssystemet för viseringar (VIS) och den biometri som krävs för att tillämpa VIS vid behandlingen av viseringsansökningar.

| (5) | Det nuvarande beloppet på 35 EUR bör således justeras för att täcka de ytterligare kostnader för behandling av viseringsansökningar som motsvarar införandet av biometrin och VIS. |
| --- | --- |

(5)

Det nuvarande beloppet på 35 EUR bör således justeras för att täcka de ytterligare kostnader för behandling av viseringsansökningar som motsvarar införandet av biometrin och VIS.

| (6) | Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2006 om lokal gränstrafik vid medlemsstaternas yttre landgränser och om ändring av bestämmelserna i Schengenkonventionen (5) möjliggör ett kostnadsfritt utfärdande av tillstånd för lokal gränstrafik. |
| --- | --- |

(6)

Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2006 om lokal gränstrafik vid medlemsstaternas yttre landgränser och om ändring av bestämmelserna i Schengenkonventionen (5) möjliggör ett kostnadsfritt utfärdande av tillstånd för lokal gränstrafik.

| (7) | Genom Europaparlamentets och rådets rekommendation 2005/761/EG av den 28 september 2005 om att underlätta medlemsstaternas utfärdande av enhetliga viseringar för kortare vistelse till forskare från tredjeländer vilka reser inom gemenskapen i syfte att bedriva forskning (6) uppmuntrar man till att utan administrativa avgifter utfärda viseringar till forskare. |
| --- | --- |

(7)

Genom Europaparlamentets och rådets rekommendation 2005/761/EG av den 28 september 2005 om att underlätta medlemsstaternas utfärdande av enhetliga viseringar för kortare vistelse till forskare från tredjeländer vilka reser inom gemenskapen i syfte att bedriva forskning (6) uppmuntrar man till att utan administrativa avgifter utfärda viseringar till forskare.

| (8) | Utöver de undantag som anges i artikel 2 i detta beslut kan Europeiska gemenskapen i enlighet med sin generella inställning till avtal om viseringslättnader ingå avtal med vissa tredjeländer om att underlåta att ta ut de avgifter som skall erläggas av medborgare från dessa tredjeländer eller om att ta ut sänkta avgifter. |
| --- | --- |

(8)

Utöver de undantag som anges i artikel 2 i detta beslut kan Europeiska gemenskapen i enlighet med sin generella inställning till avtal om viseringslättnader ingå avtal med vissa tredjeländer om att underlåta att ta ut de avgifter som skall erläggas av medborgare från dessa tredjeländer eller om att ta ut sänkta avgifter.

| (9) | Medlemsstaterna bör optimalt utnyttja de möjligheter som ges i Schengenregelverket för att i enlighet med EU:s övergripande politiska mål bygga upp direkta kontakter med folken i grannländerna. |
| --- | --- |

(9)

Medlemsstaterna bör optimalt utnyttja de möjligheter som ges i Schengenregelverket för att i enlighet med EU:s övergripande politiska mål bygga upp direkta kontakter med folken i grannländerna.

| (10) | I enlighet med artiklarna 1 och 2 i det till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen fogade protokollet om Danmarks ställning deltar Danmark inte i antagandet av detta beslut, som inte är bindande för eller tillämpligt i Danmark. Eftersom detta beslut bygger på Schengenregelverket enligt bestämmelserna i avdelning IV i tredje delen av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, skall Danmark, i enlighet med artikel 5 i nämnda protokoll, inom sex månader efter det att rådet har antagit detta beslut besluta huruvida landet skall genomföra det i sin nationella lagstiftning. |
| --- | --- |

(10)

I enlighet med artiklarna 1 och 2 i det till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen fogade protokollet om Danmarks ställning deltar Danmark inte i antagandet av detta beslut, som inte är bindande för eller tillämpligt i Danmark. Eftersom detta beslut bygger på Schengenregelverket enligt bestämmelserna i avdelning IV i tredje delen av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, skall Danmark, i enlighet med artikel 5 i nämnda protokoll, inom sex månader efter det att rådet har antagit detta beslut besluta huruvida landet skall genomföra det i sin nationella lagstiftning.

| (11) | När det gäller Island och Norge utgör detta beslut i enlighet med avtalet mellan Europeiska unionens råd och Republiken Island och Konungariket Norge om dessa staters associering till genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket (7), en utveckling av bestämmelser i Schengenregelverket vilka omfattas av det område som avses i artikel 1 A i rådets beslut 1999/437/EG av den 17 maj 1999 om vissa tillämpningsföreskrifter för det avtalet (8). |
| --- | --- |

(11)

När det gäller Island och Norge utgör detta beslut i enlighet med avtalet mellan Europeiska unionens råd och Republiken Island och Konungariket Norge om dessa staters associering till genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket (7), en utveckling av bestämmelser i Schengenregelverket vilka omfattas av det område som avses i artikel 1 A i rådets beslut 1999/437/EG av den 17 maj 1999 om vissa tillämpningsföreskrifter för det avtalet (8).

| (12) | När det gäller Schweiz innebär beslutet en utveckling av bestämmelserna i Schengenregelverket i den mening som avses i avtalet mellan Europeiska unionen, Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om Schweiziska edsförbundets associering till genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket. Dessa bestämmelser ingår i det område som avses i artikel 1 A i beslut 1999/437/EG jämförd med artikel 4.1 i rådets beslut av den 25 oktober 2004 om undertecknande på Europeiska unionens och Europeiska gemenskapens vägnar och om provisorisk tillämpning av vissa bestämmelser i avtalet. |
| --- | --- |

(12)

När det gäller Schweiz innebär beslutet en utveckling av bestämmelserna i Schengenregelverket i den mening som avses i avtalet mellan Europeiska unionen, Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om Schweiziska edsförbundets associering till genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket. Dessa bestämmelser ingår i det område som avses i artikel 1 A i beslut 1999/437/EG jämförd med artikel 4.1 i rådets beslut av den 25 oktober 2004 om undertecknande på Europeiska unionens och Europeiska gemenskapens vägnar och om provisorisk tillämpning av vissa bestämmelser i avtalet.

| (13) | Detta beslut utgör en utveckling av bestämmelser i Schengenregelverket i vilka Förenade kungariket inte deltar i enlighet med rådets beslut 2000/365/EG av den 29 maj 2000 om en begäran från Förenade konungariket Storbritannien och Nordirland om att få delta i vissa bestämmelser i Schengenregelverket (9). Förenade kungariket deltar därför inte i antagandet av detta beslut, som inte är bindande för eller tillämpligt i Förenade kungariket. |
| --- | --- |

(13)

Detta beslut utgör en utveckling av bestämmelser i Schengenregelverket i vilka Förenade kungariket inte deltar i enlighet med rådets beslut 2000/365/EG av den 29 maj 2000 om en begäran från Förenade konungariket Storbritannien och Nordirland om att få delta i vissa bestämmelser i Schengenregelverket (9). Förenade kungariket deltar därför inte i antagandet av detta beslut, som inte är bindande för eller tillämpligt i Förenade kungariket.

| (14) | Detta beslut utgör en utveckling av bestämmelser i Schengenregelverket i vilka Irland inte deltar i enlighet med rådets beslut 2002/192/EG av den 28 februari 2002 om Irlands begäran om att få delta i vissa bestämmelser i Schengenregelverket (10). Irland deltar därför inte i antagandet av detta beslut, som är inte bindande för eller tillämpligt i Irland. |
| --- | --- |

(14)

Detta beslut utgör en utveckling av bestämmelser i Schengenregelverket i vilka Irland inte deltar i enlighet med rådets beslut 2002/192/EG av den 28 februari 2002 om Irlands begäran om att få delta i vissa bestämmelser i Schengenregelverket (10). Irland deltar därför inte i antagandet av detta beslut, som är inte bindande för eller tillämpligt i Irland.

| (15) | Detta beslut utgör en rättsakt som bygger vidare på Schengenregelverket eller som på annat sätt har samband med det i den mening som avses i artikel 3.2 i 2003 års anslutningsakt. |
| --- | --- |

(15)

Detta beslut utgör en rättsakt som bygger vidare på Schengenregelverket eller som på annat sätt har samband med det i den mening som avses i artikel 3.2 i 2003 års anslutningsakt.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Tabellen i bilaga 12 till de gemensamma konsulära anvisningarna och tabellen i bilaga 14a till den gemensamma handboken skall ersättas med följande tabell:

”Avgifter motsvarande de administrativa kostnaderna för att behandla viseringsansökningar

| Typ av visering | Avgifter (uttryckta i EUR) som skall tas ut |
| --- | --- |
| Flygplatstransitering (kategori A) | 60 |
| Transitvisering (kategori B) | 60 |
| Visering för kortare vistelse (1–90 dagar) (kategori C) | 60 |
| Visering med territoriellt begränsad giltighet (kategorierna B och C) | 60 |
| Visering som utfärdas vid gränsen (kategorierna B och C) | 60
  Denna visering kan utfärdas gratis |
| Gruppvisering (kategorierna A, B och C) | 60 + 1 per person |
| Nationell visering för längre vistelse (kategori D) | Beloppet skall fastställas av medlemsstaterna, som kan besluta att utfärda dessa viseringar gratis |
| Nationell visering för längre vistelse, även giltig som visering för kortare vistelse (kategorierna D och C) | Beloppet skall fastställas av medlemsstaterna, som kan besluta att utfärda dessa viseringar gratis” |

Typ av visering

Avgifter (uttryckta i EUR) som skall tas ut

Flygplatstransitering (kategori A)

60

Transitvisering (kategori B)

60

Visering för kortare vistelse (1–90 dagar) (kategori C)

60

Visering med territoriellt begränsad giltighet (kategorierna B och C)

60

Visering som utfärdas vid gränsen (kategorierna B och C)

60

Denna visering kan utfärdas gratis

Gruppvisering (kategorierna A, B och C)

60 + 1 per person

Nationell visering för längre vistelse (kategori D)

Beloppet skall fastställas av medlemsstaterna, som kan besluta att utfärda dessa viseringar gratis

Nationell visering för längre vistelse, även giltig som visering för kortare vistelse (kategorierna D och C)

Beloppet skall fastställas av medlemsstaterna, som kan besluta att utfärda dessa viseringar gratis”

Artikel 2

I bilaga 12 till de gemensamma konsulära anvisningarna och i bilaga 14a till den gemensamma handboken skall punkt II i ”Principer” ersättas med följande:

| ”II.1 | Det är tillåtet att i enskilda fall underlåta att ta ut avgifterna eller sänka dessa i enlighet med rådande nationell lagstiftning om en sådan åtgärd syftar till att främja kulturella, utrikespolitiska, utvecklingspolitiska eller andra väsentliga offentliga intressen samt av humanitära skäl. |
| --- | --- |

”II.1

Det är tillåtet att i enskilda fall underlåta att ta ut avgifterna eller sänka dessa i enlighet med rådande nationell lagstiftning om en sådan åtgärd syftar till att främja kulturella, utrikespolitiska, utvecklingspolitiska eller andra väsentliga offentliga intressen samt av humanitära skäl.

| II.2 | Avgift tas inte ut av viseringssökande som tillhör en av följande kategorier:






  — | Barn under sex år. |
| --- | --- | --- |

II.2

Avgift tas inte ut av viseringssökande som tillhör en av följande kategorier:

—

Barn under sex år.

| — | Skolelever, högskolestuderande, forskarstuderande och medföljande lärare som företar resor för studier eller utbildning. |
| --- | --- |

—

Skolelever, högskolestuderande, forskarstuderande och medföljande lärare som företar resor för studier eller utbildning.

| — | Forskare från tredjeländer vilka reser inom gemenskapen i syfte att bedriva vetenskaplig forskning enligt definitionen i Europaparlamentets och rådets rekommendation 2005/761/EG av den 28 september 2005 om att underlätta medlemsstaternas utfärdande av enhetliga viseringar för kortare vistelse till forskare från tredjeländer vilka reser inom gemenskapen i syfte att bedriva forskning (11). |
| --- | --- |

—

Forskare från tredjeländer vilka reser inom gemenskapen i syfte att bedriva vetenskaplig forskning enligt definitionen i Europaparlamentets och rådets rekommendation 2005/761/EG av den 28 september 2005 om att underlätta medlemsstaternas utfärdande av enhetliga viseringar för kortare vistelse till forskare från tredjeländer vilka reser inom gemenskapen i syfte att bedriva forskning (11).

| II.3 | Sänkt eller inte uttagen avgift för medborgare i tredjeland får även förekomma i enlighet med ett avtal om viseringslättnader som ingåtts mellan Europeiska gemenskapen och det tredjelandet i enlighet med gemenskapens generella inställning i fråga om viseringslättnader. |
| --- | --- |

II.3

Sänkt eller inte uttagen avgift för medborgare i tredjeland får även förekomma i enlighet med ett avtal om viseringslättnader som ingåtts mellan Europeiska gemenskapen och det tredjelandet i enlighet med gemenskapens generella inställning i fråga om viseringslättnader.

| II.4 | Till och med den 1 januari 2008 skall detta beslut inte påverka avgiften för medborgare i de tredjeländer för vilka rådet senast den 1 januari 2007 har gett kommissionen ett mandat att förhandla om ett avtal om viseringslättnader. |
| --- | --- |

II.4

Till och med den 1 januari 2008 skall detta beslut inte påverka avgiften för medborgare i de tredjeländer för vilka rådet senast den 1 januari 2007 har gett kommissionen ett mandat att förhandla om ett avtal om viseringslättnader.

Artikel 3

Detta beslut skall tillämpas från och med den 1 januari 2007.

Medlemsstaterna får tillämpa detta beslut före den 1 januari 2007, dock tidigast från och med den 1 oktober 2006, förutsatt att de meddelar rådets generalsekretariat från och med vilket datum de är beredda att göra det.

Artikel 4

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna i enlighet med fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen.

Utfärdat i Luxemburg den 1 juni 2006.

På rådets vägnar

L. PROKOP

Ordförande

---

(1)  EUT L 116, 26.4.2001, s. 2.

1

(2)  EUT L 116, 26.4.2001, s. 5.

2

(3)  EGT L 20, 23.1.2002, s. 5.

3

(4)  EUT L 152, 20.6.2003, s. 82.

4

(5)  Ännu ej offentliggjord i EUT.

5

(6)  EUT L 289, 3.11.2005, s. 23.

6

(7)  EGT L 176, 10.7.1999, s. 36.

7

(8)  EGT L 176, 10.7.1999, s. 31.

8

(9)  EGT L 131, 1.6.2000, s. 43.

9

(10)  EGT L 64, 7.3.2002, s. 20.

10

(11)  EUT L 289, 3.11.2005, s. 23.”

11

---

UTTALANDE FRÅN RÅDET OCH KOMMISSIONEN

Rådet och kommissionen noterar att viseringslättnader, det vill säga förenklade förfaranden för utfärdande av viseringar för tredjelandsmedborgare som är viseringsskyldiga, kan skapa ytterligare möjligheter till att främja kontakter mellan EU och grannländerna, bland annat genom att man underlåter att ta ut avgifter för vissa kategorier av tredjelandsmedborgare eller genom att man sänker avgifterna.

Rådet och kommissionen noterar även att den gemensamma inställningen beträffande viseringslättnader ger möjlighet till att efter en bedömning i det enskilda fallet inleda förhandlingar om viseringslättnader med tredjeländer, samtidigt som man beaktar Europeiska unionens samlade förbindelser med kandidatländer, länder med ett europeiskt perspektiv och de länder som omfattas av den europeiska grannskapspolitiken samt med strategiska partnerländer.

Rådet och kommissionen bekräftar sitt stöd till ingående av avtal om viseringslättnader med tredjeländer i överensstämmelse med det förfarande och de överväganden som anges i den gemensamma inställningen beträffande viseringslättnader och framhåller behovet av att parallellt därmed förhandla om återtagandeavtal, med syftet att dessa avtal skall träda i kraft samtidigt.

När det gäller att främja direkta kontakter med folken i grannländerna på ett sätt som överensstämmer med EU:s övergripande politiska mål erinrar rådet och kommissionen om att medlemsstaterna bör utnyttja de möjligheter som Schengenregelverket erbjuder, särskilt när sådana direkta kontakter kan bidra till att stärka det civila samhället och främja demokratiseringen i dessa länder. Rådet och kommissionen begär också att verkningarna av de nya åtgärder som vidtas i detta syfte kontrolleras.

---

UTTALANDE FRÅN RÅDET

Med utgångspunkt i det förfarande och de överväganden som anges i den gemensamma inställningen till viseringslättnader, på grundval av en bedömning i det enskilda fallet av de berörda länderna och med beaktande av princip II.3 i detta beslut uppmanar rådet kommissionen att lägga fram rekommendationer för mandat att inleda förhandlingar om avtal om viseringslättnader och återtagande och börja med länder med ett europeiskt perspektiv enligt Europeiska rådets slutsatser från juni 2003 och juni 2005.

---

Kommissionen

| 29.6.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 175/81 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 175/81

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 23 juni 2006

om godtagande av åtaganden som gjorts i samband med antidumpningsförfarandet beträffande import av vissa sömlösa rör av järn eller stål med ursprung i bl.a. Rumänien

(2006/441/EG)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 384/96 av den 22 december 1995 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1), särskilt artikel 8.1,

efter samråd med rådgivande kommittén, och

av följande skäl:

A.   FÖRFARANDE

| (1) | Den 31 mars 2005 meddelade kommissionen genom ett tillkännagivande som offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning
   (2) att bl.a. ett antidumpningsförfarande skulle inledas beträffande import till gemenskapen av vissa sömlösa rör av järn eller stål med ursprung i Kroatien, Rumänien, Ryssland och Ukraina. |
| --- | --- |

(1)

Den 31 mars 2005 meddelade kommissionen genom ett tillkännagivande som offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning
   (2) att bl.a. ett antidumpningsförfarande skulle inledas beträffande import till gemenskapen av vissa sömlösa rör av järn eller stål med ursprung i Kroatien, Rumänien, Ryssland och Ukraina.

| (2) | De slutgiltiga avgörandena och slutsatserna från undersökningen anges i rådets förordning (EG) nr 954/2006 (3) om införande av bl.a. en slutgiltig antidumpningstull på import av vissa sömlösa rör av järn eller stål med ursprung i Kroatien, Rumänien, Ryssland och Ukraina. |
| --- | --- |

(2)

De slutgiltiga avgörandena och slutsatserna från undersökningen anges i rådets förordning (EG) nr 954/2006 (3) om införande av bl.a. en slutgiltig antidumpningstull på import av vissa sömlösa rör av järn eller stål med ursprung i Kroatien, Rumänien, Ryssland och Ukraina.

B.   ÅTAGANDE

| (3) | Innan de slutgiltiga antidumpningsåtgärderna antogs gjorde följande fem samarbetsvilliga exporterande tillverkare i Rumänien (nedan kallade ”de exporterande tillverkarna”) prisåtaganden i enlighet med artikel 8.1 i förordning (EG) nr 384/96 (nedan kallad ”grundförordningen”).






  — | SC Artrom SA, |
| --- | --- | --- |

(3)

Innan de slutgiltiga antidumpningsåtgärderna antogs gjorde följande fem samarbetsvilliga exporterande tillverkare i Rumänien (nedan kallade ”de exporterande tillverkarna”) prisåtaganden i enlighet med artikel 8.1 i förordning (EG) nr 384/96 (nedan kallad ”grundförordningen”).

—

SC Artrom SA,

| — | SC Silcotub SA, |
| --- | --- |

—

SC Silcotub SA,

| — | SC Mittal Steel Roman SA. |
| --- | --- |

—

SC Mittal Steel Roman SA.

| (4) | Åtagandena innebär att de exporterande tillverkarna erbjuder sig att sälja ett begränsat antal typer av den berörda produkt som anges i förordning (EG) nr 954/2006 inom en kvantitativ begränsning till priser på eller över nivån för undanröjande av de skadevållande verkningarna av dumpning. Import utöver den kvantitativa begränsningen kommer att omfattas av gällande antidumpningstullar. Antalet typer som omfattas av åtagandena är i samtliga fall inte mer än sex, eftersom möjligheten att övervaka dessa åtaganden är begränsad och de berörda typerna utgör cirka 75 % av de exporterande tillverkarnas sammanlagda försäljning till gemenskapen. De exporterande tillverkarna åtar sig också att respektera minimiimportpriser för var och en av de olika produkttyper som omfattas av åtagandena. Övriga typer av den berörda produkt som de exporterande tillverkarna exporterar till gemenskapen kommer att omfattas av den gällande antidumpningstullen. |
| --- | --- |

(4)

Åtagandena innebär att de exporterande tillverkarna erbjuder sig att sälja ett begränsat antal typer av den berörda produkt som anges i förordning (EG) nr 954/2006 inom en kvantitativ begränsning till priser på eller över nivån för undanröjande av de skadevållande verkningarna av dumpning. Import utöver den kvantitativa begränsningen kommer att omfattas av gällande antidumpningstullar. Antalet typer som omfattas av åtagandena är i samtliga fall inte mer än sex, eftersom möjligheten att övervaka dessa åtaganden är begränsad och de berörda typerna utgör cirka 75 % av de exporterande tillverkarnas sammanlagda försäljning till gemenskapen. De exporterande tillverkarna åtar sig också att respektera minimiimportpriser för var och en av de olika produkttyper som omfattas av åtagandena. Övriga typer av den berörda produkt som de exporterande tillverkarna exporterar till gemenskapen kommer att omfattas av den gällande antidumpningstullen.

| (5) | Det är nödvändigt att påpeka att den berörda produkten och de viktigaste råmaterial som används för att tillverka produkten under de senaste åren har uppvisat betydande prissvängningar som inte skulle kunna beaktas genom en indexering av minimiimportpriset. Risken för betydande prisförändringar skulle emellertid kunna minskas genom en begränsning av giltighetstiden för godtagandet av åtagandena. I alla händelser kommer Rumäniens nära förestående anslutning till gemenskapen, som leder till att de antidumpningsåtgärder som införts genom förordning (EG) nr 954/2006 omedelbart upphör att gälla för de exporterande tillverkarna på anslutningsdagen, att begränsa giltighetstiden för dessa åtaganden. |
| --- | --- |

(5)

Det är nödvändigt att påpeka att den berörda produkten och de viktigaste råmaterial som används för att tillverka produkten under de senaste åren har uppvisat betydande prissvängningar som inte skulle kunna beaktas genom en indexering av minimiimportpriset. Risken för betydande prisförändringar skulle emellertid kunna minskas genom en begränsning av giltighetstiden för godtagandet av åtagandena. I alla händelser kommer Rumäniens nära förestående anslutning till gemenskapen, som leder till att de antidumpningsåtgärder som införts genom förordning (EG) nr 954/2006 omedelbart upphör att gälla för de exporterande tillverkarna på anslutningsdagen, att begränsa giltighetstiden för dessa åtaganden.

| (6) | De exporterande tillverkarna kommer också att regelbundet överlämna detaljerade uppgifter till kommissionen om sin export till gemenskapen, vilket innebär att kommissionen effektivt kan övervaka åtagandena. Dessutom har dessa företag en sådan försäljningsstruktur att kommissionen anser att risken för kringgående av åtagandena är begränsad. |
| --- | --- |

(6)

De exporterande tillverkarna kommer också att regelbundet överlämna detaljerade uppgifter till kommissionen om sin export till gemenskapen, vilket innebär att kommissionen effektivt kan övervaka åtagandena. Dessutom har dessa företag en sådan försäljningsstruktur att kommissionen anser att risken för kringgående av åtagandena är begränsad.

| (7) | Åtagandena kan mot bakgrund av detta godtas. Godtagandet av åtagandena är emellertid av de skäl som anges i skäl 5 begränsat till en period av nio månader, vilket inte påverkar den normala giltighetstiden för de antidumpningsåtgärder som införts genom förordning (EG) nr 954/2006. Dessutom förbehåller sig kommissionen rätten att göra en ny bedömning av godtagbarheten för dessa åtaganden efter samråd med medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(7)

Åtagandena kan mot bakgrund av detta godtas. Godtagandet av åtagandena är emellertid av de skäl som anges i skäl 5 begränsat till en period av nio månader, vilket inte påverkar den normala giltighetstiden för de antidumpningsåtgärder som införts genom förordning (EG) nr 954/2006. Dessutom förbehåller sig kommissionen rätten att göra en ny bedömning av godtagbarheten för dessa åtaganden efter samråd med medlemsstaterna.

| (8) | För att kommissionen effektivt skall kunna övervaka om de exporterande tillverkarna efterlever sina åtaganden kommer, när en begäran om övergång till fri omsättning inom ramen för åtagandena inges till de berörda tullmyndigheterna, tullbefrielse endast att medges om en faktura som innehåller åtminstone de uppgifter som anges i bilagan till förordning (EG) nr 954/2006 uppvisas. Dessa uppgifter är dessutom nödvändiga för att tullmyndigheterna med ett tillräckligt mått av säkerhet skall kunna förvissa sig om att sändningen svarar mot beskrivningen i de kommersiella dokumenten. Om ingen sådan faktura uppvisas, eller om de andra villkor som föreskrivs i den ovannämnda rådsförordningen inte uppfylls, måste i stället den gällande antidumpningstullsatsen betalas. |
| --- | --- |

(8)

För att kommissionen effektivt skall kunna övervaka om de exporterande tillverkarna efterlever sina åtaganden kommer, när en begäran om övergång till fri omsättning inom ramen för åtagandena inges till de berörda tullmyndigheterna, tullbefrielse endast att medges om en faktura som innehåller åtminstone de uppgifter som anges i bilagan till förordning (EG) nr 954/2006 uppvisas. Dessa uppgifter är dessutom nödvändiga för att tullmyndigheterna med ett tillräckligt mått av säkerhet skall kunna förvissa sig om att sändningen svarar mot beskrivningen i de kommersiella dokumenten. Om ingen sådan faktura uppvisas, eller om de andra villkor som föreskrivs i den ovannämnda rådsförordningen inte uppfylls, måste i stället den gällande antidumpningstullsatsen betalas.

| (9) | I syfte att sörja för att åtagandena verkligen efterlevs har importörerna genom den nämnda rådsförordningen uppmärksammats på att bristande uppfyllande av de villkor som föreskrivs i den rådsförordningen eller kommissionens återtagande av de godtagna åtagandena kan leda till att det upptår en tullskuld för de relevanta transaktionerna. |
| --- | --- |

(9)

I syfte att sörja för att åtagandena verkligen efterlevs har importörerna genom den nämnda rådsförordningen uppmärksammats på att bristande uppfyllande av de villkor som föreskrivs i den rådsförordningen eller kommissionens återtagande av de godtagna åtagandena kan leda till att det upptår en tullskuld för de relevanta transaktionerna.

| (10) | Om åtagandena överträds eller återtas, eller om kommissionen återtar sitt godtagande av åtagandena, skall den antidumpningstull som införts i enlighet med artikel 9.4 i grundförordningen automatiskt tillämpas, i enlighet med artikel 8.9 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(10)

Om åtagandena överträds eller återtas, eller om kommissionen återtar sitt godtagande av åtagandena, skall den antidumpningstull som införts i enlighet med artikel 9.4 i grundförordningen automatiskt tillämpas, i enlighet med artikel 8.9 i grundförordningen.

C.   NAMNÄNDRNING

| (11) | Företaget SC Artrom SA har meddelat kommissionen att det den 22 maj 2006 ändrade sitt namn till SC TMK – Artrom SA för att visa att företaget ingår i en företagsgrupp. |
| --- | --- |

(11)

Företaget SC Artrom SA har meddelat kommissionen att det den 22 maj 2006 ändrade sitt namn till SC TMK – Artrom SA för att visa att företaget ingår i en företagsgrupp.

| (12) | Kommissionen har undersökt de lämnade uppgifterna och har dragit slutsatsen att namnändringen inte på något sätt påverkar företagets struktur och rättsliga form eller kommissionens undersökningsresultat. Alla hänvisningar till SC Artrom SA bör därför gälla SC TMK – Artrom SA. |
| --- | --- |

(12)

Kommissionen har undersökt de lämnade uppgifterna och har dragit slutsatsen att namnändringen inte på något sätt påverkar företagets struktur och rättsliga form eller kommissionens undersökningsresultat. Alla hänvisningar till SC Artrom SA bör därför gälla SC TMK – Artrom SA.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De åtaganden som nedanstående exporterande tillverkare gjort i samband med antidumpningsförfarandet beträffande import av vissa sömlösa rör av järn eller stål med ursprung i bl.a. Rumänien godtas härmed.

| Land | Företag | Taric-tilläggsnummer |
| --- | --- | --- |
| Rumänien | SC TMK – Artrom SA |
| Draganesti Street No 30 |
| 230119 Slatina |

Land

Företag

Taric-tilläggsnummer

Rumänien

SC TMK – Artrom SA

Draganesti Street No 30

230119 Slatina

A738

| SC Silcotub SA |
| --- |
| 93, Mihai Viteazu Bvd. |
| 450131 Zalau |
| Salaj County |

SC Silcotub SA

93, Mihai Viteazu Bvd.

450131 Zalau

Salaj County

A739

| SC Mittal Steel Roman SA |
| --- |
| Stefan cel Mare Street No 246 |
| 611040 Roman |
| Neamt County |

SC Mittal Steel Roman SA

Stefan cel Mare Street No 246

611040 Roman

Neamt County

A740

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning och skall gälla i nio månader.

Utfärdat i Bryssel 23 juni 2006.

På kommissionens vägnar

Peter MANDELSON

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 56, 6.3.1996, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 2117/2005 (EUT L 340, 23.12.2005, s. 17).

1

(2)  EUT C 77, 31.3.2005, s. 2.

2

(3)  Se sidan 4 i detta nummer av EUT.

3

---

Kommissionen Europeiska gemenskapernas administrativa Kommission för social trygghet för migrerande arbetare

| 29.6.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 175/83 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 175/83

---

BESLUT nr 207

av den 7 april 2006

om tolkningen av artikel 76 och artikel 79.3 i rådets förordning (EEG) nr 1408/71 och artikel 10.1 i rådets förordning (EEG) nr 574/72 avseende samtidig rätt till familjeförmåner eller familjebidrag

(Text av betydelse för EES och för avtalet mellan EU och Schweiz)

(2006/442/EG)

ADMINISTRATIVA KOMMISSIONEN FÖR SOCIAL TRYGGHET FÖR MIGRERANDE ARBETARE HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av artikel 81 a i rådets förordning (EEG) nr 1408/71 av den 14 juni 1971 om tillämpningen av systemen för social trygghet när anställda, egenföretagare eller deras familjemedlemmar flyttar inom gemenskapen (1), enligt vilken administrativa kommissionen har till uppgift att handha samtliga administrativa frågor som följer av förordning (EEG) nr 1408/71 och senare förordningar,

med beaktande av artikel 76 och artikel 79.3 i den förordningen och artikel 10.1 i rådets förordning (EEG) nr 574/72 (2), och

av följande skäl:

| (1) | Det är viktigt att det råder klarhet om vad som avses med familjeförmåner eller familjebidrag som utges ”på grund av förvärvsverksamhet” i artikel 76 och artikel 79.3 i förordning (EEG) nr 1408/71. |
| --- | --- |

(1)

Det är viktigt att det råder klarhet om vad som avses med familjeförmåner eller familjebidrag som utges ”på grund av förvärvsverksamhet” i artikel 76 och artikel 79.3 i förordning (EEG) nr 1408/71.

| (2) | Om två olika personer har rätt till familjeförmåner för samma period och för samma familjemedlem enligt lagstiftningen i en stat och även enligt lagstiftningen i den stat inom vars territorium familjemedlemmarna är bosatta, skall rätten till familjeförmåner eller familjebidrag enligt lagstiftningen i den förstnämnda staten innehållas enligt artikel 76 i förordning (EEG) nr 1408/71 upp till ett belopp som motsvarar de familjeförmåner som utges enligt lagstiftningen i den andra staten, om familjeförmåner utbetalas ”på grund av förvärvsverksamhet” enligt lagstiftningen i den andra staten. Artikel 79.3 i förordning (EEG) nr 1408/71 innehåller en motsvarande bestämmelse för pensionärer och barn som mist en av föräldrarna eller båda föräldrarna. |
| --- | --- |

(2)

Om två olika personer har rätt till familjeförmåner för samma period och för samma familjemedlem enligt lagstiftningen i en stat och även enligt lagstiftningen i den stat inom vars territorium familjemedlemmarna är bosatta, skall rätten till familjeförmåner eller familjebidrag enligt lagstiftningen i den förstnämnda staten innehållas enligt artikel 76 i förordning (EEG) nr 1408/71 upp till ett belopp som motsvarar de familjeförmåner som utges enligt lagstiftningen i den andra staten, om familjeförmåner utbetalas ”på grund av förvärvsverksamhet” enligt lagstiftningen i den andra staten. Artikel 79.3 i förordning (EEG) nr 1408/71 innehåller en motsvarande bestämmelse för pensionärer och barn som mist en av föräldrarna eller båda föräldrarna.

| (3) | I artikel 76 och artikel 79.3 i förordning (EEG) nr 1408/71 görs ingen åtskillnad mellan förmåner eller bidrag som utbetalas på grund av förvärvsverksamhet som egenföretagare och de som utbetalas på grund av förvärvsverksamhet som anställd. |
| --- | --- |

(3)

I artikel 76 och artikel 79.3 i förordning (EEG) nr 1408/71 görs ingen åtskillnad mellan förmåner eller bidrag som utbetalas på grund av förvärvsverksamhet som egenföretagare och de som utbetalas på grund av förvärvsverksamhet som anställd.

| (4) | Enligt lagstiftningen i en del medlemsstater skall perioder när förvärvsverksamheten tillfälligt avbryts på grund av semester, arbetslöshet, tidsbegränsad arbetsoförmåga, strejker eller lockouter behandlas antingen som perioder av förvärvsverksamhet för intjänande av rätt till familjeförmåner eller familjebidrag eller som perioder utan förvärvsverksamhet, som i förekommande fall antingen i sig eller på grundval av tidigare förvärvsverksamhet medför utbetalning av familjeförmåner. |
| --- | --- |

(4)

Enligt lagstiftningen i en del medlemsstater skall perioder när förvärvsverksamheten tillfälligt avbryts på grund av semester, arbetslöshet, tidsbegränsad arbetsoförmåga, strejker eller lockouter behandlas antingen som perioder av förvärvsverksamhet för intjänande av rätt till familjeförmåner eller familjebidrag eller som perioder utan förvärvsverksamhet, som i förekommande fall antingen i sig eller på grundval av tidigare förvärvsverksamhet medför utbetalning av familjeförmåner.

| (5) | Det är viktigt att klargöra vad som avses med ”på grund av förvärvsverksamhet” för att undvika oklarhet och olika tolkningar. |
| --- | --- |

(5)

Det är viktigt att klargöra vad som avses med ”på grund av förvärvsverksamhet” för att undvika oklarhet och olika tolkningar.

| (6) | Det är också viktigt att det råder klarhet om vad som avses med ”förvärvsverksamhet” i artikel 10.1 i förordning (EEG) nr 574/72. |
| --- | --- |

(6)

Det är också viktigt att det råder klarhet om vad som avses med ”förvärvsverksamhet” i artikel 10.1 i förordning (EEG) nr 574/72.

| (7) | Om två olika personer har rätt till familjeförmåner eller familjebidrag för samma period och för samma familjemedlem enligt lagstiftningen i en stat och enligt lagstiftningen i en annan stat, enligt vilken intjänandet av rätt till förmåner inte grundas på villkor om försäkring, anställning eller verksamhet som egenföretagare, skall rätten till familjeförmåner enligt lagstiftningen i den förstnämnda staten innehållas enligt artikel 10.1 b i i förordning (EEG) nr 574/72 upp till ett belopp som motsvarar de familjeförmåner som utges enligt lagstiftningen i den andra staten, om förvärvsverksamhet utövas i den andra staten. Artikel 10.1 b ii i förordning (EEG) nr 574/72 innehåller en motsvarande bestämmelse för pensionärer och barn som mist en av föräldrarna eller båda föräldrarna. |
| --- | --- |

(7)

Om två olika personer har rätt till familjeförmåner eller familjebidrag för samma period och för samma familjemedlem enligt lagstiftningen i en stat och enligt lagstiftningen i en annan stat, enligt vilken intjänandet av rätt till förmåner inte grundas på villkor om försäkring, anställning eller verksamhet som egenföretagare, skall rätten till familjeförmåner enligt lagstiftningen i den förstnämnda staten innehållas enligt artikel 10.1 b i i förordning (EEG) nr 574/72 upp till ett belopp som motsvarar de familjeförmåner som utges enligt lagstiftningen i den andra staten, om förvärvsverksamhet utövas i den andra staten. Artikel 10.1 b ii i förordning (EEG) nr 574/72 innehåller en motsvarande bestämmelse för pensionärer och barn som mist en av föräldrarna eller båda föräldrarna.

| (8) | Syftet med artikel 10.1 är att i fall av samtidig rätt till familjeförmåner eller familjebidrag ge förvärvsverksamhet i en medlemsstat där rätten till familjeförmåner inte intjänas genom sådan förvärvsverksamhet samma verkan som i de medlemsstater där sådan förvärvsverksamhet ger rätt till förmåner. Artikel 76 och artikel 79.3 i förordning (EEG) nr 1408/71 och artikel 10.1 i förordning (EEG) nr 574/72 skall därför tolkas lika. |
| --- | --- |

(8)

Syftet med artikel 10.1 är att i fall av samtidig rätt till familjeförmåner eller familjebidrag ge förvärvsverksamhet i en medlemsstat där rätten till familjeförmåner inte intjänas genom sådan förvärvsverksamhet samma verkan som i de medlemsstater där sådan förvärvsverksamhet ger rätt till förmåner. Artikel 76 och artikel 79.3 i förordning (EEG) nr 1408/71 och artikel 10.1 i förordning (EEG) nr 574/72 skall därför tolkas lika.

| (9) | I ett mål där en arbetstagare tillfälligt förlorade sin ställning som förvärvsarbetande på grund av att personen tog ut obetald ledighet i samband med barnafödsel och efterföljande vård av barnet hänvisade EG-domstolen till artikel 73 i förordning (EEG) nr 1408/71 jämförd med artikel 13.2 a i samma förordning (3). Sådan obetald ledighet skall därför likställas med utövande av förvärvsverksamhet vid tillämpning av artikel 76 och artikel 79.3 i förordning (EEG) nr 1408/71 samt artikel 10.1 i förordning (EEG) nr 574/72. I samband med detta erinrade domstolen om att dessa bestämmelser kan tillämpas endast så länge som den berörda personen är anställd eller egenföretagare i den mening som avses i artikel 1 a i förordning (EEG) nr 1408/71, vilket innebär att personen skall omfattas av minst en socialförsäkringsgren. Detta utesluter personer som tar ut obetald ledighet och som inte omfattas av något socialförsäkringssystem i den berörda medlemsstaten. |
| --- | --- |

(9)

I ett mål där en arbetstagare tillfälligt förlorade sin ställning som förvärvsarbetande på grund av att personen tog ut obetald ledighet i samband med barnafödsel och efterföljande vård av barnet hänvisade EG-domstolen till artikel 73 i förordning (EEG) nr 1408/71 jämförd med artikel 13.2 a i samma förordning (3). Sådan obetald ledighet skall därför likställas med utövande av förvärvsverksamhet vid tillämpning av artikel 76 och artikel 79.3 i förordning (EEG) nr 1408/71 samt artikel 10.1 i förordning (EEG) nr 574/72. I samband med detta erinrade domstolen om att dessa bestämmelser kan tillämpas endast så länge som den berörda personen är anställd eller egenföretagare i den mening som avses i artikel 1 a i förordning (EEG) nr 1408/71, vilket innebär att personen skall omfattas av minst en socialförsäkringsgren. Detta utesluter personer som tar ut obetald ledighet och som inte omfattas av något socialförsäkringssystem i den berörda medlemsstaten.

| (10) | På grund av att det finns så många olika system för obetald ledighet i medlemsstaterna samt att nationella lagar fortlöpande ändras går det inte att upprätta någon uttömmande förteckning över de fall där en person under en period av ledighet kan anses utöva förvärvsverksamhet. Det är därför inte lämpligt att närmare precisera alla de fall där sådan obetald ledighet likställs med förvärvsverksamhet, eller de fall där det nödvändiga nära sambandet med betald förvärvsverksamhet saknas.
  Beslutet uppfyller villkoren i artikel 80.3 i förordning (EEG) nr 1408/71. |
| --- | --- |

(10)

På grund av att det finns så många olika system för obetald ledighet i medlemsstaterna samt att nationella lagar fortlöpande ändras går det inte att upprätta någon uttömmande förteckning över de fall där en person under en period av ledighet kan anses utöva förvärvsverksamhet. Det är därför inte lämpligt att närmare precisera alla de fall där sådan obetald ledighet likställs med förvärvsverksamhet, eller de fall där det nödvändiga nära sambandet med betald förvärvsverksamhet saknas.

Beslutet uppfyller villkoren i artikel 80.3 i förordning (EEG) nr 1408/71.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

| 1. | Vid tillämpningen av artikel 76 och artikel 79.3 i förordning (EEG) nr 1408/71 skall familjeförmåner eller familjebidrag betraktas som förmåner som utbetalas ”på grund av förvärvsverksamhet”, särskilt






  a) | vid faktiskt utövande av förvärvsverksamhet som anställd eller som egenföretagare, och |
| --- | --- | --- |

1.

Vid tillämpningen av artikel 76 och artikel 79.3 i förordning (EEG) nr 1408/71 skall familjeförmåner eller familjebidrag betraktas som förmåner som utbetalas ”på grund av förvärvsverksamhet”, särskilt

a)

vid faktiskt utövande av förvärvsverksamhet som anställd eller som egenföretagare, och

| b) | under perioder när sådan förvärvsverksamhet tillfälligt avbrutits






  i) | till följd av sjukdom, moderskap, olycksfall i arbetet, arbetssjukdom eller arbetslöshet så länge som lön eller andra förmåner, utom pension utbetalas för dessa försäkringsfall, eller |
| --- | --- | --- |

b)

under perioder när sådan förvärvsverksamhet tillfälligt avbrutits

i)

till följd av sjukdom, moderskap, olycksfall i arbetet, arbetssjukdom eller arbetslöshet så länge som lön eller andra förmåner, utom pension utbetalas för dessa försäkringsfall, eller

| ii) | under betald ledighet, strejk eller lockout, eller |
| --- | --- |

ii)

under betald ledighet, strejk eller lockout, eller

| iii) | under obetald ledighet för vård av barn så länge som denna ledighet likställs med sådan förvärvsverksamhet enligt den berörda lagstiftningen. |
| --- | --- |

iii)

under obetald ledighet för vård av barn så länge som denna ledighet likställs med sådan förvärvsverksamhet enligt den berörda lagstiftningen.

| 2. | Vid tillämpningen av artikel 10.1 i förordning (EEG) nr 574/72 skall som ”förvärvsverksamhet” betraktas






  a) | faktiskt utövande av förvärvsverksamhet som anställd eller som egenföretagare, och |
| --- | --- | --- |

2.

Vid tillämpningen av artikel 10.1 i förordning (EEG) nr 574/72 skall som ”förvärvsverksamhet” betraktas

a)

faktiskt utövande av förvärvsverksamhet som anställd eller som egenföretagare, och

| b) | tillfälligt avbrott av sådan förvärvsverksamhet






  i) | till följd av sjukdom, moderskap, olycksfall i arbetet, arbetssjukdom eller arbetslöshet så länge som lön eller andra förmåner, utom pension, utbetalas för dessa försäkringsfall, eller |
| --- | --- | --- |

b)

tillfälligt avbrott av sådan förvärvsverksamhet

i)

till följd av sjukdom, moderskap, olycksfall i arbetet, arbetssjukdom eller arbetslöshet så länge som lön eller andra förmåner, utom pension, utbetalas för dessa försäkringsfall, eller

| ii) | under betald ledighet, strejk eller lockout, eller |
| --- | --- |

ii)

under betald ledighet, strejk eller lockout, eller

| iii) | under obetald ledighet för vård av barn så länge som denna ledighet likställs med sådan förvärvsverksamhet enligt den berörda lagstiftningen. |
| --- | --- |

iii)

under obetald ledighet för vård av barn så länge som denna ledighet likställs med sådan förvärvsverksamhet enligt den berörda lagstiftningen.

| 3. | Detta beslut ersätter beslut nr 199 av den 24 februari 1983. Det träder i kraft dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

3.

Detta beslut ersätter beslut nr 199 av den 24 februari 1983. Det träder i kraft dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Ordförande i administrativa kommissionen

Bernhard SPIEGEL

---

(1)  EGT L 149, 5.7.1971, s. 2. Förordningen senast ändrad genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 629/2006 (EUT L 114, 27.4.2006, s. 1).

1

(2)  EGT L 74, 27.3.1972, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 629/2006.

2

(3)  Dom av den 7 juni 2005 i mål C-543/03, ”Dodl och Oberhollenzer/Tiroler Gebietskrankenkasse”.

3

---

EUROPEISKA EKONOMISKA SAMARBETSOMRÅDET

Gemensamma EES-kommittén

| 29.6.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 175/86 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 175/86

---

GEMENSAMMA EES-KOMMITTÉNS BESLUT

nr 42/2006

av den 28 april 2006

om ändring av bilaga I (Veterinära frågor och växtskyddsfrågor) till EES-avtalet

GEMENSAMMA EES-KOMMITTÉN HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, ändrat genom protokollet med justeringar av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, nedan kallat ”avtalet”, särskilt artikel 98, och

av följande skäl:

| (1) | Bilaga I till avtalet ändrades genom gemensamma EES-kommitténs beslut nr 1/2006 av den 27 januari 2006 (1). |
| --- | --- |

(1)

Bilaga I till avtalet ändrades genom gemensamma EES-kommitténs beslut nr 1/2006 av den 27 januari 2006 (1).

| (2) | Kommissionens förordning (EG) nr 1053/2003 av den 19 juni 2003 om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 999/2001 när det gäller snabbtest (2) bör införlivas med avtalet. |
| --- | --- |

(2)

Kommissionens förordning (EG) nr 1053/2003 av den 19 juni 2003 om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 999/2001 när det gäller snabbtest (2) bör införlivas med avtalet.

| (3) | Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1128/2003 av den 16 juni 2003 om ändring av förordning (EG) nr 999/2001 vad gäller förlängning av perioden för övergångsbestämmelser (3) bör införlivas med avtalet. |
| --- | --- |

(3)

Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1128/2003 av den 16 juni 2003 om ändring av förordning (EG) nr 999/2001 vad gäller förlängning av perioden för övergångsbestämmelser (3) bör införlivas med avtalet.

| (4) | Kommissionens förordning (EG) nr 1139/2003 av den 27 juni 2003 om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 999/2001 när det gäller övervakningsprogram och specificerat riskmaterial (4) bör införlivas med avtalet. |
| --- | --- |

(4)

Kommissionens förordning (EG) nr 1139/2003 av den 27 juni 2003 om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 999/2001 när det gäller övervakningsprogram och specificerat riskmaterial (4) bör införlivas med avtalet.

| (5) | Kommissionens förordning (EG) nr 1234/2003 av den 10 juli 2003 om ändring av bilagorna I, IV och XI till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 999/2001 och förordning (EG) nr 1326/2001 när det gäller transmissibel spongiform encefalopati och foder (5) bör införlivas med avtalet. |
| --- | --- |

(5)

Kommissionens förordning (EG) nr 1234/2003 av den 10 juli 2003 om ändring av bilagorna I, IV och XI till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 999/2001 och förordning (EG) nr 1326/2001 när det gäller transmissibel spongiform encefalopati och foder (5) bör införlivas med avtalet.

| (6) | Kommissionens förordning (EG) nr 1809/2003 av den 15 oktober 2003 om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 999/2001 när det gäller bestämmelser för import av levande nötkreatur och produkter från nötkreatur, får och getter med ursprung i Costa Rica och Nya Kaledonien (6) bör införlivas med avtalet. |
| --- | --- |

(6)

Kommissionens förordning (EG) nr 1809/2003 av den 15 oktober 2003 om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 999/2001 när det gäller bestämmelser för import av levande nötkreatur och produkter från nötkreatur, får och getter med ursprung i Costa Rica och Nya Kaledonien (6) bör införlivas med avtalet.

| (7) | Kommissionens förordning (EG) nr 1915/2003 av den 30 oktober 2003 om ändring av bilagorna VII, VIII och IX till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 999/2001 när det gäller handel och import av får och getter samt vilka åtgärder som skall vidtas efter det att transmissibla spongiforma encefalopatier hos nötkreatur, får och getter har bekräftats (7) bör införlivas med avtalet. |
| --- | --- |

(7)

Kommissionens förordning (EG) nr 1915/2003 av den 30 oktober 2003 om ändring av bilagorna VII, VIII och IX till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 999/2001 när det gäller handel och import av får och getter samt vilka åtgärder som skall vidtas efter det att transmissibla spongiforma encefalopatier hos nötkreatur, får och getter har bekräftats (7) bör införlivas med avtalet.

| (8) | Kommissionens förordning (EG) nr 2245/2003 av den 19 december 2003 om ändring av bilaga III till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 999/2001 när det gäller övervakning av transmissibel spongiform encefalopati hos får och getter (8) bör införlivas med avtalet. |
| --- | --- |

(8)

Kommissionens förordning (EG) nr 2245/2003 av den 19 december 2003 om ändring av bilaga III till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 999/2001 när det gäller övervakning av transmissibel spongiform encefalopati hos får och getter (8) bör införlivas med avtalet.

| (9) | Kommissionens förordning (EG) nr 876/2004 av den 29 april 2004 om ändring av bilaga VIII till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 999/2001 när det gäller handel med får och getter avsedda att användas som avelsdjur (9) bör införlivas med avtalet. |
| --- | --- |

(9)

Kommissionens förordning (EG) nr 876/2004 av den 29 april 2004 om ändring av bilaga VIII till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 999/2001 när det gäller handel med får och getter avsedda att användas som avelsdjur (9) bör införlivas med avtalet.

| (10) | Genom förordning (EG) nr 1234/2003 upphävs rådets beslut 2000/766/EG (10) och kommissionens beslut 2001/9/EG (11), som är införlivade med avtalet och följaktligen bör utgå ur avtalet. |
| --- | --- |

(10)

Genom förordning (EG) nr 1234/2003 upphävs rådets beslut 2000/766/EG (10) och kommissionens beslut 2001/9/EG (11), som är införlivade med avtalet och följaktligen bör utgå ur avtalet.

| (11) | Det här beslutet bör inte gälla Island och Liechtenstein. |
| --- | --- |

(11)

Det här beslutet bör inte gälla Island och Liechtenstein.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Kapitel I i bilaga I till avtalet skall ändras på följande sätt:

| 1. | Följande strecksatser skall läggas till i del 7.1 punkt 12 (Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 999/2001):






  ”— | 32003 R 1053: Kommissionens förordning (EG) nr 1053/2003 av den 19 juni 2003 (EUT L 152, 20.6.2003, s. 8), |
| --- | --- | --- |

1.

Följande strecksatser skall läggas till i del 7.1 punkt 12 (Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 999/2001):

”—

32003 R 1053: Kommissionens förordning (EG) nr 1053/2003 av den 19 juni 2003 (EUT L 152, 20.6.2003, s. 8),

| — | 32003 R 1128: Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1128/2003 av den 16 juni 2003 (EUT L 160, 28.6.2003, s. 1), |
| --- | --- |

—

32003 R 1128: Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1128/2003 av den 16 juni 2003 (EUT L 160, 28.6.2003, s. 1),

| — | 32003 R 1139: Kommissionens förordning (EG) nr 1139/2003 av den 27 juni 2003 (EUT L 160, 28.6.2003, s. 22), |
| --- | --- |

—

32003 R 1139: Kommissionens förordning (EG) nr 1139/2003 av den 27 juni 2003 (EUT L 160, 28.6.2003, s. 22),

| — | 32003 R 1234: Kommissionens förordning (EG) nr 1234/2003 av den 10 juli 2003 (EUT L 173, 11.7.2003, s. 6), |
| --- | --- |

—

32003 R 1234: Kommissionens förordning (EG) nr 1234/2003 av den 10 juli 2003 (EUT L 173, 11.7.2003, s. 6),

| — | 32003 R 1809: Kommissionens förordning (EG) nr 1809/2003 av den 15 oktober 2003 (EUT L 265, 16.10.2003, s. 10), |
| --- | --- |

—

32003 R 1809: Kommissionens förordning (EG) nr 1809/2003 av den 15 oktober 2003 (EUT L 265, 16.10.2003, s. 10),

| — | 32003 R 1915: Kommissionens förordning (EG) nr 1915/2003 av den 30 oktober 2003 (EUT L 283, 31.10.2003, s. 29), |
| --- | --- |

—

32003 R 1915: Kommissionens förordning (EG) nr 1915/2003 av den 30 oktober 2003 (EUT L 283, 31.10.2003, s. 29),

| — | 32003 R 2245: Kommissionens förordning (EG) nr 2245/2003 av den 19 december 2003 (EUT L 333, 20.12.2003, s. 28), |
| --- | --- |

—

32003 R 2245: Kommissionens förordning (EG) nr 2245/2003 av den 19 december 2003 (EUT L 333, 20.12.2003, s. 28),

| — | 32004 R 0876: Kommissionens förordning (EG) nr 876/2004 av den 29 april 2004 (EUT L 162, 30.4.2004, s. 52)”. |
| --- | --- |

—

32004 R 0876: Kommissionens förordning (EG) nr 876/2004 av den 29 april 2004 (EUT L 162, 30.4.2004, s. 52)”.

| 2. | Anpassningarna i del 7.1 punkt 12 (Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 999/2001) skall ändras enligt följande:






  1. | Anpassningarna B och C skall utgå. |
| --- | --- | --- |

2.

Anpassningarna i del 7.1 punkt 12 (Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 999/2001) skall ändras enligt följande:

1.

Anpassningarna B och C skall utgå.

| 2. | Den nuvarande anpassningen D skall betecknas anpassning B. |
| --- | --- |

2.

Den nuvarande anpassningen D skall betecknas anpassning B.

| 3. | Texten i del 7.1 punkt 11 (rådets beslut 2000/766/EG) och i del 7.2 punkt 16 (kommissionens beslut 2001/9/EG) skall utgå. |
| --- | --- |

3.

Texten i del 7.1 punkt 11 (rådets beslut 2000/766/EG) och i del 7.2 punkt 16 (kommissionens beslut 2001/9/EG) skall utgå.

Artikel 2

Texterna till förordningarna (EG) nr 1053/2003, (EG) nr 1128/2003, (EG) nr 1139/2003, (EG) nr 1234/2003, (EG) nr 1809/2003, (EG) nr 1915/2003, (EG) nr 2245/2003 och (EG) nr 876/2004 på norska, som skall offentliggöras i EES-supplementet till Europeiska unionens officiella tidning, skall vara giltiga.

Artikel 3

Detta beslut träder i kraft den 29 april 2006, under förutsättning att alla anmälningar enligt artikel 103.1 i avtalet har gjorts till gemensamma EES-kommittén (12).

Artikel 4

Detta beslut skall offentliggöras i EES-delen av och EES-supplementet till Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdat i Bryssel den 28 april 2006.

På gemensamma EES-kommitténs vägnar

R. WRIGHT

Ordförande

---

(1)  EUT L 92, 30.3.2006, s. 17.

1

(2)  EUT L 152, 20.6.2003, s. 8.

2

(3)  EUT L 160, 28.6.2003, s. 1.

3

(4)  EUT L 160, 28.6.2003, s. 22.

4

(5)  EUT L 173, 11.7.2003, s. 6.

5

(6)  EUT L 265, 16.10.2003, s. 10.

6

(7)  EUT L 283, 31.10.2003, s. 29.

7

(8)  EUT L 333, 20.12.2003, s. 28.

8

(9)  EUT L 162, 30.4.2004, s. 52.

9

(10)  EGT L 306, 7.12.2000, s. 32.

10

(11)  EGT L 2, 5.1.2001, s. 32.

11

(12)  Inga konstitutionella krav angivna.

12

---

| 29.6.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 175/89 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 175/89

---

GEMENSAMMA EES-KOMMITTÉNS BESLUT

nr 43/2006

av den 28 april 2006

om ändring av bilaga I (Veterinära frågor och växtskyddsfrågor) till EES-avtalet

GEMENSAMMA EES-KOMMITTÉN HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, ändrat genom protokollet med justeringar av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, nedan kallat ”avtalet”, särskilt artikel 98, och

av följande skäl:

| (1) | Bilaga I till avtalet ändrades genom gemensamma EES-kommitténs beslut nr 19/2006 av den 10 mars 2006 (1). |
| --- | --- |

(1)

Bilaga I till avtalet ändrades genom gemensamma EES-kommitténs beslut nr 19/2006 av den 10 mars 2006 (1).

| (2) | Kommissionens förordning (EG) nr 1810/2005 av den 4 november 2005 om ett nytt godkännande för tio år av en fodertillsats, om permanent godkännande av vissa fodertillsatser och om provisoriskt godkännande av nya användningsområden för vissa redan godkända fodertillsatser (2) bör införlivas med avtalet. |
| --- | --- |

(2)

Kommissionens förordning (EG) nr 1810/2005 av den 4 november 2005 om ett nytt godkännande för tio år av en fodertillsats, om permanent godkännande av vissa fodertillsatser och om provisoriskt godkännande av nya användningsområden för vissa redan godkända fodertillsatser (2) bör införlivas med avtalet.

| (3) | Kommissionens förordning (EG) nr 1811/2005 av den 4 november 2005 om provisoriska och permanenta godkännanden av vissa fodertillsatser och om provisoriskt godkännande av nya användningsområden för redan godkända fodertillsatser (3), rättad i EUT L 10, 14.1.2006, s. 72, bör införlivas med avtalet. |
| --- | --- |

(3)

Kommissionens förordning (EG) nr 1811/2005 av den 4 november 2005 om provisoriska och permanenta godkännanden av vissa fodertillsatser och om provisoriskt godkännande av nya användningsområden för redan godkända fodertillsatser (3), rättad i EUT L 10, 14.1.2006, s. 72, bör införlivas med avtalet.

| (4) | Kommissionens förordning (EG) nr 1812/2005 av den 4 november 2005 om ändring av förordningarna (EG) nr 490/2004, (EG) nr 1288/2004, (EG) nr 521/2005 och (EG) nr 833/2005 när det gäller villkoren för godkännande av vissa fodertillsatser av typerna enzymer och mikroorganismer (4) bör införlivas med avtalet. |
| --- | --- |

(4)

Kommissionens förordning (EG) nr 1812/2005 av den 4 november 2005 om ändring av förordningarna (EG) nr 490/2004, (EG) nr 1288/2004, (EG) nr 521/2005 och (EG) nr 833/2005 när det gäller villkoren för godkännande av vissa fodertillsatser av typerna enzymer och mikroorganismer (4) bör införlivas med avtalet.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Kapitel II i bilaga I till avtalet skall ändras på följande sätt:

| 1. | Följande skall läggas till i punkt 1zm (kommissionens förordning (EG) nr 490/2004), punkt 1zt (kommissionens förordning (EG) nr 1288/2004), punkt 1zzi (kommissionens förordning (EG) nr 521/2005) och punkt 1zzk (kommissionens förordning (EG) nr 833/2005):
  ”, ändrad genom






  — | 32005 R 1812: Kommissionens förordning (EG) nr 1812/2005 av den 4 november 2005 (EUT L 291, 5.11.2005, s. 18)”. |
| --- | --- | --- |

1.

Följande skall läggas till i punkt 1zm (kommissionens förordning (EG) nr 490/2004), punkt 1zt (kommissionens förordning (EG) nr 1288/2004), punkt 1zzi (kommissionens förordning (EG) nr 521/2005) och punkt 1zzk (kommissionens förordning (EG) nr 833/2005):

”, ändrad genom

—

32005 R 1812: Kommissionens förordning (EG) nr 1812/2005 av den 4 november 2005 (EUT L 291, 5.11.2005, s. 18)”.

| 2. | Följande punkter skall införas efter punkt 1zzp (kommissionens förordning (EG) nr 1459/2005):






  ”1zzq. | 32005 R 1810: Kommissionens förordning (EG) nr 1810/2005 av den 4 november 2005 om ett nytt godkännande för tio år av en fodertillsats, om permanent godkännande av vissa fodertillsatser och om provisoriskt godkännande av nya användningsområden för vissa redan godkända fodertillsatser (EUT L 291, 5.11.2005, s. 5) |
| --- | --- | --- |

2.

Följande punkter skall införas efter punkt 1zzp (kommissionens förordning (EG) nr 1459/2005):

”1zzq.

32005 R 1810: Kommissionens förordning (EG) nr 1810/2005 av den 4 november 2005 om ett nytt godkännande för tio år av en fodertillsats, om permanent godkännande av vissa fodertillsatser och om provisoriskt godkännande av nya användningsområden för vissa redan godkända fodertillsatser (EUT L 291, 5.11.2005, s. 5)

| 1zzr. | 32005 R 1811: Kommissionens förordning (EG) nr 1811/2005 av den 4 november 2005 om provisoriska och permanenta godkännanden av vissa fodertillsatser och om provisoriskt godkännande av nya användningsområden för redan godkända fodertillsatser (EUT L 291, 5.11.2005, s. 12), rättad i EUT L 10, 14.1.2006, s. 72”. |
| --- | --- |

1zzr.

32005 R 1811: Kommissionens förordning (EG) nr 1811/2005 av den 4 november 2005 om provisoriska och permanenta godkännanden av vissa fodertillsatser och om provisoriskt godkännande av nya användningsområden för redan godkända fodertillsatser (EUT L 291, 5.11.2005, s. 12), rättad i EUT L 10, 14.1.2006, s. 72”.

Artikel 2

Texterna till förordningarna (EG) nr 1810/2005, (EG) nr 1811/2005, rättad i EUT L 10, 14.1.2006, s. 72, och (EG) nr 1812/2005 på isländska och norska, som skall offentliggöras i EES-supplementet till Europeiska unionens officiella tidning, skall vara giltiga.

Artikel 3

Detta beslut träder i kraft den 29 april 2006, under förutsättning att alla anmälningar enligt artikel 103.1 i avtalet har gjorts till gemensamma EES-kommittén (5).

Artikel 4

Detta beslut skall offentliggöras i EES-delen av och EES-supplementet till Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdat i Bryssel den 28 april 2006.

På gemensamma EES-kommitténs vägnar

R. WRIGHT

Ordförande

---

(1)  EUT L 147, 1.6.2006, s. 43.

1

(2)  EUT L 291, 5.11.2005, s. 5.

2

(3)  EUT L 291, 5.11.2005, s. 12.

3

(4)  EUT L 291, 5.11.2005, s. 18.

4

(5)  Inga konstitutionella krav angivna.

5

---

| 29.6.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 175/91 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 175/91

---

GEMENSAMMA EES-KOMMITTÉNS BESLUT

nr 44/2006

av den 28 april 2006

om ändring av bilaga II (Tekniska föreskrifter, standarder, provning och certifiering) till EES-avtalet

GEMENSAMMA EES-KOMMITTÉN HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, ändrat genom protokollet med justeringar av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, nedan kallat ”avtalet”, särskilt artikel 98, och

av följande skäl:

| (1) | Bilaga II till avtalet ändrades genom gemensamma EES-kommitténs beslut nr 113/2005 av den 30 september 2005 (1). |
| --- | --- |

(1)

Bilaga II till avtalet ändrades genom gemensamma EES-kommitténs beslut nr 113/2005 av den 30 september 2005 (1).

| (2) | Kommissionens direktiv 2005/67/EG av den 18 oktober 2005 om ändring av bilagorna I och II till rådets direktiv 86/298/EEG, bilagorna I och II till rådets direktiv 87/402/EEG och bilagorna I, II och III till Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/37/EG om typgodkännande av jordbruks- och skogsbrukstraktorer i syfte att anpassa bilagorna (2) bör införlivas med avtalet. |
| --- | --- |

(2)

Kommissionens direktiv 2005/67/EG av den 18 oktober 2005 om ändring av bilagorna I och II till rådets direktiv 86/298/EEG, bilagorna I och II till rådets direktiv 87/402/EEG och bilagorna I, II och III till Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/37/EG om typgodkännande av jordbruks- och skogsbrukstraktorer i syfte att anpassa bilagorna (2) bör införlivas med avtalet.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Följande strecksats skall läggas till i punkterna 20 (rådets direktiv 86/298/EEG), 22 (rådets direktiv 87/402/EEG) och 28 (Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/37/EG) i kapitel II i bilaga II till avtalet:

| ”— | 32005 L 0067: Kommissionens direktiv 2005/67/EG av den 18 oktober 2005 (EUT L 273, 19.10.2005, s. 17)”. |
| --- | --- |

”—

32005 L 0067: Kommissionens direktiv 2005/67/EG av den 18 oktober 2005 (EUT L 273, 19.10.2005, s. 17)”.

Artikel 2

Texterna till direktiv 2005/67/EG på isländska och norska, som skall offentliggöras i EES-supplementet till Europeiska unionens officiella tidning, skall vara giltiga.

Artikel 3

Detta beslut träder i kraft den 29 april 2006, under förutsättning att alla anmälningar enligt artikel 103.1 i avtalet har gjorts till gemensamma EES-kommittén (3).

Artikel 4

Detta beslut skall offentliggöras i EES-delen av och EES-supplementet till Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdat i Βryssel den 28 april 2006.

På gemensamma EES-kommitténs vägnar

R. WRIGHT

Ordförande

---

(1)  EUT L 339, 22.12.2005, s. 12.

1

(2)  EUT L 273, 19.10.2005, s. 17.

2

(3)  Inga konstitutionella krav angivna.

3

---

| 29.6.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 175/92 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 175/92

---

GEMENSAMMA EES-KOMMITTÉNS BESLUT

nr 45/2006

av den 28 april 2006

om ändring av bilaga II (Tekniska föreskrifter, standarder, provning och certifiering) till EES-avtalet

GEMENSAMMA EES-KOMMITTÉN HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, ändrat genom protokollet med justeringar av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, nedan kallat ”avtalet”, särskilt artikel 98, och

av följande skäl:

| (1) | Bilaga II till avtalet ändrades genom gemensamma EES-kommitténs beslut nr 23/2006 av den 10 mars 2006 (1). |
| --- | --- |

(1)

Bilaga II till avtalet ändrades genom gemensamma EES-kommitténs beslut nr 23/2006 av den 10 mars 2006 (1).

| (2) | Kommissionens direktiv 2005/70/EG av den 20 oktober 2005 om ändring av rådets direktiv 76/895/EEG, 86/362/EEG, 86/363/EEG och 90/642/EEG beträffande gränsvärden för vissa bekämpningsmedelsrester i och på spannmål och vissa produkter av animaliskt och vegetabiliskt ursprung (2) bör införlivas med avtalet. |
| --- | --- |

(2)

Kommissionens direktiv 2005/70/EG av den 20 oktober 2005 om ändring av rådets direktiv 76/895/EEG, 86/362/EEG, 86/363/EEG och 90/642/EEG beträffande gränsvärden för vissa bekämpningsmedelsrester i och på spannmål och vissa produkter av animaliskt och vegetabiliskt ursprung (2) bör införlivas med avtalet.

| (3) | Kommissionens direktiv 2005/74/EG av den 25 oktober 2005 om ändring av rådets direktiv 90/642/EEG beträffande de föreskrivna gränsvärdena för resthalter av etofumesat, lambda-cyhalotrin, metomyl, pymetrozin och tiabendazol (3) bör införlivas med avtalet. |
| --- | --- |

(3)

Kommissionens direktiv 2005/74/EG av den 25 oktober 2005 om ändring av rådets direktiv 90/642/EEG beträffande de föreskrivna gränsvärdena för resthalter av etofumesat, lambda-cyhalotrin, metomyl, pymetrozin och tiabendazol (3) bör införlivas med avtalet.

| (4) | Kommissionens direktiv 2005/76/EG av den 8 november 2005 om ändring av rådets direktiv 90/642/EEG och 86/362/EEG beträffande de gränsvärden för resthalter av kresoximmetyl, cyromazin, bifentrin, metalaxyl och azoxystrobin som fastställs i dessa direktiv (4) bör införlivas med avtalet. |
| --- | --- |

(4)

Kommissionens direktiv 2005/76/EG av den 8 november 2005 om ändring av rådets direktiv 90/642/EEG och 86/362/EEG beträffande de gränsvärden för resthalter av kresoximmetyl, cyromazin, bifentrin, metalaxyl och azoxystrobin som fastställs i dessa direktiv (4) bör införlivas med avtalet.

| (5) | Kommissionens förordning (EG) nr 1895/2005 av den 18 november 2005 om begränsad användning av vissa epoxiderivat i material och produkter avsedda att komma i kontakt med livsmedel (5) bör införlivas med avtalet. |
| --- | --- |

(5)

Kommissionens förordning (EG) nr 1895/2005 av den 18 november 2005 om begränsad användning av vissa epoxiderivat i material och produkter avsedda att komma i kontakt med livsmedel (5) bör införlivas med avtalet.

| (6) | Kommissionens direktiv 2005/79/EG av den 18 november 2005 om ändring av direktiv 2002/72/EG om material och produkter av plast som är avsedda att komma i kontakt med livsmedel (6) bör införlivas med avtalet. |
| --- | --- |

(6)

Kommissionens direktiv 2005/79/EG av den 18 november 2005 om ändring av direktiv 2002/72/EG om material och produkter av plast som är avsedda att komma i kontakt med livsmedel (6) bör införlivas med avtalet.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Kapitel XII i bilaga II till avtalet skall ändras på följande sätt:

| 1. | Följande strecksats skall läggas till i punkterna 13 (rådets direktiv 76/895/EEG), 38 (rådets direktiv 86/362/EEG), 39 (rådets direktiv 86/363/EEG) och 54 (rådets direktiv 90/642/EEG):






  ”— | 32005 L 0070: Kommissionens direktiv 2005/70/EG av den 20 oktober 2005 (EUT L 276, 21.10.2005, s. 35)”. |
| --- | --- | --- |

1.

Följande strecksats skall läggas till i punkterna 13 (rådets direktiv 76/895/EEG), 38 (rådets direktiv 86/362/EEG), 39 (rådets direktiv 86/363/EEG) och 54 (rådets direktiv 90/642/EEG):

”—

32005 L 0070: Kommissionens direktiv 2005/70/EG av den 20 oktober 2005 (EUT L 276, 21.10.2005, s. 35)”.

| 2. | Följande strecksats skall läggas till i punkterna 38 (rådets direktiv 86/362/EEG) och 54 (rådets direktiv 90/642/EEG):






  ”— | 32005 L 0076: Kommissionens direktiv 2005/76/EG av den 8 november 2005 (EUT L 293, 9.11.2005, s. 14)”. |
| --- | --- | --- |

2.

Följande strecksats skall läggas till i punkterna 38 (rådets direktiv 86/362/EEG) och 54 (rådets direktiv 90/642/EEG):

”—

32005 L 0076: Kommissionens direktiv 2005/76/EG av den 8 november 2005 (EUT L 293, 9.11.2005, s. 14)”.

| 3. | Följande strecksats skall läggas till i punkt 54 (rådets direktiv 90/642/EEG):






  ”— | 32005 L 0074: Kommissionens direktiv 2005/74/EG av den 25 oktober 2005 (EUT L 282, 26.10.2005, s. 9)”. |
| --- | --- | --- |

3.

Följande strecksats skall läggas till i punkt 54 (rådets direktiv 90/642/EEG):

”—

32005 L 0074: Kommissionens direktiv 2005/74/EG av den 25 oktober 2005 (EUT L 282, 26.10.2005, s. 9)”.

| 4. | Följande strecksats skall läggas till i punkt 54zzb (kommissionens direktiv 2002/72/EG):






  ”— | 32005 L 0079: Kommissionens direktiv 2005/79/EG av den 18 november 2005 (EUT L 302, 19.11.2005, s. 35)”. |
| --- | --- | --- |

4.

Följande strecksats skall läggas till i punkt 54zzb (kommissionens direktiv 2002/72/EG):

”—

32005 L 0079: Kommissionens direktiv 2005/79/EG av den 18 november 2005 (EUT L 302, 19.11.2005, s. 35)”.

| 5. | Följande punkt skall införas efter punkt 54zzv (kommissionens direktiv 2005/38/EG):






  ”54zzw. | 32005 R 1895: Kommissionens förordning (EG) nr 1895/2005 av den 18 november 2005 om begränsad användning av vissa epoxiderivat i material och produkter avsedda att komma i kontakt med livsmedel (EUT L 302, 19.11.2005, s. 28)”. |
| --- | --- | --- |

5.

Följande punkt skall införas efter punkt 54zzv (kommissionens direktiv 2005/38/EG):

”54zzw.

32005 R 1895: Kommissionens förordning (EG) nr 1895/2005 av den 18 november 2005 om begränsad användning av vissa epoxiderivat i material och produkter avsedda att komma i kontakt med livsmedel (EUT L 302, 19.11.2005, s. 28)”.

Artikel 2

Texterna till förordning (EG) nr 1895/2005 samt direktiven 2005/70/EG, 2005/74/EG, 2005/76/EG och 2005/79/EG på isländska och norska, som skall offentliggöras i EES-supplementet till Europeiska unionens officiella tidning, skall vara giltiga.

Artikel 3

Detta beslut träder i kraft den 29 april 2006, under förutsättning att alla anmälningar enligt artikel 103.1 i avtalet har gjorts till gemensamma EES-kommittén (7).

Artikel 4

Detta beslut skall offentliggöras i EES-delen av och EES-supplementet till Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdat i Βryssel den 28 april 2006.

På gemensamma EES-kommitténs vägnar

R. WRIGHT

Ordförande

---

(1)  EUT L 147, 1.6.2006, s. 36.

1

(2)  EUT L 276, 21.10.2005, s. 35.

2

(3)  EUT L 282, 26.10.2005, s. 9.

3

(4)  EUT L 293, 9.11.2005, s. 14.

4

(5)  EUT L 302, 19.11.2005, s. 28.

5

(6)  EUT L 302, 19.11.2005, s. 35.

6

(7)  Inga konstitutionella krav angivna.

7

---

| 29.6.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 175/94 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 175/94

---

GEMENSAMMA EES-KOMMITTÉNS BESLUT

nr 46/2006

av den 28 april 2006

om ändring av bilaga II (Tekniska föreskrifter, standarder, provning och certifiering) till EES-avtalet

GEMENSAMMA EES-KOMMITTÉN HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, ändrat genom protokollet med justeringar av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, nedan kallat ”avtalet”, särskilt artikel 98, och

av följande skäl:

| (1) | Bilaga II till avtalet ändrades genom gemensamma EES-kommitténs beslut nr 23/2006 av den 10 mars 2006 (1). |
| --- | --- |

(1)

Bilaga II till avtalet ändrades genom gemensamma EES-kommitténs beslut nr 23/2006 av den 10 mars 2006 (1).

| (2) | Kommissionens direktiv 2005/63/EG av den 3 oktober 2005 om rättelse av direktiv 2005/26/EG när det gäller förteckningen över livsmedelsingredienser eller ämnen som tillfälligt skall strykas i bilaga IIIa till Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/13/EG (2) bör införlivas med avtalet. |
| --- | --- |

(2)

Kommissionens direktiv 2005/63/EG av den 3 oktober 2005 om rättelse av direktiv 2005/26/EG när det gäller förteckningen över livsmedelsingredienser eller ämnen som tillfälligt skall strykas i bilaga IIIa till Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/13/EG (2) bör införlivas med avtalet.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Följande skall läggas till i kapitel XII punkt 54zzu (kommissionens direktiv 2005/26/EG) i bilaga II till avtalet:

”, ändrat genom

| — | 32005 L 0063: Kommissionens direktiv 2005/63/EG av den 3 oktober 2005 (EUT L 258, 4.10.2005, s. 3)”. |
| --- | --- |

—

32005 L 0063: Kommissionens direktiv 2005/63/EG av den 3 oktober 2005 (EUT L 258, 4.10.2005, s. 3)”.

Artikel 2

Texten till direktiv 2005/63/EG på isländska och norska, som skall offentliggöras i EES-supplementet till Europeiska unionens officiella tidning, skall vara giltig.

Artikel 3

Detta beslut träder i kraft den 29 april 2006, under förutsättning att alla anmälningar enligt artikel 103.1 i avtalet har gjorts till gemensamma EES-kommittén (3).

Artikel 4

Detta beslut skall offentliggöras i EES-delen av och EES-supplementet till Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdat i Βryssel den 28 april 2006.

På gemensamma EES-kommitténs vägnar

R. WRIGHT

Ordförande

---

(1)  EUT L 147, 1.6.2006, s. 36.

1

(2)  EUT L 258, 4.10.2005, s. 3.

2

(3)  Inga konstitutionella krav angivna.

3

---

| 29.6.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 175/95 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 175/95

---

GEMENSAMMA EES-KOMMITTÉNS BESLUT

nr 47/2006

av den 28 april 2006

om ändring av bilaga II (Tekniska föreskrifter, standarder, provning och certifiering) till EES-avtalet

GEMENSAMMA EES-KOMMITTÉN HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, ändrat genom protokollet med justeringar av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, nedan kallat ”avtalet”, särskilt artikel 98, och

av följande skäl:

| (1) | Bilaga II till avtalet ändrades genom gemensamma EES-kommitténs beslut nr 28/2006 av den 10 mars 2006 (1). |
| --- | --- |

(1)

Bilaga II till avtalet ändrades genom gemensamma EES-kommitténs beslut nr 28/2006 av den 10 mars 2006 (1).

| (2) | Kommissionens beslut 2005/747/EG av den 21 oktober om ändring för anpassning till den tekniska utvecklingen av bilagan till Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/95/EG om begränsning av användningen av vissa farliga ämnen i elektriska och elektroniska produkter (2) bör införlivas med avtalet. |
| --- | --- |

(2)

Kommissionens beslut 2005/747/EG av den 21 oktober om ändring för anpassning till den tekniska utvecklingen av bilagan till Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/95/EG om begränsning av användningen av vissa farliga ämnen i elektriska och elektroniska produkter (2) bör införlivas med avtalet.

| (3) | Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/59/EG av den 26 oktober 2005 om ändring för tjugoåttonde gången av rådets direktiv 76/769/EEG om tillnärmning av medlemsstaternas lagar och andra författningar om begränsning av användning och utsläppande på marknaden av vissa farliga ämnen och preparat (toluen och triklorbensen) (3) bör införlivas med avtalet. |
| --- | --- |

(3)

Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/59/EG av den 26 oktober 2005 om ändring för tjugoåttonde gången av rådets direktiv 76/769/EEG om tillnärmning av medlemsstaternas lagar och andra författningar om begränsning av användning och utsläppande på marknaden av vissa farliga ämnen och preparat (toluen och triklorbensen) (3) bör införlivas med avtalet.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Kapitel XV i bilaga II till avtalet skall ändras på följande sätt:

| 1. | Följande strecksats skall läggas till i punkt 4 (rådets direktiv 76/769/EEG):






  ”— | 32005 L 0059: Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/59/EG av den 26 oktober 2005 (EUT L 309, 25.11.2005, s. 13).” |
| --- | --- | --- |

1.

Följande strecksats skall läggas till i punkt 4 (rådets direktiv 76/769/EEG):

”—

32005 L 0059: Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/59/EG av den 26 oktober 2005 (EUT L 309, 25.11.2005, s. 13).”

| 2. | Följande strecksats skall läggas till i punkt 12q (Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/95/EG):






  ”— | 32005 D 0747: Kommissionens beslut 2005/747/EG av den 21 oktober 2005 (EUT L 280, 25.10.2005, s. 18).” |
| --- | --- | --- |

2.

Följande strecksats skall läggas till i punkt 12q (Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/95/EG):

”—

32005 D 0747: Kommissionens beslut 2005/747/EG av den 21 oktober 2005 (EUT L 280, 25.10.2005, s. 18).”

Artikel 2

Texterna till direktiv 2005/59/EG och beslut 2005/747/EG på isländska och norska, som skall offentliggöras i EES-supplementet till Europeiska unionens officiella tidning, skall vara giltiga.

Artikel 3

Detta beslut träder i kraft den 29 april 2006, under förutsättning att alla anmälningar enligt artikel 103.1 i avtalet har gjorts till gemensamma EES-kommittén (4).

Artikel 4

Detta beslut skall offentliggöras i EES-delen av och EES-supplementet till Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdat i Bryssel den 28 april 2006.

På gemensamma EES-kommitténs vägnar

R. WRIGHT

Ordförande

---

(1)  EUT L 147, 1.6.2006, s. 42.

1

(2)  EUT L 280, 25.10.2005, s. 18.

2

(3)  EUT L 309, 25.11.2005, s. 13.

3

(4)  Inga konstitutionella krav angivna.

4

---

| 29.6.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 175/97 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 175/97

---

GEMENSAMMA EES-KOMMITTÉNS BESLUT

nr 48/2006

av den 28 april 2006

om ändring av bilaga XX (Miljö) till EES-avtalet

GEMENSAMMA EES-KOMMITTÉN HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, ändrat genom protokollet med justeringar av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, nedan kallat ”avtalet”, särskilt artikel 98, och

av följande skäl:

| (1) | Bilaga XX till avtalet ändrades genom gemensamma EES-kommitténs beslut nr 36/2006 av den 10 mars 2006 (1). |
| --- | --- |

(1)

Bilaga XX till avtalet ändrades genom gemensamma EES-kommitténs beslut nr 36/2006 av den 10 mars 2006 (1).

| (2) | Kommissionens beslut 2002/739/EG av den 3 september 2002 om fastställande av reviderade ekologiska kriterier för tilldelning av gemenskapens miljömärke till inomhusfärger och inomhuslacker och ändring av beslut 1999/10/EG (2) bör införlivas med avtalet. |
| --- | --- |

(2)

Kommissionens beslut 2002/739/EG av den 3 september 2002 om fastställande av reviderade ekologiska kriterier för tilldelning av gemenskapens miljömärke till inomhusfärger och inomhuslacker och ändring av beslut 1999/10/EG (2) bör införlivas med avtalet.

| (3) | Kommissionens beslut 2002/740/EG av den 3 september 2002 om fastställande av reviderade ekologiska kriterier för tilldelning av gemenskapens miljömärke till madrasser och ändring av beslut 98/634/EG (3) bör införlivas med avtalet. |
| --- | --- |

(3)

Kommissionens beslut 2002/740/EG av den 3 september 2002 om fastställande av reviderade ekologiska kriterier för tilldelning av gemenskapens miljömärke till madrasser och ändring av beslut 98/634/EG (3) bör införlivas med avtalet.

| (4) | Kommissionens beslut 2002/741/EG av den 4 september 2002 om fastställande av reviderade ekologiska kriterier för tilldelning av gemenskapens miljömärke till kopieringspapper och grafiskt papper och ändring av beslut 1999/554/EG (4) bör införlivas med avtalet. |
| --- | --- |

(4)

Kommissionens beslut 2002/741/EG av den 4 september 2002 om fastställande av reviderade ekologiska kriterier för tilldelning av gemenskapens miljömärke till kopieringspapper och grafiskt papper och ändring av beslut 1999/554/EG (4) bör införlivas med avtalet.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Följande punkter skall införas efter punkt 2u (kommissionens beslut 2005/360/EG) i bilaga XX till avtalet:

| ”2v. | 32002 D 0739: Kommissionens beslut 2002/739/EG av den 3 september 2002 om fastställande av reviderade ekologiska kriterier för tilldelning av gemenskapens miljömärke till inomhusfärger och inomhuslacker och ändring av beslut 1999/10/EG (EGT L 236, 4.9.2002, s. 4). |
| --- | --- |

”2v.

32002 D 0739: Kommissionens beslut 2002/739/EG av den 3 september 2002 om fastställande av reviderade ekologiska kriterier för tilldelning av gemenskapens miljömärke till inomhusfärger och inomhuslacker och ändring av beslut 1999/10/EG (EGT L 236, 4.9.2002, s. 4).

| 2w. | 32002 D 0740: Kommissionens beslut 2002/740/EG av den 3 september 2002 om fastställande av reviderade ekologiska kriterier för tilldelning av gemenskapens miljömärke till madrasser och ändring av beslut 98/634/EG (EUT L 236, 4.9.2002, s. 10). |
| --- | --- |

2w.

32002 D 0740: Kommissionens beslut 2002/740/EG av den 3 september 2002 om fastställande av reviderade ekologiska kriterier för tilldelning av gemenskapens miljömärke till madrasser och ändring av beslut 98/634/EG (EUT L 236, 4.9.2002, s. 10).

| 2x. | 32002 D 0741: Kommissionens beslut 2002/741/EG av den 4 september 2002 om fastställande av reviderade ekologiska kriterier för tilldelning av gemenskapens miljömärke till kopieringspapper och grafiskt papper och ändring av beslut 1999/554/EG (EGT L 237, 5.9.2002, s. 6).” |
| --- | --- |

2x.

32002 D 0741: Kommissionens beslut 2002/741/EG av den 4 september 2002 om fastställande av reviderade ekologiska kriterier för tilldelning av gemenskapens miljömärke till kopieringspapper och grafiskt papper och ändring av beslut 1999/554/EG (EGT L 237, 5.9.2002, s. 6).”

Artikel 2

Texterna till besluten 2002/739/EG, 2002/740/EG och 2002/741/EG på isländska och norska, som skall offentliggöras i EES-supplementet till Europeiska unionens officiella tidning, skall vara giltiga.

Artikel 3

Detta beslut träder i kraft den 29 april 2006, under förutsättning att alla anmälningar enligt artikel 103.1 i avtalet har gjorts till gemensamma EES-kommittén (5).

Artikel 4

Detta beslut skall offentliggöras i EES-delen av och EES-supplementet till Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdat i Βryssel den 28 april 2006.

På gemensamma EES-kommitténs vägnar

R. WRIGHT

Ordförande

---

(1)  EUT L 147, 1.6.2006, s. 55.

1

(2)  EGT L 236, 4.9.2002, s. 4.

2

(3)  EGT L 236, 4.9.2002, s. 10.

3

(4)  EGT L 237, 5.9.2002, s. 6.

4

(5)  Inga konstitutionella krav angivna.

5

---

| 29.6.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 175/99 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 175/99

---

GEMENSAMMA EES-KOMMITTÉNS BESLUT

nr 49/2006

av den 28 april 2006

om ändring av bilaga XX (Miljö) till EES-avtalet

GEMENSAMMA EES-KOMMITTÉN HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, ändrat genom protokollet med justeringar av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, nedan kallat ”avtalet”, särskilt artikel 98, och

av följande skäl:

| (1) | Bilaga XX till avtalet ändrades genom gemensamma EES-kommitténs beslut nr 36/2006 av den 10 mars 2006 (1). |
| --- | --- |

(1)

Bilaga XX till avtalet ändrades genom gemensamma EES-kommitténs beslut nr 36/2006 av den 10 mars 2006 (1).

| (2) | Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/33/EG av den 6 juli 2005 om ändring av direktiv 1999/32/EG (2) bör införlivas med avtalet. |
| --- | --- |

(2)

Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/33/EG av den 6 juli 2005 om ändring av direktiv 1999/32/EG (2) bör införlivas med avtalet.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilaga XX till avtalet skall ändras på följande sätt:

| 1. | Följande skall läggas till i punkt 21ad (rådets direktiv 1999/32/EG):
  ”, ändrat genom






  — | 32005 L 0033: Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/33/EG av den 6 juli 2005 (EUT L 191, 22.7.2005, s. 59)”. |
| --- | --- | --- |

1.

Följande skall läggas till i punkt 21ad (rådets direktiv 1999/32/EG):

”, ändrat genom

—

32005 L 0033: Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/33/EG av den 6 juli 2005 (EUT L 191, 22.7.2005, s. 59)”.

| 2. | Följande skall läggas till i anpassningen i punkt 21ad (rådets direktiv 1999/32/EG):
  ”I artikel 2.31 skall ’, och för Islands del hela dess territorium’ införas efter ’fördraget’.” |
| --- | --- |

2.

Följande skall läggas till i anpassningen i punkt 21ad (rådets direktiv 1999/32/EG):

”I artikel 2.31 skall ’, och för Islands del hela dess territorium’ införas efter ’fördraget’.”

Artikel 2

Texten till direktiv 2005/33/EG på isländska och norska, som skall offentliggöras i EES-supplementet till Europeiska unionens officiella tidning, skall vara giltig.

Artikel 3

Detta beslut träder i kraft den 29 april 2006, under förutsättning att alla anmälningar enligt artikel 103.1 i avtalet har gjorts till gemensamma EES-kommittén (3).

Artikel 4

Detta beslut skall offentliggöras i EES-delen av och EES-supplementet till Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdat i Bryssel den 28 april 2006.

På gemensamma EES-kommitténs vägnar

R. WRIGHT

Ordförande

---

(1)  EUT L 147, 1.6.2006, s. 55.

1

(2)  EUT L 191, 22.7.2005, s. 59.

2

(3)  Inga konstitutionella krav angivna.

3

---

| 29.6.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 175/100 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 175/100

---

GEMENSAMMA EES-KOMMITTÉNS BESLUT

nr 50/2006

av den 28 april 2006

om ändring av bilaga XX (Miljö) till EES-avtalet

GEMENSAMMA EES-KOMMITTÉN HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, ändrat genom protokollet med justeringar av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, nedan kallat ”avtalet”, särskilt artikel 98, och

av följande skäl:

| (1) | Bilaga XX till avtalet ändrades genom gemensamma EES-kommitténs beslut nr 36/2006 av den 10 mars 2006 (1). |
| --- | --- |

(1)

Bilaga XX till avtalet ändrades genom gemensamma EES-kommitténs beslut nr 36/2006 av den 10 mars 2006 (1).

| (2) | Rådets beslut 2005/673/EG av den 20 september 2005 om ändring av bilaga II till Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/53/EG om uttjänta fordon (2) bör införlivas med avtalet. |
| --- | --- |

(2)

Rådets beslut 2005/673/EG av den 20 september 2005 om ändring av bilaga II till Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/53/EG om uttjänta fordon (2) bör införlivas med avtalet.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Följande strecksats skall läggas till i punkt 32e (Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/53/EG) i bilaga XX till avtalet:

| ”— | 32005 D 0673: Rådets beslut 2005/673/EG av den 20 september 2005 (EUT L 254, 30.9.2005, s. 69)”. |
| --- | --- |

”—

32005 D 0673: Rådets beslut 2005/673/EG av den 20 september 2005 (EUT L 254, 30.9.2005, s. 69)”.

Artikel 2

Texten till beslut 2005/673/EG på isländska och norska, som skall offentliggöras i EES-supplementet till Europeiska unionens officiella tidning, skall vara giltig.

Artikel 3

Detta beslut träder i kraft den 29 april 2006, under förutsättning att alla anmälningar enligt artikel 103.1 i avtalet har gjorts till gemensamma EES-kommittén (3).

Artikel 4

Detta beslut skall offentliggöras i EES-delen av och EES-supplementet till Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdat i Βryssel den 28 april 2006.

På gemensamma EES-kommitténs vägnar

R. WRIGHT

Ordförande

---

(1)  EUT L 147, 1.6.2006, s. 55.

1

(2)  EUT L 254, 30.9.2005, s. 69.

2

(3)  Inga konstitutionella krav angivna.

3

---

| 29.6.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 175/101 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 175/101

---

GEMENSAMMA EES-KOMMITTÉNS BESLUT

nr 51/2006

av den 28 april 2006

om ändring av bilaga XXI (Statistik) till EES-avtalet

GEMENSAMMA EES-KOMMITTÉN HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, ändrat genom protokollet med justeringar av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, nedan kallat ”avtalet”, särskilt artikel 98, och

av följande skäl:

| (1) | Bilaga XXI till avtalet ändrades genom gemensamma EES-kommitténs beslut nr 16/2006 av den 27 januari 2006 (1). |
| --- | --- |

(1)

Bilaga XXI till avtalet ändrades genom gemensamma EES-kommitténs beslut nr 16/2006 av den 27 januari 2006 (1).

| (2) | Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1158/2005 av den 6 juli 2005 om ändring av rådets förordning (EG) nr 1165/98 om konjunkturstatistik (2) bör införlivas med avtalet. |
| --- | --- |

(2)

Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1158/2005 av den 6 juli 2005 om ändring av rådets förordning (EG) nr 1165/98 om konjunkturstatistik (2) bör införlivas med avtalet.

| (3) | Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1161/2005 av den 6 juli 2005 om sammanställning av kvartalsvisa icke-finansiella räkenskaper efter institutionell sektor (3) bör införlivas med avtalet. |
| --- | --- |

(3)

Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1161/2005 av den 6 juli 2005 om sammanställning av kvartalsvisa icke-finansiella räkenskaper efter institutionell sektor (3) bör införlivas med avtalet.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilaga XXI till avtalet skall ändras på följande sätt:

| 1. | Följande skall läggas till i punkt 2 (rådets förordning (EG) nr 1165/98):
  ”, ändrad genom






  — | 32005 R 1158: Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1158/2005 av den 6 juli 2005 (EUT L 191, 22.7.2005, s. 1)”. |
| --- | --- | --- |

1.

Följande skall läggas till i punkt 2 (rådets förordning (EG) nr 1165/98):

”, ändrad genom

—

32005 R 1158: Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1158/2005 av den 6 juli 2005 (EUT L 191, 22.7.2005, s. 1)”.

| 2. | Följande punkt skall införas efter punkt 19s (Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 184/2005):






  ”19t. | 32005 R 1161: Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1161/2005 av den 6 juli 2005 om sammanställning av kvartalsvisa icke-finansiella räkenskaper efter institutionell sektor (EUT L 191, 22.7.2005, s. 22).
  Bestämmelserna i förordningen skall, inom ramen för detta avtal, tillämpas med följande anpassning:
  Denna förordning skall inte gälla Liechtenstein.” |
| --- | --- | --- |

2.

Följande punkt skall införas efter punkt 19s (Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 184/2005):

”19t.

32005 R 1161: Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1161/2005 av den 6 juli 2005 om sammanställning av kvartalsvisa icke-finansiella räkenskaper efter institutionell sektor (EUT L 191, 22.7.2005, s. 22).

Bestämmelserna i förordningen skall, inom ramen för detta avtal, tillämpas med följande anpassning:

Denna förordning skall inte gälla Liechtenstein.”

Artikel 2

Texterna till förordningarna (EG) nr 1158/2005 och (EG) nr 1161/2005 på isländska och norska, som skall offentliggöras i EES-supplementet till Europeiska unionens officiella tidning, skall vara giltiga.

Artikel 3

Detta beslut träder i kraft den 29 april 2006, under förutsättning att alla anmälningar enligt artikel 103.1 i avtalet har gjorts till gemensamma EES-kommittén (4).

Artikel 4

Detta beslut skall offentliggöras i EES-delen av och EES-supplementet till Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdat i Βryssel den 28 april 2006.

På gemensamma EES-kommitténs vägnar

R. WRIGHT

Ordförande

---

(1)  EUT L 92, 30.3.2006, s. 45.

1

(2)  EUT L 191, 22.7.2005, s. 1.

2

(3)  EUT L 191, 22.7.2005, s. 22.

3

(4)  Konstitutionella krav finns angivna.

4

---

| 29.6.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 175/103 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 175/103

---

GEMENSAMMA EES-KOMMITTÉNS BESLUT

nr 52/2006

av den 28 april 2006

om ändring av bilaga XXI (Statistik) till EES-avtalet

GEMENSAMMA EES-KOMMITTÉN HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, ändrat genom protokollet med justeringar av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, nedan kallat ”avtalet”, särskilt artikel 98, och

av följande skäl:

| (1) | Bilaga XXI till avtalet ändrades genom gemensamma EES-kommitténs beslut nr 16/2006 av den 27 januari 2006 (1). |
| --- | --- |

(1)

Bilaga XXI till avtalet ändrades genom gemensamma EES-kommitténs beslut nr 16/2006 av den 27 januari 2006 (1).

| (2) | Kommissionens förordning (EG) nr 1445/2005 av den 5 september 2005 om fastställande av lämpliga kriterier för kvalitetsbedömning och innehållet i kvalitetsrapporterna avseende avfallsstatistik enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2150/2002 (2) bör införlivas med avtalet. |
| --- | --- |

(2)

Kommissionens förordning (EG) nr 1445/2005 av den 5 september 2005 om fastställande av lämpliga kriterier för kvalitetsbedömning och innehållet i kvalitetsrapporterna avseende avfallsstatistik enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2150/2002 (2) bör införlivas med avtalet.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Följande punkt skall införas efter punkt 27a (kommissionens förordning (EG) nr 782/2005) i bilaga XXI till avtalet:

| ”27b. | 32005 R 1445: Kommissionens förordning (EG) nr 1445/2005 av den 5 september 2005 om fastställande av lämpliga kriterier för kvalitetsbedömning och innehållet i kvalitetsrapporterna avseende avfallsstatistik enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2150/2002 (EUT L 229, 6.9.2005, s. 6).” |
| --- | --- |

”27b.

32005 R 1445: Kommissionens förordning (EG) nr 1445/2005 av den 5 september 2005 om fastställande av lämpliga kriterier för kvalitetsbedömning och innehållet i kvalitetsrapporterna avseende avfallsstatistik enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2150/2002 (EUT L 229, 6.9.2005, s. 6).”

Artikel 2

Texten till förordning (EG) nr 1445/2005 på isländska och norska, som skall offentliggöras i EES-supplementet till Europeiska unionens officiella tidning, skall vara giltig.

Artikel 3

Detta beslut träder i kraft den 29 april 2006, under förutsättning att alla anmälningar enligt artikel 103.1 i avtalet har gjorts till gemensamma EES-kommittén (3).

Artikel 4

Detta beslut skall offentliggöras i EES-delen av och EES-supplementet till Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdat i Βryssel den 28 april 2006.

På gemensamma EES-kommitténs vägnar

R. WRIGHT

Ordförande

---

(1)  EUT L 92, 30.3.2006, s. 45.

1

(2)  EUT L 229, 6.9.2005, s. 6.

2

(3)  Inga konstitutionella krav angivna.

3

---

| 29.6.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 175/104 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 175/104

---

GEMENSAMMA EES-KOMMITTÉNS BESLUT

nr 53/2006

av den 28 april 2006

om ändring av bilaga XXII (Bolagsrätt) till EES-avtalet

GEMENSAMMA EES-KOMMITTÉN HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, ändrat genom protokollet med justeringar av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, nedan kallat ”avtalet”, särskilt artikel 98, och

av följande skäl:

| (1) | Bilaga XXII till avtalet ändrades genom gemensamma EES-kommitténs beslut nr 37/2006 av den 10 mars 2006 (1). |
| --- | --- |

(1)

Bilaga XXII till avtalet ändrades genom gemensamma EES-kommitténs beslut nr 37/2006 av den 10 mars 2006 (1).

| (2) | Kommissionens förordning (EG) nr 2106/2005 av den 21 december 2005 om ändring av kommissionens förordning (EG) nr 1725/2003 om antagande av vissa redovisningsstandarder i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1606/2002, med avseende på Internationell redovisningsstandard (IAS) 39 (2) bör införlivas med avtalet. |
| --- | --- |

(2)

Kommissionens förordning (EG) nr 2106/2005 av den 21 december 2005 om ändring av kommissionens förordning (EG) nr 1725/2003 om antagande av vissa redovisningsstandarder i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1606/2002, med avseende på Internationell redovisningsstandard (IAS) 39 (2) bör införlivas med avtalet.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Följande strecksats skall läggas till i punkt 10ba (kommissionens förordning (EG) nr 1725/2003) i bilaga XXII till avtalet:

| ”— | 32005 R 2106: Kommissionens förordning (EG) nr 2106/2005 av den 21 december 2005 (EUT L 337, 22.12.2005, s. 16)”. |
| --- | --- |

”—

32005 R 2106: Kommissionens förordning (EG) nr 2106/2005 av den 21 december 2005 (EUT L 337, 22.12.2005, s. 16)”.

Artikel 2

Texten till förordning (EG) nr 2106/2005 på isländska och norska, som skall offentliggöras i EES-supplementet till Europeiska unionens officiella tidning, skall vara giltig.

Artikel 3

Detta beslut träder i kraft 20 dagar efter dess antagande, under förutsättning att alla anmälningar enligt artikel 103.1 i avtalet har gjorts till gemensamma EES-kommittén (3).

Artikel 4

Detta beslut skall offentliggöras i EES-delen av och EES-supplementet till Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdat i Bryssel den 28 april 2006.

På gemensamma EES-kommitténs vägnar

R. WRIGHT

Ordförande

---

(1)  EUT L 147, 1.6.2006, s. 56.

1

(2)  EUT L 337, 22.12.2005, s. 16.

2

(3)  Inga konstitutionella krav angivna.

3

---

| 29.6.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 175/105 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 175/105

---

GEMENSAMMA EES-KOMMITTÉNS BESLUT

nr 54/2006

av den 28 april 2006

om ändring av bilaga XXII (Bolagsrätt) till EES-avtalet

GEMENSAMMA EES-KOMMITTÉN HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, ändrat genom protokollet med justeringar av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, nedan kallat ”avtalet”, särskilt artikel 98, och

av följande skäl:

| (1) | Bilaga XXII till avtalet ändrades genom gemensamma EES-kommitténs beslut nr 37/2006 av den 10 mars 2006 (1). |
| --- | --- |

(1)

Bilaga XXII till avtalet ändrades genom gemensamma EES-kommitténs beslut nr 37/2006 av den 10 mars 2006 (1).

| (2) | Kommissionens förordning (EG) nr 108/2006 av den 11 januari 2006 om ändring av förordning (EG) nr 1725/2003 om antagande av vissa internationella redovisningsstandarder i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1606/2002 med avseende på IFRS (International Financial Reporting Standards) 1, 4, 6 och 7, IAS (International Accounting Standards) 1, 14, 17, 32, 33 och 39 samt tolkning nr 6 från IFRIC (International Financial Reporting Interpretations Committee) (2) bör införlivas med avtalet. |
| --- | --- |

(2)

Kommissionens förordning (EG) nr 108/2006 av den 11 januari 2006 om ändring av förordning (EG) nr 1725/2003 om antagande av vissa internationella redovisningsstandarder i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1606/2002 med avseende på IFRS (International Financial Reporting Standards) 1, 4, 6 och 7, IAS (International Accounting Standards) 1, 14, 17, 32, 33 och 39 samt tolkning nr 6 från IFRIC (International Financial Reporting Interpretations Committee) (2) bör införlivas med avtalet.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Följande strecksats skall läggas till i punkt 10ba (kommissionens förordning (EG) nr 1725/2003) i bilaga XXII till avtalet:

| ”— | 32006 R 0108: Kommissionens förordning (EG) nr 108/2006 av den 11 januari 2006 (EUT L 24, 27.1.2006, s. 1)”. |
| --- | --- |

”—

32006 R 0108: Kommissionens förordning (EG) nr 108/2006 av den 11 januari 2006 (EUT L 24, 27.1.2006, s. 1)”.

Artikel 2

Texten till förordning (EG) nr 108/2006 på isländska och norska, som skall offentliggöras i EES-supplementet till Europeiska unionens officiella tidning, skall vara giltig.

Artikel 3

Detta beslut träder i kraft 20 dagar efter dess antagande, under förutsättning att alla anmälningar enligt artikel 103.1 i avtalet har gjorts till gemensamma EES-kommittén (3).

Artikel 4

Detta beslut skall offentliggöras i EES-delen av och EES-supplementet till Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdat i Βryssel den 28 april 2006.

På gemensamma EES-kommitténs vägnar

R. WRIGHT

Ordförande

---

(1)  EUT L 147, 1.6.2006, s. 56.

1

(2)  EUT L 24, 27.1.2006, s. 1.

2

(3)  Inga konstitutionella krav angivna.

3

---