# Euroopa Liidu L 105/13.

| | ISSN 1725-5082 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 105 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 49. köide13. aprill 2006 |

ISSN 1725-5082

Euroopa Liidu

Teataja

L 105

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

49. köide13. aprill 2006

---

| Sisukord | | I   Aktid, mille avaldamine on kohustuslik | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 562/2006, 15. märts 2006, millega kehtestatakse isikute üle piiri liikumist reguleerivad ühenduse eeskirjad (Schengeni piirieeskirjad) | 1 |
| | * | Nõukogu määrus (EÜ) nr 563/2006, 13. märts 2006, mis käsitleb Euroopa Ühenduse ja Saalomoni Saarte vahelise Saalomoni Saarte piirkonnas kalastamist käsitleva partnerluslepingu sõlmimist | 33 |
| Euroopa ühenduse ja Saalomoni Saarte vaheline Saalomoni Saarte piirkonnas kalastamist käsitlev partnerlusleping | 34 |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2006/24/EÜ, 15. märts 2006, mis käsitleb üldkasutatavate elektrooniliste sideteenuste või üldkasutatavate sidevõrkude pakkujate tegevusega kaasnevate või nende töödeldud andmete säilitamist ja millega muudetakse direktiivi 2002/58/EÜ | 54 |

Sisukord

I   Aktid, mille avaldamine on kohustuslik

Lehekülg

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 562/2006, 15. märts 2006, millega kehtestatakse isikute üle piiri liikumist reguleerivad ühenduse eeskirjad (Schengeni piirieeskirjad)

1

*

Nõukogu määrus (EÜ) nr 563/2006, 13. märts 2006, mis käsitleb Euroopa Ühenduse ja Saalomoni Saarte vahelise Saalomoni Saarte piirkonnas kalastamist käsitleva partnerluslepingu sõlmimist

33

Euroopa ühenduse ja Saalomoni Saarte vaheline Saalomoni Saarte piirkonnas kalastamist käsitlev partnerlusleping

34

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2006/24/EÜ, 15. märts 2006, mis käsitleb üldkasutatavate elektrooniliste sideteenuste või üldkasutatavate sidevõrkude pakkujate tegevusega kaasnevate või nende töödeldud andmete säilitamist ja millega muudetakse direktiivi 2002/58/EÜ

54

| | | Parandused |
| --- | --- | --- |
| | * | Nõukogu 16. novembri 2004. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 2028/2004 (millega muudetakse määrust (EÜ, Euratom) nr 1150/2000, millega rakendatakse ühenduste omavahendite süsteemi käsitlev otsus 94/728/EÜ) parandused (ELT L 352, 27.11.2004) | 64 |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. septembri 2005. aasta direktiivi 2005/35/EÜ (mis käsitleb laevade põhjustatud merereostust ning karistuste kehtestamist merereostusega seotud rikkumiste eest) parandus (ELT L 255, 30.9.2005) | 65 |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 1996. aasta direktiivi 96/74/EÜ (tekstiilinimetuste kohta) parandus (ELT L 32, 3.2.1997)
  (Eestikeelne eriväljaanne, 13. peatükk, 18. köide, lk 226) | 66 |

Parandused

*

Nõukogu 16. novembri 2004. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 2028/2004 (millega muudetakse määrust (EÜ, Euratom) nr 1150/2000, millega rakendatakse ühenduste omavahendite süsteemi käsitlev otsus 94/728/EÜ) parandused (ELT L 352, 27.11.2004)

64

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. septembri 2005. aasta direktiivi 2005/35/EÜ (mis käsitleb laevade põhjustatud merereostust ning karistuste kehtestamist merereostusega seotud rikkumiste eest) parandus (ELT L 255, 30.9.2005)

65

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 1996. aasta direktiivi 96/74/EÜ (tekstiilinimetuste kohta) parandus (ELT L 32, 3.2.1997)
  (Eestikeelne eriväljaanne, 13. peatükk, 18. köide, lk 226)

(Eestikeelne eriväljaanne, 13. peatükk, 18. köide, lk 226)

66

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I Aktid, mille avaldamine on kohustuslik

| 13.4.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 105/1 |
| --- | --- | --- | --- |

13.4.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 105/1

---

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 562/2006,

15. märts 2006,

millega kehtestatakse isikute üle piiri liikumist reguleerivad ühenduse eeskirjad (Schengeni piirieeskirjad)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 62 lõiget 1 ja artikli 62 lõike 2 punkti a,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras (1)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Asutamislepingu artikli 62 lõike 1 alusel on meetmete vastuvõtmine, millega tagatakse igasugune kontrolli puudumine isikute suhtes sisepiiride ületamisel, osa Euroopa Liidu eesmärgist luua sisepiirideta ala, kus on tagatud isikute vaba liikumine, nagu on sätestatud asutamislepingu artiklis 14. |
| --- | --- |

(1)

Asutamislepingu artikli 62 lõike 1 alusel on meetmete vastuvõtmine, millega tagatakse igasugune kontrolli puudumine isikute suhtes sisepiiride ületamisel, osa Euroopa Liidu eesmärgist luua sisepiirideta ala, kus on tagatud isikute vaba liikumine, nagu on sätestatud asutamislepingu artiklis 14.

| (2) | Vastavalt asutamislepingu artiklile 61 peavad sellise ala loomisega, kus isikud võivad vabalt liikuda, kaasnema kõrvalmeetmed. Sellist meedet kujutab endast asutamislepingu artikli 62 lõikes 2 sätestatud ühtne välispiiride ületamise poliitika. |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt asutamislepingu artiklile 61 peavad sellise ala loomisega, kus isikud võivad vabalt liikuda, kaasnema kõrvalmeetmed. Sellist meedet kujutab endast asutamislepingu artikli 62 lõikes 2 sätestatud ühtne välispiiride ületamise poliitika.

| (3) | Ühismeetmete võtmine seoses isikutepoolse sisepiiride ületamisega ja välispiirikontrolliga peaks kajastama Euroopa Liidu raamistikku inkorporeeritud Schengeni acquis’d, eelkõige 14. juuni 1985. aasta konventsiooni, millega rakendatakse Beneluxi Majandusliidu riikide, Saksamaa Liitvabariigi ja Prantsuse Vabariigi valitsuste vahel sõlmitud Schengeni lepingut kontrolli järkjärgulise kaotamise kohta nende ühispiiridel (2) ja ühise käsiraamatu (3) asjakohaseid sätteid. |
| --- | --- |

(3)

Ühismeetmete võtmine seoses isikutepoolse sisepiiride ületamisega ja välispiirikontrolliga peaks kajastama Euroopa Liidu raamistikku inkorporeeritud Schengeni acquis’d, eelkõige 14. juuni 1985. aasta konventsiooni, millega rakendatakse Beneluxi Majandusliidu riikide, Saksamaa Liitvabariigi ja Prantsuse Vabariigi valitsuste vahel sõlmitud Schengeni lepingut kontrolli järkjärgulise kaotamise kohta nende ühispiiridel (2) ja ühise käsiraamatu (3) asjakohaseid sätteid.

| (4) | Seoses välispiirikontrolliga on “ühise õigusaktide kogu” loomine, eelkõige acquis’ ühtlustamise ja edasiarendamise teel, üks põhikomponente välispiiride haldamise ühises poliitikas, mis määratleti komisjoni 7. mai 2002. aasta teatises Euroopa Liidu liikmesriikide välispiiride integreeritud haldamise suunas. See eesmärk lisati Euroopa Liidu liikmesriikide välispiiride haldamise kavasse, mille nõukogu kiitis heaks 13. juunil 2002 ning mida toetasid 21. ja 22. juunil 2002 Sevillas kokku tulnud Euroopa Ülemkogu ning Thessalonikis 19. ja 20. juunil 2003 kokku tulnud Euroopa Ülemkogu. |
| --- | --- |

(4)

Seoses välispiirikontrolliga on “ühise õigusaktide kogu” loomine, eelkõige acquis’ ühtlustamise ja edasiarendamise teel, üks põhikomponente välispiiride haldamise ühises poliitikas, mis määratleti komisjoni 7. mai 2002. aasta teatises Euroopa Liidu liikmesriikide välispiiride integreeritud haldamise suunas. See eesmärk lisati Euroopa Liidu liikmesriikide välispiiride haldamise kavasse, mille nõukogu kiitis heaks 13. juunil 2002 ning mida toetasid 21. ja 22. juunil 2002 Sevillas kokku tulnud Euroopa Ülemkogu ning Thessalonikis 19. ja 20. juunil 2003 kokku tulnud Euroopa Ülemkogu.

| (5) | Ühiste eeskirjade määratlemine isikute üle piiri liikumise kohta ei sea kahtluse alla ega mõjuta vaba liikumise õigust, mis on Euroopa Liidu kodanikel ja nende pereliikmetel ning sellistel kolmandate riikide kodanikel ja nende pereliikmetel, kes omavad ühelt poolt ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt selliste kolmandate riikide vaheliste kokkulepete alusel Euroopa Liidu kodanikega samaväärseid vaba liikumise õigusi. |
| --- | --- |

(5)

Ühiste eeskirjade määratlemine isikute üle piiri liikumise kohta ei sea kahtluse alla ega mõjuta vaba liikumise õigust, mis on Euroopa Liidu kodanikel ja nende pereliikmetel ning sellistel kolmandate riikide kodanikel ja nende pereliikmetel, kes omavad ühelt poolt ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt selliste kolmandate riikide vaheliste kokkulepete alusel Euroopa Liidu kodanikega samaväärseid vaba liikumise õigusi.

| (6) | Piirikontroll ei ole üksnes nende liikmesriikide huvides, kelle välispiiril seda teostatakse, vaid kõigi liikmesriikide huvides, kes on kaotanud piirikontrolli sisepiiridel. Piirikontroll peaks aitama võidelda ebaseadusliku sisserände ja inimkaubandusega ning vältida ohtu liikmesriikide sisejulgeolekule, avalikule korrale, rahvatervisele ja rahvusvahelistele suhetele. |
| --- | --- |

(6)

Piirikontroll ei ole üksnes nende liikmesriikide huvides, kelle välispiiril seda teostatakse, vaid kõigi liikmesriikide huvides, kes on kaotanud piirikontrolli sisepiiridel. Piirikontroll peaks aitama võidelda ebaseadusliku sisserände ja inimkaubandusega ning vältida ohtu liikmesriikide sisejulgeolekule, avalikule korrale, rahvatervisele ja rahvusvahelistele suhetele.

| (7) | Kontrolli piiril tuleks teostada inimväärikust täielikult asutades. Piirikontrolli tuleks teostada professionaalselt ja lugupidaval viisil ning see peaks olema proportsionaalne taotletavate eesmärkidega. |
| --- | --- |

(7)

Kontrolli piiril tuleks teostada inimväärikust täielikult asutades. Piirikontrolli tuleks teostada professionaalselt ja lugupidaval viisil ning see peaks olema proportsionaalne taotletavate eesmärkidega.

| (8) | Piirikontroll hõlmab lisaks piiripunktis toimuvale isikute kontrollimisele ja piiripunktide vahelisele patrull- ja vaatlustegevusele ka sisejulgeolekuriskide ning välispiiride julgeolekut mõjutada võivate ohtude analüüsimist. Seepärast on vaja kehtestada piiripunktides toimuvaid kontrolle ning patrull- ja vaatlustegevust reguleerivad tingimused, kriteeriumid ja üksikasjalikud eeskirjad. |
| --- | --- |

(8)

Piirikontroll hõlmab lisaks piiripunktis toimuvale isikute kontrollimisele ja piiripunktide vahelisele patrull- ja vaatlustegevusele ka sisejulgeolekuriskide ning välispiiride julgeolekut mõjutada võivate ohtude analüüsimist. Seepärast on vaja kehtestada piiripunktides toimuvaid kontrolle ning patrull- ja vaatlustegevust reguleerivad tingimused, kriteeriumid ja üksikasjalikud eeskirjad.

| (9) | Selleks et vältida liigset ooteaega piiripunktis, tuleks kehtestada sätted välispiiril teostatava kontrolli leevendamiseks erandlike ning ettenägematute asjaolude korral. Korrapäraselt templite löömine kolmandate riikide kodanike dokumentidesse jääb piiril kontrollide leevendamise korral kohustuslikuks. Dokumendi tembeldamine võimaldab kindlalt tuvastada piiri ületamise kuupäeva ja koha, ilma et iga juhtumi korral oleks kindlaks tehtud, kas kõik nõutavad reisidokumendi kontrollmeetmed on rakendatud. |
| --- | --- |

(9)

Selleks et vältida liigset ooteaega piiripunktis, tuleks kehtestada sätted välispiiril teostatava kontrolli leevendamiseks erandlike ning ettenägematute asjaolude korral. Korrapäraselt templite löömine kolmandate riikide kodanike dokumentidesse jääb piiril kontrollide leevendamise korral kohustuslikuks. Dokumendi tembeldamine võimaldab kindlalt tuvastada piiri ületamise kuupäeva ja koha, ilma et iga juhtumi korral oleks kindlaks tehtud, kas kõik nõutavad reisidokumendi kontrollmeetmed on rakendatud.

| (10) | Selleks et vähendada ühenduse vaba liikumise õigust omavate isikute ooteaega, tuleks võimaluse korral seada välispiiride piiripunktides sisse eraldi read, mis oleksid kõikides liikmesriikides märgistatud ühtse tähistusega. Eraldi read tuleks sisse seada ka rahvusvahelistes lennujaamades. Vajaduse korral ja kui kohalikud olud seda võimaldavad, võiksid liikmesriigid kaaluda eraldi ridade sisseseadmist mere- ja maismaapiiripunktides. |
| --- | --- |

(10)

Selleks et vähendada ühenduse vaba liikumise õigust omavate isikute ooteaega, tuleks võimaluse korral seada välispiiride piiripunktides sisse eraldi read, mis oleksid kõikides liikmesriikides märgistatud ühtse tähistusega. Eraldi read tuleks sisse seada ka rahvusvahelistes lennujaamades. Vajaduse korral ja kui kohalikud olud seda võimaldavad, võiksid liikmesriigid kaaluda eraldi ridade sisseseadmist mere- ja maismaapiiripunktides.

| (11) | Liikmesriigid peaksid tagama, et kontrollimise kord ei tõkestaks välispiiridel oluliselt kaubandust ega sotsiaalset ja kultuurialast lävimist. Selleks peaksid nad kasutama piisavalt töötajaid ja ressursse. |
| --- | --- |

(11)

Liikmesriigid peaksid tagama, et kontrollimise kord ei tõkestaks välispiiridel oluliselt kaubandust ega sotsiaalset ja kultuurialast lävimist. Selleks peaksid nad kasutama piisavalt töötajaid ja ressursse.

| (12) | Liikmesriigid peaksid määrama vastavalt oma siseriiklikule õigusele siseriikliku teenistuse või teenistused, kes vastutavad piirikontrollikohustuste täitmise eest. Kui ühes liikmesriigis vastutab selle eest mitu teenistust, peaks nende vahel toimuma tihe ja pidev koostöö. |
| --- | --- |

(12)

Liikmesriigid peaksid määrama vastavalt oma siseriiklikule õigusele siseriikliku teenistuse või teenistused, kes vastutavad piirikontrollikohustuste täitmise eest. Kui ühes liikmesriigis vastutab selle eest mitu teenistust, peaks nende vahel toimuma tihe ja pidev koostöö.

| (13) | Liikmesriikide vahelist piirikontrolliga seotud operatiivkoostööd ja -abi peaks juhtima ning kooskõlastama Euroopa Liidu liikmesriikide välispiiril tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuur, mis on asutatud määrusega (EÜ) nr 2007/2004. (4) |
| --- | --- |

(13)

Liikmesriikide vahelist piirikontrolliga seotud operatiivkoostööd ja -abi peaks juhtima ning kooskõlastama Euroopa Liidu liikmesriikide välispiiril tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuur, mis on asutatud määrusega (EÜ) nr 2007/2004. (4)

| (14) | Käesolev määrus ei piira üldiste politseikohustuste täitmisel teostatavaid kontrolle ega julgeoleku eesmärgil läbiviidavaid isikukontrolle, mis on samaväärsed siseriiklikel lendudel toimuva kontrolliga, liikmesriikide võimalust viia kooskõlas nõukogu 19. detsembri 1991. aasta määrusega (EMÜ) nr 3925/91 (ühendusesiseseid lende tegevate isikute salongi- ja registreeritud pagasi ning ühendusesiseseid merereise tegevate isikute pagasi suhtes kohaldatavate kontrollide ja formaalsuste lõpetamise kohta) (5) läbi erakorralisi pagasikontrolle ega selliste siseriiklike õigusaktide kohaldamist, mis käsitlevad reisidokumentide või isikut tõendavate dokumentide kaasaskandmist või nõuet, mille kohaselt peavad isikud teavitama pädevaid asutusi oma viibimisest asjaomase liikmesriigi territooriumil. |
| --- | --- |

(14)

Käesolev määrus ei piira üldiste politseikohustuste täitmisel teostatavaid kontrolle ega julgeoleku eesmärgil läbiviidavaid isikukontrolle, mis on samaväärsed siseriiklikel lendudel toimuva kontrolliga, liikmesriikide võimalust viia kooskõlas nõukogu 19. detsembri 1991. aasta määrusega (EMÜ) nr 3925/91 (ühendusesiseseid lende tegevate isikute salongi- ja registreeritud pagasi ning ühendusesiseseid merereise tegevate isikute pagasi suhtes kohaldatavate kontrollide ja formaalsuste lõpetamise kohta) (5) läbi erakorralisi pagasikontrolle ega selliste siseriiklike õigusaktide kohaldamist, mis käsitlevad reisidokumentide või isikut tõendavate dokumentide kaasaskandmist või nõuet, mille kohaselt peavad isikud teavitama pädevaid asutusi oma viibimisest asjaomase liikmesriigi territooriumil.

| (15) | Samuti peaks liikmesriikidel olema võimalik piirikontroll sisepiiridel ajutiselt taaskehtestada, kui esineb tõsine oht avalikule korrale või sisejulgeolekule. Sätestada tuleks selleks vajalikud tingimused ja kord, et tagada selliste meetmete erakordsus ja proportsionaalsuse põhimõtte järgimine. Sisepiiridel ajutiselt taaskehtestatud piirikontrolli rakendusala ja kestus peaksid olema üksnes sellised, mis on minimaalselt vajalikud antud ohule reageerimiseks. |
| --- | --- |

(15)

Samuti peaks liikmesriikidel olema võimalik piirikontroll sisepiiridel ajutiselt taaskehtestada, kui esineb tõsine oht avalikule korrale või sisejulgeolekule. Sätestada tuleks selleks vajalikud tingimused ja kord, et tagada selliste meetmete erakordsus ja proportsionaalsuse põhimõtte järgimine. Sisepiiridel ajutiselt taaskehtestatud piirikontrolli rakendusala ja kestus peaksid olema üksnes sellised, mis on minimaalselt vajalikud antud ohule reageerimiseks.

| (16) | Alal, kus isikud võivad vabalt liikuda, peaks piirikontrolli taaskehtestamine sisepiiridel kujutama erandit. Piirikontrolli ei peaks teostama ega formaalsusi kehtestama üksnes sel põhjusel, et toimub sellise piiri ületamine. |
| --- | --- |

(16)

Alal, kus isikud võivad vabalt liikuda, peaks piirikontrolli taaskehtestamine sisepiiridel kujutama erandit. Piirikontrolli ei peaks teostama ega formaalsusi kehtestama üksnes sel põhjusel, et toimub sellise piiri ületamine.

| (17) | Tuleks sätestada kord, mis võimaldab komisjonil kohandada teatavaid piirikontrolli reguleerivaid üksikasjalikke praktilisi eeskirju. Sellistel juhtudel tuleks käesoleva määruse rakendamiseks vajalikud meetmed vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused. (6) |
| --- | --- |

(17)

Tuleks sätestada kord, mis võimaldab komisjonil kohandada teatavaid piirikontrolli reguleerivaid üksikasjalikke praktilisi eeskirju. Sellistel juhtudel tuleks käesoleva määruse rakendamiseks vajalikud meetmed vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused. (6)

| (18) | Sätestada tuleks kord, mis võimaldab liikmesriikidel komisjonile teatada piirikontrolli reguleerivate muude üksikasjalike praktiliste eeskirjade muutmisest. |
| --- | --- |

(18)

Sätestada tuleks kord, mis võimaldab liikmesriikidel komisjonile teatada piirikontrolli reguleerivate muude üksikasjalike praktiliste eeskirjade muutmisest.

| (19) | Kuna käesoleva määruse eesmärki, nimelt isikute üle piiri liikumise suhtes kohaldatavate eeskirjade kehtestamist ei suuda liikmesriigid üksinda tegutsedes piisavalt saavutada, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale. |
| --- | --- |

(19)

Kuna käesoleva määruse eesmärki, nimelt isikute üle piiri liikumise suhtes kohaldatavate eeskirjade kehtestamist ei suuda liikmesriigid üksinda tegutsedes piisavalt saavutada, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale.

| (20) | Käesolevas määruses austatakse põhiõigusi ja peetakse eelkõige kinni Euroopa Liidu põhiõiguste hartas tunnustatud põhimõtetest. Seda peaks kohaldama kooskõlas liikmesriikide kohustustega seoses rahvusvahelise kaitsega ja välja- või tagasisaatmise lubamatuse põhimõttega. |
| --- | --- |

(20)

Käesolevas määruses austatakse põhiõigusi ja peetakse eelkõige kinni Euroopa Liidu põhiõiguste hartas tunnustatud põhimõtetest. Seda peaks kohaldama kooskõlas liikmesriikide kohustustega seoses rahvusvahelise kaitsega ja välja- või tagasisaatmise lubamatuse põhimõttega.

| (21) | Erandina asutamislepingu artiklist 299 kohaldatakse käesolevat määrust Prantsusmaa ja Hollandi puhul üksnes nende riikide Euroopas asuvate territooriumite suhtes. See ei mõjuta Ceuta ja Melilla suhtes kohaldatavat erikorda, mis on määratletud lepingus Hispaania Kuningriigi ühinemise kohta konventsiooniga, millega rakendatakse 14. juuni 1985. aasta Schengeni lepingut. (7) |
| --- | --- |

(21)

Erandina asutamislepingu artiklist 299 kohaldatakse käesolevat määrust Prantsusmaa ja Hollandi puhul üksnes nende riikide Euroopas asuvate territooriumite suhtes. See ei mõjuta Ceuta ja Melilla suhtes kohaldatavat erikorda, mis on määratletud lepingus Hispaania Kuningriigi ühinemise kohta konventsiooniga, millega rakendatakse 14. juuni 1985. aasta Schengeni lepingut. (7)

| (22) | Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Taani seisukohta käsitleva protokolli artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani käesoleva määruse vastuvõtmisel, mistõttu see ei ole talle siduv ega kuulu tema suhtes kohaldamisele. Arvestades asjaolu, et käesolev määrus arendab edasi Schengeni acquis’d Euroopa Ühenduse asutamislepingu kolmanda osa IV jaotise alusel, otsustab Taani kõnealuse protokolli artikli 5 kohaselt kuue kuu jooksul pärastkäesoleva määruse vastuvõtmist, kas ta rakendab seda oma siseriiklikus õiguses. |
| --- | --- |

(22)

Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Taani seisukohta käsitleva protokolli artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani käesoleva määruse vastuvõtmisel, mistõttu see ei ole talle siduv ega kuulu tema suhtes kohaldamisele. Arvestades asjaolu, et käesolev määrus arendab edasi Schengeni acquis’d Euroopa Ühenduse asutamislepingu kolmanda osa IV jaotise alusel, otsustab Taani kõnealuse protokolli artikli 5 kohaselt kuue kuu jooksul pärastkäesoleva määruse vastuvõtmist, kas ta rakendab seda oma siseriiklikus õiguses.

| (23) | Islandi ja Norra puhul kujutab käesolev määrus endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu Nõukogu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahel sõlmitud lepingu tähenduses, mis käsitleb nimetatud kahe riigi ühinemist Schengeni acquis’ sätete rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega, (8) mis on seotud nimetatud lepingu teatavaid rakenduseeskirju käsitleva nõukogu otsuse 1999/437/EÜ (9) artikli 1 punktis A osutatud valdkonnaga. |
| --- | --- |

(23)

Islandi ja Norra puhul kujutab käesolev määrus endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu Nõukogu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahel sõlmitud lepingu tähenduses, mis käsitleb nimetatud kahe riigi ühinemist Schengeni acquis’ sätete rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega, (8) mis on seotud nimetatud lepingu teatavaid rakenduseeskirju käsitleva nõukogu otsuse 1999/437/EÜ (9) artikli 1 punktis A osutatud valdkonnaga.

| (24) | Tuleb ette näha kord, mille alusel Islandi ja Norra esindajad saaksid osaleda komiteede töös, mis abistavad komisjoni tema rakendusvolituste teostamisel. Sellist korda on kavandatud kirjavahetuse teel sõlmitud kokkuleppes Euroopa Liidu Nõukogu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahel komiteede kohta, mis abistavad Euroopa Komisjoni selle täidesaatva võimu teostamisel, (10) mis on lisatud eespool nimetatud lepingule. |
| --- | --- |

(24)

Tuleb ette näha kord, mille alusel Islandi ja Norra esindajad saaksid osaleda komiteede töös, mis abistavad komisjoni tema rakendusvolituste teostamisel. Sellist korda on kavandatud kirjavahetuse teel sõlmitud kokkuleppes Euroopa Liidu Nõukogu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahel komiteede kohta, mis abistavad Euroopa Komisjoni selle täidesaatva võimu teostamisel, (10) mis on lisatud eespool nimetatud lepingule.

| (25) | Šveitsi puhul kujutab käesolev määrus endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahel allkirjastatud lepingu tähenduses, mis käsitleb Šveitsi Konföderatsiooni ühinemist Schengeni acquis’ sätete rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega, mis on seotud otsuse 1999/437/EÜ artikli 1 punktis A osutatud valdkonnaga, koostoimes nõukogu otsuste 2004/849/EÜ (11) ja 2004/860/EÜ (12) artikli 4 lõikega 1. |
| --- | --- |

(25)

Šveitsi puhul kujutab käesolev määrus endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahel allkirjastatud lepingu tähenduses, mis käsitleb Šveitsi Konföderatsiooni ühinemist Schengeni acquis’ sätete rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega, mis on seotud otsuse 1999/437/EÜ artikli 1 punktis A osutatud valdkonnaga, koostoimes nõukogu otsuste 2004/849/EÜ (11) ja 2004/860/EÜ (12) artikli 4 lõikega 1.

| (26) | Tuleb ette näha kord, mille alusel Šveitsi esindajad saaksid osaleda komiteede töös, mis abistavad komisjoni tema rakendusvolituste teostamisel. Sellist korda on kavandatud ühenduse ning Šveitsi kirjavahetuses, mis on lisatud eespool nimetatud lepingule. |
| --- | --- |

(26)

Tuleb ette näha kord, mille alusel Šveitsi esindajad saaksid osaleda komiteede töös, mis abistavad komisjoni tema rakendusvolituste teostamisel. Sellist korda on kavandatud ühenduse ning Šveitsi kirjavahetuses, mis on lisatud eespool nimetatud lepingule.

| (27) | Käesolev määrus on nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendus, milles Ühendkuningriik ei osale vastavalt nõukogu 29. mai 2000. aasta otsusele 2000/365/EÜ Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis’ sätetes. (13) Ühendkuningriik ei osale seetõttu selle vastuvõtmises ja see ei mõjuta teda. |
| --- | --- |

(27)

Käesolev määrus on nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendus, milles Ühendkuningriik ei osale vastavalt nõukogu 29. mai 2000. aasta otsusele 2000/365/EÜ Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis’ sätetes. (13) Ühendkuningriik ei osale seetõttu selle vastuvõtmises ja see ei mõjuta teda.

| (28) | Käesolev määrus on nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendus, milles Iirimaa ei osale vastavalt nõukogu 28. veebruari 2002. aasta otsusele 2002/192/EÜ Iirimaa taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis’ sätetes. (14) Iirimaa ei osale seetõttu selle vastuvõtmises ja see ei mõjuta teda. |
| --- | --- |

(28)

Käesolev määrus on nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendus, milles Iirimaa ei osale vastavalt nõukogu 28. veebruari 2002. aasta otsusele 2002/192/EÜ Iirimaa taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis’ sätetes. (14) Iirimaa ei osale seetõttu selle vastuvõtmises ja see ei mõjuta teda.

| (29) | Käesoleva määruse artikli 1 esimene lause, artikli 5 lõike 4 punkt a, III jaotis ning II jaotise ja selle lisade need sätted, mis osutavad Schengeni infosüsteemile (SIS), kujutavad endast Schengeni acquis’st lähtuvaid või sellega muul viisil seotud sätteid 2003. aasta ühinemisakti artikli 3 lõike 2 tähenduses, |
| --- | --- |

(29)

Käesoleva määruse artikli 1 esimene lause, artikli 5 lõike 4 punkt a, III jaotis ning II jaotise ja selle lisade need sätted, mis osutavad Schengeni infosüsteemile (SIS), kujutavad endast Schengeni acquis’st lähtuvaid või sellega muul viisil seotud sätteid 2003. aasta ühinemisakti artikli 3 lõike 2 tähenduses,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

I JAOTIS

ÜLDSÄTTED

Artikkel 1

Sisu ja põhimõtted

Käesoleva määrusega sätestatakse kontrolli puudumine isikute suhtes, kes ületavad Euroopa Liidu liikmesriikide vahelisi sisepiire.

Sellega kehtestatakse Euroopa Liidu liikmesriikide välispiire ületavate isikute piirikontrolli reguleerivad eeskirjad.

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

| 1) | sisepiirid:







  a) | liikmesriikide ühised maismaapiirid, sealhulgas jõe- ja järvepiirid; |
| --- | --- | --- |

1)

sisepiirid:

a)

liikmesriikide ühised maismaapiirid, sealhulgas jõe- ja järvepiirid;

| b) | liikmesriikide vaheliste siselendude lennujaamad; |
| --- | --- |

b)

liikmesriikide vaheliste siselendude lennujaamad;

| c) | liikmesriikide mere-, jõe- ja järvesadamad, mille kaudu toimub regulaarne parvlaevaühendus; |
| --- | --- |

c)

liikmesriikide mere-, jõe- ja järvesadamad, mille kaudu toimub regulaarne parvlaevaühendus;

| 2) | välispiirid – liikmesriikide maismaapiirid, sealhulgas jõe- ja järvepiirid, merepiirid ning liikmesriikide lennujaamad, jõe-, mere- ja järvesadamad, kui need ei ole sisepiirid; |
| --- | --- |

2)

välispiirid – liikmesriikide maismaapiirid, sealhulgas jõe- ja järvepiirid, merepiirid ning liikmesriikide lennujaamad, jõe-, mere- ja järvesadamad, kui need ei ole sisepiirid;

| 3) | siselend – ainult liikmesriikide territooriumilt alanud ja seal lõppev lend, mille vältel ei ole vahemaandumisi kolmanda riigi territooriumil; |
| --- | --- |

3)

siselend – ainult liikmesriikide territooriumilt alanud ja seal lõppev lend, mille vältel ei ole vahemaandumisi kolmanda riigi territooriumil;

| 4) | regulaarne parvlaevaühendus – kahe või enama liikmesriigi territooriumil asuva sadama vaheline parvlaevaühendus, mille vältel ei randuta üheski väljapoole liikmesriikide territooriumi jäävas sadamas ning mille puhul toimub reisijate ja sõidukite vedu avaldatud graafiku kohaselt; |
| --- | --- |

4)

regulaarne parvlaevaühendus – kahe või enama liikmesriigi territooriumil asuva sadama vaheline parvlaevaühendus, mille vältel ei randuta üheski väljapoole liikmesriikide territooriumi jäävas sadamas ning mille puhul toimub reisijate ja sõidukite vedu avaldatud graafiku kohaselt;

| 5) | ühenduse vaba liikumise õigust omavad isikud:







  a) | Euroopa Liidu kodanikud asutamislepingu artikli 17 lõike 1 tähenduses ja kolmandate riikide kodanikud, kes on vaba liikumise õigust kasutavate Euroopa Liidu kodanike pereliikmed, kelle suhtes kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiivi 2004/38/EÜ, mis käsitleb Euroopa Liidu kodanike ja nende pereliikmete õigust liikuda ja elada vabalt liikmesriikide territooriumil; (15) |
| --- | --- | --- |

5)

ühenduse vaba liikumise õigust omavad isikud:

a)

Euroopa Liidu kodanikud asutamislepingu artikli 17 lõike 1 tähenduses ja kolmandate riikide kodanikud, kes on vaba liikumise õigust kasutavate Euroopa Liidu kodanike pereliikmed, kelle suhtes kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiivi 2004/38/EÜ, mis käsitleb Euroopa Liidu kodanike ja nende pereliikmete õigust liikuda ja elada vabalt liikmesriikide territooriumil; (15)

| b) | mis tahes kodakondsusega kolmandate riikide kodanikud ja nende pereliikmed, kes omavad ühelt poolt ühenduse ja tema liikmesriikide ning teiselt poolt selliste kolmandate riikide vahel sõlmitud kokkulepete alusel Euroopa Liidu kodanikega võrdseid vaba liikumise õigusi; |
| --- | --- |

b)

mis tahes kodakondsusega kolmandate riikide kodanikud ja nende pereliikmed, kes omavad ühelt poolt ühenduse ja tema liikmesriikide ning teiselt poolt selliste kolmandate riikide vahel sõlmitud kokkulepete alusel Euroopa Liidu kodanikega võrdseid vaba liikumise õigusi;

| 6) | kolmanda riigi kodanik – isik, kes ei ole Euroopa Liidu kodanik asutamislepingu artikli 17 lõike 1 tähenduses ning kes ei ole hõlmatud käesoleva artikli punktiga 5; |
| --- | --- |

6)

kolmanda riigi kodanik – isik, kes ei ole Euroopa Liidu kodanik asutamislepingu artikli 17 lõike 1 tähenduses ning kes ei ole hõlmatud käesoleva artikli punktiga 5;

| 7) | isik, kelle kohta on antud hoiatus sisenemise keelamise eesmärgil – kolmanda riigi kodanik, kelle kohta on Schengeni infosüsteemis (SIS) antud hoiatus vastavalt Schengeni konventsiooni artiklile 96 ning nimetatud artiklis sätestatud eesmärkidel; |
| --- | --- |

7)

isik, kelle kohta on antud hoiatus sisenemise keelamise eesmärgil – kolmanda riigi kodanik, kelle kohta on Schengeni infosüsteemis (SIS) antud hoiatus vastavalt Schengeni konventsiooni artiklile 96 ning nimetatud artiklis sätestatud eesmärkidel;

| 8) | piiripunkt – koht, mille kaudu pädevad asutused lubavad ületada välispiiri; |
| --- | --- |

8)

piiripunkt – koht, mille kaudu pädevad asutused lubavad ületada välispiiri;

| 9) | piirikontroll – vastavalt käesolevale määrusele ja selles sätestatud eesmärkidel piiril teostatav tegevus, mis igast muust põhjusest sõltumata leiab aset ainult piiriületamise kavatsuse või piiriületamise korral ning koosneb kontrollidest ning patrull- ja vaatlustegevusest; |
| --- | --- |

9)

piirikontroll – vastavalt käesolevale määrusele ja selles sätestatud eesmärkidel piiril teostatav tegevus, mis igast muust põhjusest sõltumata leiab aset ainult piiriületamise kavatsuse või piiriületamise korral ning koosneb kontrollidest ning patrull- ja vaatlustegevusest;

| 10) | kontrollid piiril – piiripunktis teostatavad kontrollid tagamaks, et isikutel, sealhulgas nende transpordivahenditel ja nende valduses olevatel esemetel võib lubada siseneda liikmesriigi territooriumile või sealt lahkuda; |
| --- | --- |

10)

kontrollid piiril – piiripunktis teostatavad kontrollid tagamaks, et isikutel, sealhulgas nende transpordivahenditel ja nende valduses olevatel esemetel võib lubada siseneda liikmesriigi territooriumile või sealt lahkuda;

| 11) | patrull- ja vaatlustegevus – piiride valvamine piiripunktide vahel ja piiripunktide valvamine väljaspool nende ametlikku lahtiolekuaega selleks, et takistada isikutel kontrolli vältimist piiril; |
| --- | --- |

11)

patrull- ja vaatlustegevus – piiride valvamine piiripunktide vahel ja piiripunktide valvamine väljaspool nende ametlikku lahtiolekuaega selleks, et takistada isikutel kontrolli vältimist piiril;

| 12) | teise astme kontroll – lisakontroll, mida võib teostada spetsiaalselt selleks ettenähtud kohas eemal kohast, kus kontrollitakse kõiki isikuid (esimese astme kontroll); |
| --- | --- |

12)

teise astme kontroll – lisakontroll, mida võib teostada spetsiaalselt selleks ettenähtud kohas eemal kohast, kus kontrollitakse kõiki isikuid (esimese astme kontroll);

| 13) | piirivalveametnik – vastavalt siseriiklikule õigusele piiripunkti või piirile või selle vahetusse lähedusse määratud ametiisik, kes kooskõlas käesoleva määruse ja siseriikliku õigusega täidab piirikontrolliga seotud ülesandeid; |
| --- | --- |

13)

piirivalveametnik – vastavalt siseriiklikule õigusele piiripunkti või piirile või selle vahetusse lähedusse määratud ametiisik, kes kooskõlas käesoleva määruse ja siseriikliku õigusega täidab piirikontrolliga seotud ülesandeid;

| 14) | vedaja – füüsiline või juriidiline isik, kelle ametiks on reisijate vedamine; |
| --- | --- |

14)

vedaja – füüsiline või juriidiline isik, kelle ametiks on reisijate vedamine;

| 15) | elamisluba:







  a) | kõik elamisload, mis on liikmesriikide poolt väljastatud vastavalt ühtsele vormile, mis on kehtestatud nõukogu 13. juuni 2002. aasta määrusega (EÜ) nr 1030/2002, millega kehtestatakse ühtne elamisloavorm kolmandate riikide kodanike jaoks; (16) |
| --- | --- | --- |

15)

elamisluba:

a)

kõik elamisload, mis on liikmesriikide poolt väljastatud vastavalt ühtsele vormile, mis on kehtestatud nõukogu 13. juuni 2002. aasta määrusega (EÜ) nr 1030/2002, millega kehtestatakse ühtne elamisloavorm kolmandate riikide kodanike jaoks; (16)

| b) | kõik teised liikmesriigi poolt kolmandate riikide kodanikele väljastatud dokumendid, millega lubatakse viibida liikmesriigi territooriumil või siseneda uuesti liikmesriigi territooriumile, välja arvatud ajutised load, mis on väljastatud punktis a osutatud elamisloa või varjupaiga esmataotluse läbivaatamiseni; |
| --- | --- |

b)

kõik teised liikmesriigi poolt kolmandate riikide kodanikele väljastatud dokumendid, millega lubatakse viibida liikmesriigi territooriumil või siseneda uuesti liikmesriigi territooriumile, välja arvatud ajutised load, mis on väljastatud punktis a osutatud elamisloa või varjupaiga esmataotluse läbivaatamiseni;

| 16) | merematkelaev – vastavalt eelnevalt kavandatud programmile konkreetset reisiplaani järgiv laev, millel on erinevates sadamates läbiviidav turismiürituste programm ning mis tavaliselt ei võta reisi jooksul reisijaid peale ega võimalda neil lahkuda; |
| --- | --- |

16)

merematkelaev – vastavalt eelnevalt kavandatud programmile konkreetset reisiplaani järgiv laev, millel on erinevates sadamates läbiviidav turismiürituste programm ning mis tavaliselt ei võta reisi jooksul reisijaid peale ega võimalda neil lahkuda;

| 17) | laevalõbusõit – lõbusõidulaevade kasutamine sportimise või turismi eesmärkidel; |
| --- | --- |

17)

laevalõbusõit – lõbusõidulaevade kasutamine sportimise või turismi eesmärkidel;

| 18) | rannapüük – kalastamine laevadel, mis pöörduvad iga päev või 36 tunni jooksul tagasi liikmesriigi territooriumil asuvasse sadamasse, ilma et nad vahepeal kolmandas riigis asuvates sadamates randuksid; |
| --- | --- |

18)

rannapüük – kalastamine laevadel, mis pöörduvad iga päev või 36 tunni jooksul tagasi liikmesriigi territooriumil asuvasse sadamasse, ilma et nad vahepeal kolmandas riigis asuvates sadamates randuksid;

| 19) | oht rahvatervisele – Maailma Terviseorganisatsiooni rahvusvahelistes meditsiinilistes sanitaareeskirjades määratletud epideemiaohuga haigused ja muud nakkushaigused või nakkuslikud parasitaarhaigused, kui nende kohta kehtivad liikmesriigi kodanike suhtes kohaldatavad kaitsesätted. |
| --- | --- |

19)

oht rahvatervisele – Maailma Terviseorganisatsiooni rahvusvahelistes meditsiinilistes sanitaareeskirjades määratletud epideemiaohuga haigused ja muud nakkushaigused või nakkuslikud parasitaarhaigused, kui nende kohta kehtivad liikmesriigi kodanike suhtes kohaldatavad kaitsesätted.

Artikkel 3

Reguleerimisala

Käesolevat määrust kohaldatakse kõigi liikmesriikide sise- või välispiire ületavate isikute suhtes, ilma et see mõjutaks:

| a) | ühenduse vaba liikumise õigust omavate isikute õigusi; |
| --- | --- |

a)

ühenduse vaba liikumise õigust omavate isikute õigusi;

| b) | pagulaste ja rahvusvahelist kaitset taotlevate isikute õigusi, eriti seoses välja- või tagasisaatmise lubamatuse põhimõttega. |
| --- | --- |

b)

pagulaste ja rahvusvahelist kaitset taotlevate isikute õigusi, eriti seoses välja- või tagasisaatmise lubamatuse põhimõttega.

II JAOTIS

VÄLISPIIRID

I PEATÜKK

Välispiiride ületamine ja sisenemise nõuded

Artikkel 4

Välispiiride ületamine

1.   Välispiire võib ületada ainult piiripunktide kaudu nende kindlaksmääratud lahtiolekuajal. Piiripunktides, mis ei ole avatud 24 tundi ööpäevas, tuleks lahtiolekuajad selgelt ära märkida.

Liikmesriigid edastavad oma piiripunktide loetelu komisjonile vastavalt artiklile 34.

2.   Erandina lõikest 1 võib eirata kohustust ületada välispiire ainult piiripunktide kaudu nende kindlaksmääratud lahtiolekuajal:

| a) | seoses laevalõbusõitude või rannapüügiga; |
| --- | --- |

a)

seoses laevalõbusõitude või rannapüügiga;

| b) | meremeeste puhul, kes lähevad maale, et viibida selle sadama territooriumil, kus nende laev ankrus on, või sellega piirnevates omavalitsusüksustes; |
| --- | --- |

b)

meremeeste puhul, kes lähevad maale, et viibida selle sadama territooriumil, kus nende laev ankrus on, või sellega piirnevates omavalitsusüksustes;

| c) | üksikisikute või rühmade puhul, kui on tegemist erivajadusega, tingimusel et neil on siseriikliku õigusega nõutavad load ja et toimuv ei ole vastuolus liikmesriikide avaliku korra ja sisejulgeoleku huvidega; |
| --- | --- |

c)

üksikisikute või rühmade puhul, kui on tegemist erivajadusega, tingimusel et neil on siseriikliku õigusega nõutavad load ja et toimuv ei ole vastuolus liikmesriikide avaliku korra ja sisejulgeoleku huvidega;

| d) | üksikisikute või rühmade puhul ettenägematu hädaolukorra puhul. |
| --- | --- |

d)

üksikisikute või rühmade puhul ettenägematu hädaolukorra puhul.

3.   Ilma et see piiraks lõikes 2 sätestatud erandeid ega liikmesriikide rahvusvahelise kaitsega seotud kohustusi, kehtestavad liikmesriigid vastavalt oma siseriiklikule õigusele karistused välispiiride ebaseadusliku ületamise eest väljaspool piiripunkte ja väljaspool nende kindlaksmääratud lahtiolekuaega. Nimetatud karistused peavad olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad.

Artikkel 5

Sisenemise nõuded kolmandate riikide kodanikele

1.   Kuni kolmekuuliseks riigis viibimiseks kuue kuu jooksul kehtivad kolmandate riikide kodanikele järgmised territooriumile sisenemise tingimused:

| a) | neil on kehtiv reisidokument või -dokumendid, mis lubavad neil piiri ületada; |
| --- | --- |

a)

neil on kehtiv reisidokument või -dokumendid, mis lubavad neil piiri ületada;

| b) | neil on kehtiv viisa, kui see on nõutav vastavalt nõukogu 15. märtsi 2001. aasta määrusele (EÜ) nr 539/2001, milles loetletakse kolmandad riigid, kelle kodanikel peab välispiiride ületamisel olema viisa, ja need kolmandad riigid, kelle kodanikud on sellest nõudest vabastatud, (17) välja arvatud juhul, kui neil on kehtiv elamisluba; |
| --- | --- |

b)

neil on kehtiv viisa, kui see on nõutav vastavalt nõukogu 15. märtsi 2001. aasta määrusele (EÜ) nr 539/2001, milles loetletakse kolmandad riigid, kelle kodanikel peab välispiiride ületamisel olema viisa, ja need kolmandad riigid, kelle kodanikud on sellest nõudest vabastatud, (17) välja arvatud juhul, kui neil on kehtiv elamisluba;

| c) | nad tõendavad kavatsetava viibimise eesmärki ja tingimusi ning neil on piisavalt elatusvahendeid nii kavatsetava viibimise ajaks kui ka tagasipöördumiseks oma päritolumaale või sõiduks kolmandasse riiki, kus nende vastuvõtmine on tagatud, või nad on võimelised omandama need vahendid seaduslikul teel; |
| --- | --- |

c)

nad tõendavad kavatsetava viibimise eesmärki ja tingimusi ning neil on piisavalt elatusvahendeid nii kavatsetava viibimise ajaks kui ka tagasipöördumiseks oma päritolumaale või sõiduks kolmandasse riiki, kus nende vastuvõtmine on tagatud, või nad on võimelised omandama need vahendid seaduslikul teel;

| d) | nende kohta ei ole Schengeni infosüsteemi (SIS) kantud hoiatust sisenemise keelamise eesmärgil; |
| --- | --- |

d)

nende kohta ei ole Schengeni infosüsteemi (SIS) kantud hoiatust sisenemise keelamise eesmärgil;

| e) | nad ei ohusta ühegi liikmesriigi avalikku korda, sisejulgeolekut, rahvatervist või rahvusvahelisi suhteid, eelkõige juhul kui nende kohta pole liikmesriikide siseriiklikesse andmebaasidesse kantud hoiatust sisenemise keelamise eesmärgil samadel põhjustel. |
| --- | --- |

e)

nad ei ohusta ühegi liikmesriigi avalikku korda, sisejulgeolekut, rahvatervist või rahvusvahelisi suhteid, eelkõige juhul kui nende kohta pole liikmesriikide siseriiklikesse andmebaasidesse kantud hoiatust sisenemise keelamise eesmärgil samadel põhjustel.

2.   Mittetäielik nimekiri nendest täiendavatest dokumentidest, mida piirivalveametnik võib nõuda kolmandate riikide kodanikelt lõike 1 punktis c sätestatud tingimuste täitmise tõendamiseks, on lisatud I lisas.

3.   Elatusvahendeid hinnatakse vastavalt viibimise kestvusele ja eesmärgile ning arvestades asjaomase liikmesriigi või asjaomaste liikmesriikide toitlustuse ja majutuse keskmisi hindu, mis määratakse kindlaks säästumajutuse kulumäära korrutamisel viibitavate päevade arvuga.

Liikmesriikide poolt sätestatud lähtesummad esitatakse komisjonile vastavalt artiklile 34.

Elatusvahendite piisavuse hindamine võib põhineda kolmanda riigi kodaniku valduses oleval sularahal, reisitšekkidel ja krediitkaartidel. Piisavate elatusvahendite tõenduseks võivad samuti olla ülalpidamiskohustuse deklaratsioonid, kui sellised deklaratsioonid on sätestatud liikmesriikide siseriiklikus õiguses ning siseriiklikus õiguses määratletud vastuvõtja garantiikirjad, kui kolmanda riigi kodanik peatub vastuvõtja juures.

4.   Erandina lõikest 1:

| a) | kolmanda riigi kodanikul, kes ei täida kõiki lõikes 1 sätestatud tingimusi, kuid kellel on ühe liikmesriigi antud elamisluba või mitmekordne viisa või vajaduse korral mõlemad dokumendid, on lubatud elamisloa või mitmekordse viisa andnud liikmesriigi territooriumile jõudmiseks sõita läbi teiste liikmesriikide territooriumi, välja arvatud juhul, kui liikmesriik, kelle välispiiri ületamist ta taotleb, on kandnud ta oma sisenemiskeeluregistrisse ning keeluga kaasnevad juhised sisenemise või läbisõidu keelamiseks; |
| --- | --- |

a)

kolmanda riigi kodanikul, kes ei täida kõiki lõikes 1 sätestatud tingimusi, kuid kellel on ühe liikmesriigi antud elamisluba või mitmekordne viisa või vajaduse korral mõlemad dokumendid, on lubatud elamisloa või mitmekordse viisa andnud liikmesriigi territooriumile jõudmiseks sõita läbi teiste liikmesriikide territooriumi, välja arvatud juhul, kui liikmesriik, kelle välispiiri ületamist ta taotleb, on kandnud ta oma sisenemiskeeluregistrisse ning keeluga kaasnevad juhised sisenemise või läbisõidu keelamiseks;

| b) | kolmandate riikide kodanikele, kes täidavad lõikes 1 (välja arvatud punktis b) sätestatud tingimusi ja kes ilmuvad piirile, võidakse anda luba liikmesriikide territooriumitele sisenemiseks, kui viisa väljastatakse piiril vastavalt nõukogu 27. veebruari 2003. aasta määrusele (EÜ) nr 415/2003 viisade andmise kohta piiril, kaasa arvatud selliste viisade andmine läbisõidul olevatele meremeestele. (18)

  Piiril väljastatud viisad registreeritakse vastavas nimekirjas.
  Kui viisat ei ole võimalik kinnitada dokumenti, kinnitatakse see erandkorras eraldi lehele, mis lisatakse dokumenti. Sellisel juhul tuleb kasutada nõukogu 18. veebruari 2002. aasta määruses (EÜ) nr 333/2002 ühtse vorminguga vormide kohta liikmesriigi väljastatud viisa kinnitamiseks isikutele, kelle reisidokumenti vormi koostav liikmesriik ei tunnusta (19) sätestatud ühtse vorminguga vormi viisade kinnitamiseks; |
| --- | --- |

b)

kolmandate riikide kodanikele, kes täidavad lõikes 1 (välja arvatud punktis b) sätestatud tingimusi ja kes ilmuvad piirile, võidakse anda luba liikmesriikide territooriumitele sisenemiseks, kui viisa väljastatakse piiril vastavalt nõukogu 27. veebruari 2003. aasta määrusele (EÜ) nr 415/2003 viisade andmise kohta piiril, kaasa arvatud selliste viisade andmine läbisõidul olevatele meremeestele. (18)

Piiril väljastatud viisad registreeritakse vastavas nimekirjas.

Kui viisat ei ole võimalik kinnitada dokumenti, kinnitatakse see erandkorras eraldi lehele, mis lisatakse dokumenti. Sellisel juhul tuleb kasutada nõukogu 18. veebruari 2002. aasta määruses (EÜ) nr 333/2002 ühtse vorminguga vormide kohta liikmesriigi väljastatud viisa kinnitamiseks isikutele, kelle reisidokumenti vormi koostav liikmesriik ei tunnusta (19) sätestatud ühtse vorminguga vormi viisade kinnitamiseks;

| c) | kolmanda riigi kodanikel, kes ei täida ühte või mitut lõikes 1 sätestatud tingimust, võib liikmesriik lubada siseneda oma territooriumile humanitaarsetel kaalutlustel, riiklikes huvides või rahvusvaheliste kohustuste tõttu. Kui asjaomase kolmanda riigi kodaniku suhtes on antud lõike 1 punktis d osutatud hoiatus, teavitab talle oma territooriumile sisenemist lubav liikmesriik sellest teisi liikmesriike. |
| --- | --- |

c)

kolmanda riigi kodanikel, kes ei täida ühte või mitut lõikes 1 sätestatud tingimust, võib liikmesriik lubada siseneda oma territooriumile humanitaarsetel kaalutlustel, riiklikes huvides või rahvusvaheliste kohustuste tõttu. Kui asjaomase kolmanda riigi kodaniku suhtes on antud lõike 1 punktis d osutatud hoiatus, teavitab talle oma territooriumile sisenemist lubav liikmesriik sellest teisi liikmesriike.

II PEATÜKK

Välispiirikontroll ja sisenemiskeeld

Artikkel 6

Piiril kontrollide teostamine

1.   Piirivalveametnikud täidavad oma kohustusi inimväärikust täielikult austades.

Piirivalveametnike poolt oma kohustuste täitmisel võetavad meetmed on proportsionaalsed nimetatud meetmete eesmärkidega.

2.   Piiril kontrollide teostamisel ei tohi piirivalveametnikud isikuid diskrimineerida soo, rassilise või etnilise päritolu, usutunnistuse või veendumuste, puuete, vanuse või seksuaalse sättumuse tõttu.

Artikkel 7

Isikute kontrollimine piiril

1.   Välispiiri ületamist kontrollivad piirivalveametnikud. Kontrollimine toimub käesoleva peatüki kohaselt.

Kontroll võib hõlmata ka piiri ületavate isikute transpordivahendeid ja nende valduses olevat pagasit. Kõigi läbivaatuste puhul kohaldatakse asjaomase liikmesriigi õigust.

2.   Kõik isikud läbivad minimaalse kontrolli, mille eesmärgiks on teha esitatud reisidokumentide põhjal kindlaks nende isik. Kõnealune minimaalne kontroll koosneb dokumendi seaduslikul valdajal piiriületust lubava dokumendi kehtivuse ning võltsimis- ja järeletegemise tunnuste kiirest ja otsesest kontrollimisest, kasutades vajadusel tehnilisi vahendeid ning teostades asjaomastes andmebaasides päringuid üksnes varastatud, ebaseaduslikult omastatud, kaotatud või kehtetuks tunnistatud dokumentide kohta.

Esimeses lõigus osutatud minimaalset kontrolli kohaldatakse isikute suhtes, kes omavad ühenduse vaba liikumise õigust.

Siiski võivad piirivalveametnikud ühenduse vaba liikumise õigust omavate isikute minimaalsel kontrollimisel teostada pisteliselt päringuid siseriiklikes või Euroopa andmebaasides, et teha kindlaks, et isik ei kujuta tõelist, vahetut ja piisavalt tõsist ohtu liikmesriikide sisejulgeolekule, avalikule korrale, rahvusvahelistele suhetele ega rahvatervisele.

Selliste päringute tulemus ei takista ühenduse vaba liikumise õigust omavatel isikutel asjaomase liikmesriigi territooriumile sisenemist vastavalt direktiivile 2004/38/EÜ.

3.   Kolmandate riikide kodanikke kontrollitakse riiki sisenemisel ja riigist lahkumisel põhjalikult.

| a) | Riiki sisenemisel hõlmab põhjalik kontroll järgmist: artikli 5 lõikes 1 riiki sisenemise kohta sätestatud tingimuste kontrollimist ning vajaduse korral riigis elamist ja kutsealaga tegelemist lubavate dokumentide kontrollimist. See hõlmab järgmiste aspektide üksikasjalikku kontrollimist:






  i) | kolmanda riigi kodanikul piiriületuseks vajaliku kehtiva ning vajadusel asjakohast viisat või elamisluba sisaldava dokumendi olemasolu kontrollimist; |
| --- | --- | --- |

a)

Riiki sisenemisel hõlmab põhjalik kontroll järgmist: artikli 5 lõikes 1 riiki sisenemise kohta sätestatud tingimuste kontrollimist ning vajaduse korral riigis elamist ja kutsealaga tegelemist lubavate dokumentide kontrollimist. See hõlmab järgmiste aspektide üksikasjalikku kontrollimist:

i)

kolmanda riigi kodanikul piiriületuseks vajaliku kehtiva ning vajadusel asjakohast viisat või elamisluba sisaldava dokumendi olemasolu kontrollimist;

| ii) | reisidokumendi põhjalikku uurimist võltsimis- ja järeletegemise tunnuste avastamiseks; |
| --- | --- |

ii)

reisidokumendi põhjalikku uurimist võltsimis- ja järeletegemise tunnuste avastamiseks;

| iii) | asjaomase kolmanda riigi kodaniku reisidokumendil olevate sisenemis- ja väljumistemplite kontrollimist, et sisenemis- ja väljumiskuupäevi võrreldes teha kindlaks, kas isik on juba ületanud liikmesriikide territooriumil maksimaalse lubatud viibimise aja; |
| --- | --- |

iii)

asjaomase kolmanda riigi kodaniku reisidokumendil olevate sisenemis- ja väljumistemplite kontrollimist, et sisenemis- ja väljumiskuupäevi võrreldes teha kindlaks, kas isik on juba ületanud liikmesriikide territooriumil maksimaalse lubatud viibimise aja;

| iv) | asjaomase kolmanda riigi kodaniku lähte- ja sihtkoha ja kavandatava riigis viibimise eesmärgi kindlakstegemist ning vajaduse korral vastavate tõendavate dokumentide kontrollimist; |
| --- | --- |

iv)

asjaomase kolmanda riigi kodaniku lähte- ja sihtkoha ja kavandatava riigis viibimise eesmärgi kindlakstegemist ning vajaduse korral vastavate tõendavate dokumentide kontrollimist;

| v) | kontrollimist, et asjaomasel kolmanda riigi kodanikul on piisavalt elatusvahendeid kavandatava riigis viibimise aja ning eesmärgi, päritoluriiki tagasipöördumise või transiidi jaoks kolmandasse riiki, kuhu lubamises ta on kindel, või et ta saab sellised vahendid seaduslikult viisil omandada; |
| --- | --- |

v)

kontrollimist, et asjaomasel kolmanda riigi kodanikul on piisavalt elatusvahendeid kavandatava riigis viibimise aja ning eesmärgi, päritoluriiki tagasipöördumise või transiidi jaoks kolmandasse riiki, kuhu lubamises ta on kindel, või et ta saab sellised vahendid seaduslikult viisil omandada;

| vi) | kontrollimist, et asjaomane kolmanda riigi kodanik, tema transpordivahend ja tema poolt transporditavad esemed ei ohusta tõenäoliselt ühegi liikmesriigi avalikku korda, sisejulgeolekut, rahvatervist ega rahvusvahelisi suhteid. See hõlmab otsest isikute ja vajaduse korral ka esemete kohta kantud andmete ja hoiatuste kontrolli SISist ja siseriiklikest andmebaasidest ning meetmete võtmist selliste hoiatuste esinemise korral. |
| --- | --- |

vi)

kontrollimist, et asjaomane kolmanda riigi kodanik, tema transpordivahend ja tema poolt transporditavad esemed ei ohusta tõenäoliselt ühegi liikmesriigi avalikku korda, sisejulgeolekut, rahvatervist ega rahvusvahelisi suhteid. See hõlmab otsest isikute ja vajaduse korral ka esemete kohta kantud andmete ja hoiatuste kontrolli SISist ja siseriiklikest andmebaasidest ning meetmete võtmist selliste hoiatuste esinemise korral.

| b) | Riigist lahkumisel hõlmavad põhjalikud kontrollid järgmist:






  i) | kolmanda riigi kodanikul piiriületuseks vajaliku kehtiva dokumendi olemasolu kontrollimist; |
| --- | --- | --- |

b)

Riigist lahkumisel hõlmavad põhjalikud kontrollid järgmist:

i)

kolmanda riigi kodanikul piiriületuseks vajaliku kehtiva dokumendi olemasolu kontrollimist;

| ii) | dokumendi kontrollimist võltsimis- ja järeletegemise tunnuste avastamiseks; |
| --- | --- |

ii)

dokumendi kontrollimist võltsimis- ja järeletegemise tunnuste avastamiseks;

| iii) | võimalusel selle kontrollimist, et kolmanda riigi kodanik ei ohusta ühegi liikmesriigi avalikku korda, sisejulgeolekut ega rahvusvahelisi suhteid. |
| --- | --- |

iii)

võimalusel selle kontrollimist, et kolmanda riigi kodanik ei ohusta ühegi liikmesriigi avalikku korda, sisejulgeolekut ega rahvusvahelisi suhteid.

| c) | Lisaks punktis b nimetatud kontrollidele võivad põhjalikud kontrollid riigist lahkumisel hõlmata ka järgmist:






  i) | isikul kehtiva viisa olemasolu kontrollimist, kui viisa on nõutav vastavalt määrusele (EÜ) nr 539/2001, välja arvatud juhul, kui isikul on kehtiv elamisluba; |
| --- | --- | --- |

c)

Lisaks punktis b nimetatud kontrollidele võivad põhjalikud kontrollid riigist lahkumisel hõlmata ka järgmist:

i)

isikul kehtiva viisa olemasolu kontrollimist, kui viisa on nõutav vastavalt määrusele (EÜ) nr 539/2001, välja arvatud juhul, kui isikul on kehtiv elamisluba;

| ii) | liikmesriikide territooriumil lubatud viibimise maksimumkestvuse mitteületamise kontrollimist; |
| --- | --- |

ii)

liikmesriikide territooriumil lubatud viibimise maksimumkestvuse mitteületamise kontrollimist;

| iii) | isikute ja esemete kohta SISi ja siseriiklikesse andmebaasidesse kantud hoiatuste kontrollimist. |
| --- | --- |

iii)

isikute ja esemete kohta SISi ja siseriiklikesse andmebaasidesse kantud hoiatuste kontrollimist.

4.   Kui selleks on võimalused olemas ja kui kolmanda riigi kodanik seda nõuab, teostatakse põhjalik kontrollimine mitteavalikus kohas.

5.   Teise astme kontrolli korras põhjalikult kontrollitavaid kolmanda riigi kodanikke teavitatakse sellise kontrolli eesmärgist ja läbiviimise korrast.

Kõnealune teave on kättesaadav liidu kõikides ametlikes keeltes ja asjaomase liikmesriigiga piirneva riigi või piirnevate riikide keel(t)es ning selles märgitakse ära, et kolmanda riigi kodanik võib nõuda teise astme kontrolli korras põhjalikku kontrolli teostavate piirivalveametnike nime või ametimärgi numbrit ning samuti piiripunkti nimi ja piiri ületamise kuupäev.

6.   Ühenduse vaba liikumise õigust omavaid isikuid kontrollitakse vastavalt direktiivile 2004/38/EÜ.

7.   Registreeritavat teavet käsitlevad üksikasjalikud eeskirjad on sätestatud II lisas.

Artikkel 8

Kontrollide leevendamine piiril

1.   Välispiiridel võib kontrolle erakorralistel ja ettenägematutel asjaoludel leevendada. Sellised erakorralised ja ettenägematud asjaolud esinevad siis, kui ettenägematute sündmuste tõttu on piiriliiklus niivõrd intensiivne, et ooteaeg piiripunktis võtab liigselt aega ning kõik töötajate, vahendite ja korraldusega seotud ressursid on ammendatud.

2.   Kui kontrolle piiril leevendatakse lõike 1 kohaselt, on riiki sisenevate isikute suhtes teostataval kontrollil põhimõtteliselt eelis riigist lahkuvate isikute kontrollimise ees.

Kontrollide leevendamise otsuse võtab vastu piiripunktis vastutav piirivalveametnik.

Kontrollide leevendamine on ajutine, seda tuleb kohandada selle põhjustanud asjaoludega ning see tuleb kehtestada järkjärguliselt.

3.   Isegi kontrollide leevendamise korral löövad piirivalveametnikud templeid kolmandate riikide kodanike reisidokumentidesse nii sisse- kui väljasõidul vastavalt artiklile 10.

4.   Iga liikmesriik edastab kord aastas Euroopa Parlamendile ja komisjonile aruande käesoleva artikli rakendamise kohta.

Artikkel 9

Eraldi read ja viitadel esitatav teave

1.   Liikmesriigid seavad eelkõige lennujaamades asuvates piiripunktides sisse eraldi read, et kontrollida isikuid vastavalt artiklile 7. Nimetatud read eristatakse üksteisest viitadega, mis kannavad III lisas sätestatud juhiseid.

Liikmesriigid võivad sisse seada eraldi read mere- ja maismaapiiride piiripunktidesse ja piiridele nende liikmesriikide vahel, kes ei kohalda artiklit 20 oma ühistel piiridel. III lisas sätestatud juhiseid kandvaid viitasid kasutatakse, kui liikmesriigid seavad sisse eraldi read nimetatud piiridel.

Liikmesriigid kindlustavad selliste ridade selge märgistamise, kaasaarvatud siis, kui eiratakse lõikes 4 sätestatud eraldi ridade kasutamise eeskirju, et tagada optimaalne piiri ületavate isikute voog.

| 2. | a) | Ühenduse vaba liikumise õigust omavatel isikutel on õigus kasutada III lisa A osas esitatud viidaga tähistatud ridasid. Samuti võivad nad kasutada III lisa B-osas esitatud viidaga tähistatud ridasid. |
| --- | --- | --- |
| b) | Kõik teised isikud kasutavad III lisa B-osas esitatud viidaga tähistatud ridasid. |

2.

a)

Ühenduse vaba liikumise õigust omavatel isikutel on õigus kasutada III lisa A osas esitatud viidaga tähistatud ridasid. Samuti võivad nad kasutada III lisa B-osas esitatud viidaga tähistatud ridasid.

b)

Kõik teised isikud kasutavad III lisa B-osas esitatud viidaga tähistatud ridasid.

Iga liikmesriik esitab punktides a ja b nimetatud viitade tähistuse sellises keeles või keeltes, mida ta peab asjakohaseks.

3.   Mere- ja maismaapiiripunktides võivad liikmesriigid jagada sõiduvahendite liikluse eraldi ridadeks väikestele ja rasketele sõidukitele ja bussidele, kasutades selleks III lisa C-osas esitatud viitasid.

Liikmesriigid võivad muuta tähistusi nimetatud viitadel, kui see on asjakohane kohalike olusid silmas pidades.

4.   Kui teatavas piiripunktis on liiklusvood ajutiselt ebavõrdsed, võivad pädevad asutused eraldi ridade kasutamise eeskirju kuni sellise ebavõrdsuse kõrvaldamiseni eirata.

5.   Olemasolevate viitade vastavusse viimine lõigete 1, 2 ja 3 sätetega tuleb viia lõpule 31. maiks 2009. Kui liikmesriigid asendavad olemasolevad viidad või panevad uued üles enne seda kuupäeva, peavad need vastama nimetatud lõigetes ettenähtud tähistusele.

Artikkel 10

Templite löömine kolmandate riikide kodanike reisidokumentidesse

1.   Kolmandate riikide kodanike reisidokumentidesse lüüakse sisenemisel ja väljumisel korrapäraselt templeid. Eelkõige lüüakse sisenemis- ja väljumistempel:

| a) | kehtivat viisat sisaldavatesse dokumentidesse, mis võimaldavad kolmandate riikide kodanikel piiri ületada; |
| --- | --- |

a)

kehtivat viisat sisaldavatesse dokumentidesse, mis võimaldavad kolmandate riikide kodanikel piiri ületada;

| b) | dokumentidesse, mis võimaldavad piiri ületada kolmandate riikide kodanikel, kellele liikmesriik väljastab viisa piiril; |
| --- | --- |

b)

dokumentidesse, mis võimaldavad piiri ületada kolmandate riikide kodanikel, kellele liikmesriik väljastab viisa piiril;

| c) | dokumentidesse, mis võimaldavad piiri ületada kolmandate riikide kodanikel, kelle suhtes viisanõue ei kehti. |
| --- | --- |

c)

dokumentidesse, mis võimaldavad piiri ületada kolmandate riikide kodanikel, kelle suhtes viisanõue ei kehti.

2.   Kui kolmandate riikide kodanikud, kes on vaba liikumise õigust omavate Euroopa Liidu kodanike pereliikmed ja kelle suhtes kohaldatakse direktiivi 2004/38/EÜ, ei esita kõnealuse direktiivi artiklis 10 sätestatud elamisluba, lüüakse nende reisidokumentidesse tempel riiki sisenemisel ja riigist lahkumisel.

Kui kolmandate riikide kodanikud, kes on vaba liikumise õigust omavate kolmandate riikide kodanike pereliikmed ja kelle suhtes kohaldatakse direktiivi 2004/38/EÜ, ei esita direktiivi 2004/38/EÜ artiklis 10 sätestatud elamisluba, lüüakse nende reisidokumentidesse tempel riiki sisenemisel ja riigist lahkumisel.

3.   Sisenemis- ega väljumistemplit ei lööda:

| a) | nende riigipeade ja kõrgete aukandjate reisidokumentidesse, kelle saabumisest on ametlikult diplomaatiliste kanalite kaudu ette teatatud; |
| --- | --- |

a)

nende riigipeade ja kõrgete aukandjate reisidokumentidesse, kelle saabumisest on ametlikult diplomaatiliste kanalite kaudu ette teatatud;

| b) | pilooditunnistusse ega lennuki meeskonnaliikmete tõendisse; |
| --- | --- |

b)

pilooditunnistusse ega lennuki meeskonnaliikmete tõendisse;

| c) | nende meremeeste reisidokumentidesse, kes viibivad liikmesriigi territooriumil ainult siis, kui nende laev teeb seal lühiajalise peatuse, ja kui nad viibivad selle sadama piirkonnas, kus nende laev peatub; |
| --- | --- |

c)

nende meremeeste reisidokumentidesse, kes viibivad liikmesriigi territooriumil ainult siis, kui nende laev teeb seal lühiajalise peatuse, ja kui nad viibivad selle sadama piirkonnas, kus nende laev peatub;

| d) | nende merematkelaevade meeskonna ja reisijate reisidokumentidesse, mille suhtes ei kohaldata kontrolle piiril vastavalt VI lisa punktile 3.2.3; |
| --- | --- |

d)

nende merematkelaevade meeskonna ja reisijate reisidokumentidesse, mille suhtes ei kohaldata kontrolle piiril vastavalt VI lisa punktile 3.2.3;

| e) | dokumentidesse, mis võimaldavad piiri ületada Andorra, Monaco ja San Marino kodanikel. |
| --- | --- |

e)

dokumentidesse, mis võimaldavad piiri ületada Andorra, Monaco ja San Marino kodanikel.

Erandkorras võib kolmanda riigi kodaniku palvel sisenemis- või väljumistempli löömisest loobuda, kui see võib asjaomasele isikule tõsiseid ebameeldivusi tekitada. Sel juhul tuleb sisenemine või lahkumine registreerida eraldi lehel, millele märgitakse isiku nimi ja passinumber. Nimetatud leht antakse kolmanda riigi kodanikule.

4.   Templite löömise praktiline kord on sätestatud IV lisas.

5.   Võimalusel teavitatakse kolmanda riigi kodanikke piirivalveametnike kohustusest lüüa nende reisidokumenti riiki sisenemisel ja sealt lahkumisel tempel, isegi kui piirikontroll on leevendatud vastavalt artiklile 8.

6.   Komisjon edastab Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande reisidokumentidesse templite löömist reguleerivate sätete kohaldamise kohta 2008. aasta lõpuks.

Artikkel 11

Eeldamine viibimise kestust käsitlevate nõuete osas

1.   Kui kolmanda riigi kodaniku reisidokumendis puudub sissesõidutempel, võivad pädevad asutused eeldada, et reisidokumendi omanik ei täida või ei täida enam asjassepuutuvas liikmesriigis kohaldatavaid viibimise kestust käsitlevaid nõudeid.

2.   Lõikes 1 esitatud eelduse võib ümber lükata, kui kolmanda riigi kodanik tõendab usaldusväärsete vahenditega nagu reisipiletite või tõendiga tema väljaspool liikmesriikide territooriumit viibimise kohta, et ta on täitnud lühiajalise liikmesriikide territooriumil viibimise kestust käsitlevaid nõudeid.

Sellistel juhtudel:

| a) | kui kolmanda riigi kodanik leitakse Schengeni acquis’d täielikult kohaldava liikmesriigi territooriumilt, märgivad pädevad asutused kooskõlas siseriikliku õiguse ja tavaga kolmanda riigi kodaniku reisidokumenti kuupäeva ja koha, millal ja kus on isik ületanud ühe sellise liikmesriigi välispiiri, kes kohaldab Schengeni acquis’d täielikult; |
| --- | --- |

a)

kui kolmanda riigi kodanik leitakse Schengeni acquis’d täielikult kohaldava liikmesriigi territooriumilt, märgivad pädevad asutused kooskõlas siseriikliku õiguse ja tavaga kolmanda riigi kodaniku reisidokumenti kuupäeva ja koha, millal ja kus on isik ületanud ühe sellise liikmesriigi välispiiri, kes kohaldab Schengeni acquis’d täielikult;

| b) | kui kolmanda riigi kodanik leitakse sellise liikmesriigi territooriumilt, mille suhtes ei ole vastu võetud 2003. aasta ühinemisakti artikli 3 lõikes 2 vaadeldud otsust, märgivad pädevad asutused kooskõlas siseriikliku õiguse ja tavaga kolmanda riigi kodaniku reisidokumenti kuupäeva ja koha, millal ja kus on isik ületanud selle liikmesriigi välispiiri. |
| --- | --- |

b)

kui kolmanda riigi kodanik leitakse sellise liikmesriigi territooriumilt, mille suhtes ei ole vastu võetud 2003. aasta ühinemisakti artikli 3 lõikes 2 vaadeldud otsust, märgivad pädevad asutused kooskõlas siseriikliku õiguse ja tavaga kolmanda riigi kodaniku reisidokumenti kuupäeva ja koha, millal ja kus on isik ületanud selle liikmesriigi välispiiri.

Lisaks punktides a ja b nimetatud märkimistele võidakse kolmanda riigi kodanikule anda VIII lisas toodud vorm.

Liikmesriigid teatavad üksteisele ning komisjonile ja nõukogu sekretariaadile oma siseriiklikest tavadest käesolevas artiklis nimetatud märkimise osas.

3.   Juhul kui lõikes 1 osutatud eeldust ei lükata ümber, võivad pädevad asutused kolmandate riikide kodanikud asjaomase liikmesriigi territooriumilt välja saata.

Artikkel 12

Patrull- ja vaatlustegevus

1.   Patrull- ja vaatlustegevuse põhieesmärgiks on tõkestada ebaseaduslikku piiriületamist, võidelda piiriülese kuritegevuse vastu ja võtta meetmeid ebaseaduslikult piiri ületanud isikute suhtes.

2.   Piirivalveametnikud kasutavad patrull- ja vaatlustegevuseks paikseid üksuseid või patrulle.

Selline patrull- ja vaatlustegevus toimub selliselt, et ära hoida ja takistada isikutel piiripunktides toimuvate kontrollide vältimist.

3.   Väljaspool piiripunkte toimuvat patrull- ja vaatlustegevust teostavad piirivalveametnikud, kelle arvu ja kelle kasutatavaid meetodeid kohandatakse olemasolevate või ette nähtavate riskide ja ohtudega. See hõlmab patrull- ja vaatlustegevuse perioodide sagedasi ja ootamatuid muudatusi, nii et ebaseaduslikul piiriületamisel lasuks alati avastamise risk.

4.   Patrull- ja vaatlustegevust teostavad paiksed üksused või patrullid, kes täidavad oma kohustusi ringkäike tehes või seades end sisse paikades, mida teatakse või arvatakse olevat tundlikud, ning sellise patrull- ja vaatlustegevuse eesmärk on pidada kinni piiri ebaseaduslikult ületavad isikud. Patrull- ja vaatlustegevust võib teostada ka tehniliste, sealhulgas elektrooniliste vahenditega.

5.   Patrull- ja vaatlustegevust reguleerivad lisaeeskirju võib võtta vastu artikli 33 lõikes 2 nimetatud menetluse kohaselt.

Artikkel 13

Sisenemiskeeld

1.   Kolmanda riigi kodanikul, kes ei vasta kõigile artikli 5 lõikes 1 sätestatud nõuetele ja kes ei kuulu artikli 5 lõikes 4 osutatud isikute kategooriatesse, on keelatud siseneda liikmesriikide territooriumile. See ei piira varjupaigaõiguse, rahvusvahelise kaitse ega pikaajaliste viisade väljastamisega seotud erisätete kohaldamist.

2.   Sisenemist võib keelata üksnes põhjendatud otsusega, milles märgitakse keeldumise täpsed põhjused. Otsuse teeb selleks siseriikliku õiguse alusel volitatud asutus. See jõustub koheselt.

Põhjendatud otsus, milles märgitakse keeldumise täpsed põhjused, antakse V lisa B osas toodud standardvormi kujul, mis täidetakse asutuse või ametiisiku poolt, kes on siseriikliku õiguse alusel volitatud sisenemiskeeldu andma. Täidetud standardvorm antakse asjaomasele kolmanda riigi kodanikule, kes kinnitab selle vormiga sisenemiskeelu otsuse kättesaamist.

3.   Sisenemiskeelu saanud isikutel on õigus otsus edasi kaevata. Edasikaebamine toimub siseriikliku õiguse kohaselt. Samuti antakse kolmanda riigi kodanikule kirjalikult nimekiri kontaktpunktidest, kust on võimalik saada teavet esindajate kohta, kes on pädevad tegutsema kolmanda riigi kodaniku nimel vastavalt siseriiklikule õigusele.

Sellise edasikaebuse esitamine ei peata sisenemiskeelu otsuse kohaldamist.

Ilma et see piiraks siseriikliku õigusega ettenähtud lõpliku kompensatsiooni kohaldamist, on kolmanda riigi kodanikul õigus sisenemiskeelu andnud liikmesriigi poolt kehtetuks tunnistatud sisenemistempli ja mis tahes kehtetuks tunnistamise või lisamise korrigeerimisele, kui edasikaebuse suhtes otsustatakse, et sisenemiskeelu otsus on põhjendamatu.

4.   Piirivalveametnikud tagavad, et kolmanda riigi kodanik, keda on keeldutud riiki lubamast, ei sisene asjaomase liikmesriigi territooriumile.

5.   Liikmesriigid koguvad statistilisi andmeid sisenemiskeelu saanud isikute arvu, sisenemiskeelu põhjuste, sisenemiskeelu saanud isikute kodakondsuse ja sisenemiskeelu väljastanud piiriliigi (maismaa-, õhu-, merepiir) kohta. Kord aastas edastavad liikmesriigid need statistilised andmed komisjonile. Iga kahe aasta tagant avaldab komisjon liikmesriikide poolt edastatud statistiliste andmete kogumiku.

6.   Sisenemiskeeldu reguleerivad üksikasjalikud eeskirjad on sätestatud V lisa A osas.

III PEATÜKK

Töötajad ja vahendid piirikontrolli teostamiseks ja liikmesriikide vaheline koostöö

Artikkel 14

Töötajad ja vahendid piirikontrolli teostamiseks

Liikmesriigid rakendavad piisaval hulgal kvalifitseeritud töötajaid ja vahendeid artiklite 6 kuni 13 kohaseks piirikontrolli teostamiseks välispiiridel, et tagada tõhus, kõrge ja ühtlase tasemega piirikontrolli oma välispiiril.

Artikkel 15

Piirikontrolli teostamine

1.   Käesoleva määruse artiklites 6 kuni 13 osutatud piirikontrolli teostavad piirivalveametnikud kooskõlas käesoleva määruse sätete ja siseriikliku õigusega.

Nimetatud piirikontrolli teostades jäävad endiseks need piirivalveametnikele siseriikliku õigusega antud volitused kriminaalmenetluse algatamiseks, mis ei kuulu käesoleva määruse reguleerimisalasse.

Liikmesriigid tagavad, et piirivalveametnikeks on spetsiaalse ettevalmistuse ja nõuetekohase väljaõppe saanud professionaalid. Liikmesriigid soodustavad piirivalveametnike keeleõpet, eelkõige nende keelte osas, mida vajatakse tööülesannete täitmiseks.

2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile siseriikliku õiguse alusel piirikontrolli teostamise eest vastutavate siseriiklike teenistuste loetelu vastavalt artiklile 34.

3.   Tõhusaks piirikontrolliks tagab iga liikmesriik tiheda ja püsiva koostöö kõigi piirikontrolli teostamise eest vastutavate siseriiklike teenistuste vahel.

Artikkel 16

Liikmesriikide vaheline koostöö

1.   Liikmesriigid abistavad üksteist ning teevad tihedat ja püsivat koostööd piirikontrolli tõhusaks teostamiseks vastavalt artiklitele 6 kuni 15. Nad vahetavad kogu asjakohast teavet.

2.   Liikmesriikide vahelist koostööd välispiiride haldamise vallas juhib ning kooskõlastab liikmesriikide välispiiril tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuur (edaspidi “agentuur”), mis on loodud määrusega (EÜ) nr 2007/2004.

3.   Ilma et see piiraks agentuuri volitusi, võivad liikmesriigid jätkata välispiiril operatiivkoostööd teiste liikmesriikide ja/või kolmandate riikidega, sealhulgas kontaktametnike vahetamist, kui selline koostöö täiendab agentuuri tegevust.

Liikmesriigid hoiduvad tegevusest, mis võiks ohustada agentuuri toimimist või tema eesmärkide saavutamist.

Liikmesriigid teatavad agentuurile esimeses lõigus nimetatud operatiivkoostööst.

4.   Liikmesriigid näevad ette piirikontrolli eeskirjade ja põhiõiguste alase koolituse. Sellega seoses võetakse arvesse ühiseid õppestandardeid, nagu need on kehtestatud ja edasi arendatud agentuuri poolt.

Artikkel 17

Ühine kontroll

1.   Ilma et see piiraks artiklitest 6 kuni 13 tulenevat iga liikmesriigi vastutust, võivad liikmesriigid, kes ei kohalda oma ühiste maismaapiiride suhtes artiklit 20, kuni selle artikli kohaldamise kuupäevani neid omavahelisi piire ühiselt valvata, millisel juhul tohib isikut kinni pidada ainult üks kord sisenemis- ja väljumiskontrollide teostamiseks.

Selleks võivad liikmesriigid sõlmida omavahel kahepoolseid kokkuleppeid.

2.   Liikmesriigid teavitavad komisjoni vastavalt lõikele 1 sõlmitud kokkulepetest.

IV PEATÜKK

Piiril teostatavate kontrollide erieeskirjad

Artikkel 18

Erinevat liiki piiride ja liikmesriikide välispiiride ületamisel kasutatavate erinevat liiki transpordivahenditega seotud erieeskirjad

VI lisas sätestatud erieeskirju kohaldatakse seoses erinevatel piiriliikidel tehtud kontrollide ja erinevate transpordivahenditega, mida kasutatakse piiripunktide läbimiseks.

Nimetatud erieeskirjad võivad sisaldada erandeid artiklitest 5 ja 7 kuni 13.

Artikkel 19

Teatavate isikute kategooriate kontrollimise erieeskirjad

1.   VII lisas sätestatud erieeskirju kohaldatakse järgmiste isikute kategooriate kontrollimise suhtes:

| a) | riigipead ja nende delegatsioonide liikmed; |
| --- | --- |

a)

riigipead ja nende delegatsioonide liikmed;

| b) | lennukite piloodid ja muud meeskonnaliikmed; |
| --- | --- |

b)

lennukite piloodid ja muud meeskonnaliikmed;

| c) | meremehed; |
| --- | --- |

c)

meremehed;

| d) | diplomaatilise passi, ameti- või teenistuspassi omanikud ja rahvusvaheliste organisatsioonide liikmed; |
| --- | --- |

d)

diplomaatilise passi, ameti- või teenistuspassi omanikud ja rahvusvaheliste organisatsioonide liikmed;

| e) | piirialade töötajad; |
| --- | --- |

e)

piirialade töötajad;

| f) | alaealised. |
| --- | --- |

f)

alaealised.

Nimetatud erieeskirjad võivad sisaldada erandeid artiklitest 5 ja 7 kuni 13.

2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile vastavalt artiklile 34 oma välisministeeriumide poolt diplomaatiliste lähetuste ja konsulaaresinduste akrediteeritud liikmetele ning nende pereliikmetele väljastatud kaartide näidised.

III JAOTIS

SISEPIIRID

I PEATÜKK

Piirikontrolli kaotamine sisepiiridel

Artikkel 20

Sisepiiride ületamine

Sisepiire võib ületada igas kohas, ilma et isikuid, olenemata nende kodakondsusest, piiril kontrollitakse.

Artikkel 21

Territooriumil toimuvad kontrollid

Piirikontrolli kaotamine sisepiiridel ei mõjuta:

| a) | siseriikliku õiguse kohaselt politseikohustuste täitmist liikmesriikide pädevate asutuste poolt, niivõrd kui nimetatud kohustuste täitmine ei oma samaväärset toimet kontrollidega piiril; see kehtib ka piirialadel. Politseikohustuste täitmist esimese lause tähenduses ei või käsitleda samaväärsena kontrollide teostamisega piiril, kui:






  i) | politseimeetmete eesmärk ei ole piirikontroll; |
| --- | --- | --- |

a)

siseriikliku õiguse kohaselt politseikohustuste täitmist liikmesriikide pädevate asutuste poolt, niivõrd kui nimetatud kohustuste täitmine ei oma samaväärset toimet kontrollidega piiril; see kehtib ka piirialadel. Politseikohustuste täitmist esimese lause tähenduses ei või käsitleda samaväärsena kontrollide teostamisega piiril, kui:

i)

politseimeetmete eesmärk ei ole piirikontroll;

| ii) | politseimeetmed põhinevad üldistel politsei andmetel ja kogemusel, mis käsitlevad võimalikke ohte avalikule julgeolekule, ning nende eesmärk on eelkõige võidelda piiriülese kuritegevusega; |
| --- | --- |

ii)

politseimeetmed põhinevad üldistel politsei andmetel ja kogemusel, mis käsitlevad võimalikke ohte avalikule julgeolekule, ning nende eesmärk on eelkõige võidelda piiriülese kuritegevusega;

| iii) | politseimeetmed kavandatakse ja teostatakse viisil, mis erineb selgelt välispiiridel teostatavatest korrapärastest isikukontrollidest; |
| --- | --- |

iii)

politseimeetmed kavandatakse ja teostatakse viisil, mis erineb selgelt välispiiridel teostatavatest korrapärastest isikukontrollidest;

| iv) | politseimeetmed võetakse kohapealsete kontrollide alusel; |
| --- | --- |

iv)

politseimeetmed võetakse kohapealsete kontrollide alusel;

| b) | iga liikmesriigi õiguse kohaselt julgeolekukontrollide teostamist pädevate asutuste, sadama- või lennujaamaametnike või vedajate poolt sadamates ja lennujaamades, kui selliseid kontrolle teostatakse ka liikmesriigi piires reisivate isikute suhtes; |
| --- | --- |

b)

iga liikmesriigi õiguse kohaselt julgeolekukontrollide teostamist pädevate asutuste, sadama- või lennujaamaametnike või vedajate poolt sadamates ja lennujaamades, kui selliseid kontrolle teostatakse ka liikmesriigi piires reisivate isikute suhtes;

| c) | liikmesriigi võimalust sätestada õigusakte, mis kohustavad omama või kaasas kandma pabereid või dokumente; |
| --- | --- |

c)

liikmesriigi võimalust sätestada õigusakte, mis kohustavad omama või kaasas kandma pabereid või dokumente;

| d) | kolmandate riikide kodanike Schengeni konventsiooni artikli 22 sätete järgset kohustust teatada oma viibimisest mis tahes liikmesriigi territooriumil. |
| --- | --- |

d)

kolmandate riikide kodanike Schengeni konventsiooni artikli 22 sätete järgset kohustust teatada oma viibimisest mis tahes liikmesriigi territooriumil.

Artikkel 22

Liikluse tõkete kõrvaldamine maanteepiiripunktides sisepiiridel

Liikmesriigid kõrvaldavad kõik sujuvat liiklust takistavad tõkked maanteepiiripunktides sisepiiridel, eelkõige kiiruspiirangud, mis ei ole seatud eranditult liiklusohutuse kaalutlustel.

Samas on liikmesriigid valmis võimaldama kontrollide teostamist, juhul kui sisepiiridel taaskehtestatakse piirikontroll.

II PEATÜKK

Piirikontrolli ajutine taaskehtestamine sisepiiridel

Artikkel 23

Piirikontrolli ajutine taaskehtestamine sisepiiridel

1.   Tõsise ohu puhul avalikule korrale või sisejulgeolekule võib liikmesriik artiklis 24 või erakorralise olukorra puhul artiklis 25 sätestatud korras erakorraliselt taaskehtestada piirikontrolli oma sisepiiridel piiratud ajavahemikuks kestvusega kuni 30 päeva või eeldatavalt rohkem kui 30 päeva kestva tõsise ohu puhul. Piirikontrolli ajutise taaskehtestamise ulatus ja kestus ei või olla suurem ega pikem, kui on otseselt vaja tõsisele ohule reageerimiseks.

2.   Kui tõsine oht avalikule korrale või sisejulgeolekule kestab kauem lõikes 1 sätestatust, võib liikmesriik artiklis 26 sätestatud korras pikendada piirikontrolli lõikes 1 osutatud alustel ning teha seda kuni 30päevaste ajavahemike võrra, võttes arvesse võimalikke uusi tegureid.

Artikkel 24

Menetlus ettenähtavate sündmuste puhul

1.   Kui liikmesriik kavatseb artikli 23 lõike 1 alusel taaskehtestada piirikontrolli sisepiiridel, teatab ta sellest esimesel võimalusel teistele liikmesriikidele ja komisjonile, ning esitab järgmise teabe niipea, kui see on kättesaadav:

| a) | kavandatava taaskehtestamise põhjused, kirjeldades üksikasjalikult sündmusi, mis kujutavad endast tõsist ohtu avalikule korrale või sisejulgeolekule; |
| --- | --- |

a)

kavandatava taaskehtestamise põhjused, kirjeldades üksikasjalikult sündmusi, mis kujutavad endast tõsist ohtu avalikule korrale või sisejulgeolekule;

| b) | kavandatava taaskehtestamise ulatus, täpsustades, kus piirikontroll taaskehtestatakse; |
| --- | --- |

b)

kavandatava taaskehtestamise ulatus, täpsustades, kus piirikontroll taaskehtestatakse;

| c) | ametlike piiripunktide nimed; |
| --- | --- |

c)

ametlike piiripunktide nimed;

| d) | kavandatava taaskehtestamise kuupäev ja kestus; |
| --- | --- |

d)

kavandatava taaskehtestamise kuupäev ja kestus;

| e) | kui see on asjakohane, siis meetmed, mida teised liikmesriigid peaksid võtma. |
| --- | --- |

e)

kui see on asjakohane, siis meetmed, mida teised liikmesriigid peaksid võtma.

2.   Pärast asjaomase liikmesriigi teadet ja pidades silmas lõikes 3 sätestatud konsultatsioone, võib komisjon esitada oma arvamuse, ilma et see piiraks asutamislepingu artikli 64 lõike 1 kohaldamist.

3.   Liikmesriik, kes kavatseb taaskehtestada piirikontrolli, teised liikmesriigid ja komisjon konsulteerivad lõikes 1 osutatud andmete ning ka arvamuse osas, mille komisjon võib vastavalt lõikele 2 esitada, et korraldada vajaduse korral liikmesriikide vahelist vastastikust koostööd ja kontrollida meetmete proportsionaalsust piirikontrolli taaskehtestamise põhjustanud sündmuse ning avalikule korrale või sisejulgeolekule esineva ohuga.

4.   Lõikes 3 nimetatud konsultatsioonid toimuvad vähemalt viisteist päeva enne piirikontrolli taaskehtestamise kavandatavat kuupäeva.

Artikkel 25

Menetlus kiireloomulisi meetmeid nõudvate juhtumite puhul

1.   Kui liikmesriigi avaliku korra või sisejulgeolekuga seotud kaalutlused nõuavad kiireloomuliste meetmete võtmist, võib asjaomane liikmesriik piirikontrolli sisepiiridel erakorraliselt ja viivitamata taaskehtestada.

2.   Liikmesriik, kes piirikontrolli sisepiiridel taaskehtestab, teavitab sellest viivitamata teisi liikmesriike ja komisjoni ning esitab artikli 24 lõikes 1 osutatud teabe ja käesoleva menetluse kasutamist õigustavad põhjused.

Artikkel 26

Sisepiiridel teostatava piirikontrolli kestvuse pikendamise menetlus

1.   Liikmesriigid võivad sisepiiridel teostatava piirikontrolli kestvust pikendada üksnes artikli 23 lõike 2 sätete alusel pärast teiste liikmesriikide ja komisjoni teavitamist.

2.   Liikmesriik, kes kavatseb pikendada piirikontrolli kestvust, esitab teistele liikmesriikidele ja komisjonile kogu asjakohase teabe sisepiiridel teostatava piirikontrolli kestvuse pikendamise põhjuste kohta. Kohaldatakse artikli 24 lõiget 2.

Artikkel 27

Euroopa Parlamendi teavitamine

Asjaomane liikmesriik või kui see on asjakohane, siis nõukogu teavitab esimesel võimalusel Euroopa Parlamenti artiklite 24, 25 ja 26 kohaselt võetud meetmetest. Alates kolmandast järjestikusest artikli 26 kohasest pikendamisest edastab asjaomane liikmesriik, kui seda nõutakse, Euroopa Parlamendile aruande sisepiiridel teostatava piirikontrolli vajaduse kohta.

Artikkel 28

Sätted, mida kohaldatakse, kui sisepiiridel taaskehtestatakse piirikontroll

Kui piirikontroll sisepiiridel taaskehtestatakse, kohaldatakse II jaotise asjakohaseid sätteid mutatis mutandis.

Artikkel 29

Aruanne piirikontrolli taaskehtestamise kohta sisepiiridel

Artikli 23 alusel sisepiiridel piirikontrolli taaskehtestanud liikmesriik kinnitab piirikontrolli kaotamise kuupäeva ning esitab samal ajal või varsti pärast seda Euroopa Parlamendile, nõukogule ja komisjonile aruande piirikontrolli taaskehtestamise kohta sisepiiridel, milles tuuakse eelkõige välja kontrollide toimimine ja piirikontrolli taaskehtestamise tõhusus.

Artikkel 30

Avalikkuse teavitamine

Sisepiiridel piirikontrolli taaskehtestamise otsus võetakse vastu läbipaistvalt ja avalikkust teavitatakse sellest täielikult, välja arvatud siis, kui selle mitte teostamiseks esinevad kaalukad julgeolekupõhjused.

Artikkel 31

Konfidentsiaalsus

Asjaomase liikmesriigi taotlusel käsitlevad teised liikmesriigid, Euroopa Parlament ja komisjon piirikontrolli taaskehtestamise või selle pikendamise kohta esitatud teavet ning artikli 29 alusel koostatud aruannet konfidentsiaalsena.

IV JAOTIS

LÕPPSÄTTED

Artikkel 32

Lisade muudatused

III, IV, ja VIII lisa muudetakse artikli 33 lõikes 2 nimetatud menetluse kohaselt.

Artikkel 33

Komitee

1.   Komisjoni abistab komitee, edaspidi “komitee”.

2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 5 ja 7, võttes arvesse kõnealuse otsuse artikli 8 sätteid ning tingimusel, et selle menetluse kohaselt vastuvõetud rakendusmeetmed ei muuda käesoleva määruse olulisi sätteid.

Otsuse 1999/468/EÜ artikli 5 lõikes 6 sätestatud tähtajaks kehtestatakse kolm kuud.

3.   Komitee võtab vastu oma töökorra.

4.   Ilma et see piiraks juba vastuvõetud rakendusmeetmete kohaldamist, peatatakse tehniliste eeskirjade ja otsuste vastuvõtmist lõikes 2 ette nähtud korras käsitlevate käesoleva määruse sätete kohaldamine neljaks aastaks käesoleva määruse jõustumisest. Komisjoni ettepanekul võivad Euroopa Parlament ja nõukogu asjakohaste sätete kohaldamist asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras pikendada, vaadates need läbi enne nelja aasta möödumist.

Artikkel 34

Edastamine

1.   Liikmesriigid edastavad komisjonile:

| a) | elamislubade loetelu; |
| --- | --- |

a)

elamislubade loetelu;

| b) | oma piiripunktide loetelu; |
| --- | --- |

b)

oma piiripunktide loetelu;

| c) | siseriiklike asutuste poolt igal aastal kinnitatavad välispiiri ületamisel nõutavad summad; |
| --- | --- |

c)

siseriiklike asutuste poolt igal aastal kinnitatavad välispiiri ületamisel nõutavad summad;

| d) | piirikontrolli eest vastutavate siseriiklike teenistuste loetelu; |
| --- | --- |

d)

piirikontrolli eest vastutavate siseriiklike teenistuste loetelu;

| e) | välisministeeriumide poolt väljastatud kaartide näidised. |
| --- | --- |

e)

välisministeeriumide poolt väljastatud kaartide näidised.

2.   Komisjon teeb lõike 1 kohaselt edastatud teabe liikmesriikidele ja üldsusele kättesaadavaks Euroopa Liidu Teataja C-seerias avaldamise teel ning muude asjakohaste vahenditega.

Artikkel 35

Kohalik piiriliiklus

Käesolev määrus ei piira kohalikku piiriliiklust käsitlevate ühenduse eeskirjade ja kehtivate kahepoolsete kokkulepete kohaldamist.

Artikkel 36

Ceuta ja Melilla

Käesoleva määruse sätted ei avalda mõju Ceuta ja Melilla linnade suhtes kohaldatavatele erieeskirjadele, mis on määratletud Hispaania Kuningriigi 14. juuni 1985. aasta Schengeni lepingu rakendamise konventsiooniga ühinemise lepingu lõppaktis esitatud Hispaania Kuningriigi deklaratsioonis Ceuta ja Melilla linnade kohta. (20)

Artikkel 37

Teabe edastamine liikmesriikide poolt

Liikmesriigid teatavad komisjonile 26. oktoobriks 2006 siseriiklikest sätetest, mis on seotud artikli 21 punktidega c ja d, artikli 4 lõikes 3 nimetatud karistustest ja artikli 17 lõike 1 kohaselt sõlmitud kahepoolsetest kokkulepetest. Nende sätete järgnevatest muudatustest teatatakse viie tööpäeva jooksul.

Liikmesriikide poolt esitatud teave avaldatakse Euroopa Liidu Teataja C-seerias.

Artikkel 38

Aruanne III jaotise kohaldamise kohta

13. oktoobriks 2009 esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande III jaotise kohaldamise kohta.

Komisjon pöörab erilist tähelepanu võimalikele probleemidele, mis kaasnevad piirikontrolli taaskehtestamisega sisepiiridel. Kui see on asjakohane, esitab komisjon ettepanekud selliste probleemide lahendamiseks.

Artikkel 39

Kehtetuks tunnistamine

1.   14. juuni 1985. aasta Schengeni lepingu rakendamise konventsiooni artiklid 2 kuni 8 tunnistatakse kehtetuks alates 13. oktoobril 2006.

2.   Alates lõikes 1 nimetatud kuupäevast tunnistatakse kehtetuks järgmised dokumendid:

| a) | ühine käsiraamat, sealhulgas selle lisad; |
| --- | --- |

a)

ühine käsiraamat, sealhulgas selle lisad;

| b) | Schengeni täitevkomitee 26. aprilli 1994. aasta otsus (SCH/Com-ex (94) 1, rev. 2), 22. detsembri 1994. aasta otsus (SCH/Com-ex (94)17, rev. 4) ja 20. detsembri 1995. aasta otsus (SCH/Com-ex (95) 20, rev. 2); |
| --- | --- |

b)

Schengeni täitevkomitee 26. aprilli 1994. aasta otsus (SCH/Com-ex (94) 1, rev. 2), 22. detsembri 1994. aasta otsus (SCH/Com-ex (94)17, rev. 4) ja 20. detsembri 1995. aasta otsus (SCH/Com-ex (95) 20, rev. 2);

| c) | ühiste konsulaarjuhiste 7. lisa; |
| --- | --- |

c)

ühiste konsulaarjuhiste 7. lisa;

| d) | nõukogu 24. aprilli 2001. aasta määrus (EÜ) nr 790/2001, millega antakse nõukogule rakendusvolitused piirikontrolli ja piirivalve rakendamise teatavate üksikasjalike sätete ja praktilise korra osa; (21) |
| --- | --- |

d)

nõukogu 24. aprilli 2001. aasta määrus (EÜ) nr 790/2001, millega antakse nõukogule rakendusvolitused piirikontrolli ja piirivalve rakendamise teatavate üksikasjalike sätete ja praktilise korra osa; (21)

| e) | nõukogu 29. aprilli 2004. aasta otsus 2004/581/EÜ, millega määratakse minimaalsed märgised, mida tuleb kasutada välispiiridel asuvate piiripunktide tahvlitel; (22) |
| --- | --- |

e)

nõukogu 29. aprilli 2004. aasta otsus 2004/581/EÜ, millega määratakse minimaalsed märgised, mida tuleb kasutada välispiiridel asuvate piiripunktide tahvlitel; (22)

| f) | nõukogu 29. aprilli 2004. aasta otsus 2004/574/EÜ ühise käsiraamatu muutmise kohta; (23) |
| --- | --- |

f)

nõukogu 29. aprilli 2004. aasta otsus 2004/574/EÜ ühise käsiraamatu muutmise kohta; (23)

| g) | nõukogu 13. detsembri 2004. aasta määrus (EÜ) nr 2133/2004 liikmesriikide pädevate asutuste kohustuse kohta tembeldada süstemaatiliselt kolmandate riikide kodanike reisidokumente liikmesriikide välispiiride ületamisel ning Schengeni lepingu rakendamise konventsiooni ja üldkäsiraamatu sätete sel eesmärgil muutmise kohta. (24) |
| --- | --- |

g)

nõukogu 13. detsembri 2004. aasta määrus (EÜ) nr 2133/2004 liikmesriikide pädevate asutuste kohustuse kohta tembeldada süstemaatiliselt kolmandate riikide kodanike reisidokumente liikmesriikide välispiiride ületamisel ning Schengeni lepingu rakendamise konventsiooni ja üldkäsiraamatu sätete sel eesmärgil muutmise kohta. (24)

3.   Viiteid tühistatud artiklitele ja kehtetuks tunnistatud õigusaktidele käsitletakse viidetena käesolevale määrusele.

Artikkel 40

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub 13. oktoobril 2006. Artikkel 34 jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides kooskõlas Euroopa Ühenduse asutamislepinguga.

Strasbourg, 15. märts 2006

Euroopa Parlamendi nimel

president

J. BORRELL FONTELLES

Nõukogu nimel

eesistuja

H. WINKLER

---

(1)  Euroopa Parlamendi 23. juuni 2005. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 21. veebruari 2006. aasta otsus.

1

Euroopa Liidu Teatajas

(2)  EÜT L 239, 22.9.2000, lk 19. Konventsiooni on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1160/2005 (ELT L 191, 22.7.2005, lk 18).

2

(3)  EÜT C 313, 16.12.2002, lk 97. Ühist käsiraamatut on viimati muudetud nõukogu määrusega (EÜ) nr 2133/2004 (ELT L 369, 16.12.2004, lk 5).

3

(4)  Nõukogu 26. oktoobri 2004. aasta määrus (EÜ) nr 2007/2004 Euroopa Liidu liikmesriikide välispiiril tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuuri asutamise kohta (ELT L 349, 25.11.2004, lk 1).

4

(5)  EÜT L 374, 31.12.1991, lk 4. Määrust on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1882/2003 (ELT L 284, 31.10.2003, lk 1).

5

(6)  EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23.

6

(7)  EÜT L 239, 22.9.2000, lk 69.

7

(8)  EÜT L 176, 10.7.1999, lk 36.

8

(9)  ELT L 176, 10.7.1999, lk 31.

9

(10)  EÜT L 176, 10.7.1999, lk 53.

10

(11)  Nõukogu 25. oktoobri 2004. aasta otsus 2004/849/EÜ, mis käsitleb Euroopa Liidu nimel Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelisele lepingule Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega, allakirjutamist ning selle teatud sätete ajutist kohaldamist (ELT L 368, 15.12.2004, lk 26).

11

acquis

(12)  Nõukogu 25. oktoobri 2004. aasta otsus 2004/860/EÜ, mis käsitleb Euroopa Ühenduse nimel Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelisele lepingule Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega, allakirjutamist ning selle teatud sätete ajutist kohaldamist (ELT L 370, 17.12.2004, lk 78).

12

acquis

(13)  EÜT L 131, 1.6.2000, lk 43.

13

(14)  EÜT L 64, 7.3.2002, lk 20.

14

(15)  ELT L 158, 30.4.2004, lk 77.

15

(16)  EÜT L 157, 15.6.2002, lk 1.

16

(17)  EÜT L 81, 21.3.2001, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 851/2005 (ELT L 141, 4.6.2005, lk 3).

17

(18)  ELT L 64, 7.3.2003, lk 1.

18

(19)  EÜT L 53, 23.2.2002, lk 4.

19

(20)  EÜT L 239, 22.9.2000, lk 73.

20

(21)  EÜT L 116, 26.4.2001, lk 5. Määrust on muudetud otsusega 2004/927/EÜ (ELT L 396, 31.12.2004, lk 45).

21

(22)  ELT L 261, 6.8.2004, lk 119.

22

(23)  ELT L 261, 6.8.2004, lk 36.

23

(24)  ELT L 369, 16.12.2004, lk 5.

24

---

I LISA

Sisenemistingimuste täitmist tõendavad dokumendid

Artikli 5 lõikes 2 osutatud dokumentaalsed tõendid võivad olla järgmised:

| a) | ärireisi puhul:






  i) | ettevõtte või asutuse kutse osalemiseks kaubandus-, tööstus- või tööalastel nõupidamistel, konverentsidel või üritustel; |
| --- | --- | --- |

a)

ärireisi puhul:

i)

ettevõtte või asutuse kutse osalemiseks kaubandus-, tööstus- või tööalastel nõupidamistel, konverentsidel või üritustel;

| ii) | muud dokumendid, mis tõestavad äri- või tööalaste suhete olemasolu; |
| --- | --- |

ii)

muud dokumendid, mis tõestavad äri- või tööalaste suhete olemasolu;

| iii) | messidel ja kongressidel osalemisel nende piletid; |
| --- | --- |

iii)

messidel ja kongressidel osalemisel nende piletid;

| b) | õppimise või muu väljaõppega seotud reisi puhul:






  i) | tõend õppeasutuse nimekirja kandmise kohta kutseõppe- või teoreetilistel kursustel osalemiseks põhi- või täienduskoolituse raames; |
| --- | --- | --- |

b)

õppimise või muu väljaõppega seotud reisi puhul:

i)

tõend õppeasutuse nimekirja kandmise kohta kutseõppe- või teoreetilistel kursustel osalemiseks põhi- või täienduskoolituse raames;

| ii) | üliõpilaspiletid või tunnistused kursuste kohta, millel osaletakse; |
| --- | --- |

ii)

üliõpilaspiletid või tunnistused kursuste kohta, millel osaletakse;

| c) | turismireisi või isiklikel põhjustel tehtava reisi puhul:






  i) | tõendavad dokumendid majutuse kohta:






  — | vastuvõtja juures peatudes vastuvõtja küllakutse, |
| --- | --- | --- | --- |

c)

turismireisi või isiklikel põhjustel tehtava reisi puhul:

i)

tõendavad dokumendid majutuse kohta:

—

vastuvõtja juures peatudes vastuvõtja küllakutse,

| — | tõendav dokument majutust pakkuvalt ettevõttelt või kavandatavat majutust käsitlev muu asjakohane dokument; |
| --- | --- |

—

tõendav dokument majutust pakkuvalt ettevõttelt või kavandatavat majutust käsitlev muu asjakohane dokument;

| ii) | tõendavad dokumendid reisiplaani kohta:
  organiseeritud reisi broneeringu kinnitus või kavandatavaid reisiplaane käsitlev muu asjakohane dokument; |
| --- | --- |

ii)

tõendavad dokumendid reisiplaani kohta:

organiseeritud reisi broneeringu kinnitus või kavandatavaid reisiplaane käsitlev muu asjakohane dokument;

| iii) | tõendavad dokumendid tagasipöördumise kohta:
  tagasisõidupilet või edasi-tagasi pilet; |
| --- | --- |

iii)

tõendavad dokumendid tagasipöördumise kohta:

tagasisõidupilet või edasi-tagasi pilet;

| d) | poliitika-, teadus-, kultuuri- ja spordialaste või religioossete üritustega seoses või muudel põhjustel tehtava reisi puhul:
  küllakutsed, ürituste piletid, tõendid nimekirja kandmise kohta või programmid, milles on märgitud võimalusel vastuvõtjaorganisatsiooni nimi ja viibimise kestvus, või muu külastuse eesmärki käsitlev asjakohane dokument. |
| --- | --- |

d)

poliitika-, teadus-, kultuuri- ja spordialaste või religioossete üritustega seoses või muudel põhjustel tehtava reisi puhul:

küllakutsed, ürituste piletid, tõendid nimekirja kandmise kohta või programmid, milles on märgitud võimalusel vastuvõtjaorganisatsiooni nimi ja viibimise kestvus, või muu külastuse eesmärki käsitlev asjakohane dokument.

---

II LISA

Teabe registreerimine

Kõigis piiripunktides registreeritakse kogu teave teenuse kohta ja mis tahes muu eriti oluline teave käsitsi või elektrooniliselt. Registreeritava teabe hulka kuulub eelkõige järgmine:

| a) | kohalikul tasandil piiril kontrollide eest vastutavate piirivalveametnike ja teiste igasse meeskonda kuuluvate ametnike nimed; |
| --- | --- |

a)

kohalikul tasandil piiril kontrollide eest vastutavate piirivalveametnike ja teiste igasse meeskonda kuuluvate ametnike nimed;

| b) | vastavalt artiklile 8 kohaldatav isikukontrolli leevendamine; |
| --- | --- |

b)

vastavalt artiklile 8 kohaldatav isikukontrolli leevendamine;

| c) | passe ja viisasid asendavate dokumentide väljastamine piiril; |
| --- | --- |

c)

passe ja viisasid asendavate dokumentide väljastamine piiril;

| d) | kinnipeetud isikud ja kaebused (kuriteod ja haldusrikkumised); |
| --- | --- |

d)

kinnipeetud isikud ja kaebused (kuriteod ja haldusrikkumised);

| e) | isikud, kellel on keelatud siseneda vastavalt artiklile 13 (sisenemiskeelu põhjused ja kodakondsus); |
| --- | --- |

e)

isikud, kellel on keelatud siseneda vastavalt artiklile 13 (sisenemiskeelu põhjused ja kodakondsus);

| f) | sisenemis- ja väljumistemplite turvakoodid, piirivalveametniku isik, kelle nimele antud tempel on mis tahes ajal või vahetuses kinnitatud, samuti kaotatud ja varastatud templitega seotud teave; |
| --- | --- |

f)

sisenemis- ja väljumistemplite turvakoodid, piirivalveametniku isik, kelle nimele antud tempel on mis tahes ajal või vahetuses kinnitatud, samuti kaotatud ja varastatud templitega seotud teave;

| g) | kontrollitavate isikute kaebused; |
| --- | --- |

g)

kontrollitavate isikute kaebused;

| h) | muud eriti tähtsad politsei- või kohtulikud meetmed; |
| --- | --- |

h)

muud eriti tähtsad politsei- või kohtulikud meetmed;

| i) | erijuhtumid. |
| --- | --- |

i)

erijuhtumid.

---

III LISA

Piiripunktides ridasid tähistavate viitade näidised

A-OSA

Image

(1)

B-OSA

Image

C-OSA

Image

(1)

Image

(1)

Image

(1)

Image

Image

Image

---

(1)  Norra ja Islandi puhul logo ei nõuta.

---

IV LISA

Templite löömine

| 1. | Kolmandate riikide kodanike reisidokumentidesse lüüakse sisenemisel ja väljumisel korrapäraselt templeid vastavalt artiklile 10. Nende templite tehnilised nõuded on sätestatud Schengeni täitevkomitee otsuses SCH/COM-EX (94) 16 rev ja SCH/Gen-Handb (93) 15 (KONFIDENTSIAALNE). |
| --- | --- |

1.

Kolmandate riikide kodanike reisidokumentidesse lüüakse sisenemisel ja väljumisel korrapäraselt templeid vastavalt artiklile 10. Nende templite tehnilised nõuded on sätestatud Schengeni täitevkomitee otsuses SCH/COM-EX (94) 16 rev ja SCH/Gen-Handb (93) 15 (KONFIDENTSIAALNE).

| 2. | Templite turvakoode vahetatakse korrapäraste ajavahemike järel, mis ei ole pikemad kui üks kuu. |
| --- | --- |

2.

Templite turvakoode vahetatakse korrapäraste ajavahemike järel, mis ei ole pikemad kui üks kuu.

| 3. | Kolmandate riikide kodanike, kelle suhtes on kehtestatud viisanõue, sisenemisel ja väljumisel lüüakse tempel võimaluse korral selliselt, et see ulatub viisa servale, mõjutamata viisal olevate tähistuste loetavust või viisakleebise turvaelemente. Kui dokumenti tuleb lüüa mitu templit (näiteks mitmekordse viisa korral), tehakse seda viisaga lehekülje vastasleheküljel.
  Kui seda lehekülge pole võimalik kasutada, lüüakse tempel järgmisele leheküljele. Templit ei lööda masinloetavale alale. |
| --- | --- |

3.

Kolmandate riikide kodanike, kelle suhtes on kehtestatud viisanõue, sisenemisel ja väljumisel lüüakse tempel võimaluse korral selliselt, et see ulatub viisa servale, mõjutamata viisal olevate tähistuste loetavust või viisakleebise turvaelemente. Kui dokumenti tuleb lüüa mitu templit (näiteks mitmekordse viisa korral), tehakse seda viisaga lehekülje vastasleheküljel.

Kui seda lehekülge pole võimalik kasutada, lüüakse tempel järgmisele leheküljele. Templit ei lööda masinloetavale alale.

| 4. | Liikmesriigid määravad siseriiklikud kontaktisikud, kes vastutavad teabevahetuse eest seoses piiripunktides kasutatavate sisenemisel ja väljumisel löödavate templite turvakoodidega, ja teatavad sellest teistele liikmesriikidele, nõukogu peasekretärile ja komisjonile. Nendel kontaktisikutel on viivitamatu juurdepääs asjaomase liikmesriigi välispiiridel kasutatava sisenemisel ja väljumisel löödava ühise templiga seotud teabele ning eelkõige järgmisele teabele:






  a) | asjaomast templit kasutav piiripunkt; |
| --- | --- | --- |

4.

Liikmesriigid määravad siseriiklikud kontaktisikud, kes vastutavad teabevahetuse eest seoses piiripunktides kasutatavate sisenemisel ja väljumisel löödavate templite turvakoodidega, ja teatavad sellest teistele liikmesriikidele, nõukogu peasekretärile ja komisjonile. Nendel kontaktisikutel on viivitamatu juurdepääs asjaomase liikmesriigi välispiiridel kasutatava sisenemisel ja väljumisel löödava ühise templiga seotud teabele ning eelkõige järgmisele teabele:

a)

asjaomast templit kasutav piiripunkt;

| b) | vastavat templit mis tahes ajahetkel kasutava piirivalveametniku isik; |
| --- | --- |

b)

vastavat templit mis tahes ajahetkel kasutava piirivalveametniku isik;

| c) | asjaomase templi turvakood mis tahes ajahetkel. |
| --- | --- |

c)

asjaomase templi turvakood mis tahes ajahetkel.

Kõik sisenemisel ja väljumisel löödavate ühiste templitega seotud järelepärimised tuleb teha eespool nimetatud siseriiklike kontaktisikute kaudu.

Samuti edastavad siseriiklikud kontaktisikud viivitamatult teistele kontaktisikutele, nõukogu peasekretariaadile ja komisjonile teabe vahetunud kontaktisikute ning kadunud ja varastatud templite kohta.

---

V LISA

A-OSA

Sisenemiskeelu andmise kord

| 1. | Sisenemist keelates pädev piirivalveametnik:






  a) | täidab B-osas esitatud sisenemiskeelu standardvormi. Asjaomane kolmanda riigi kodanik allkirjastab vormi ja talle antakse allkirjastatud vormi koopia. Juhul kui kolmanda riigi kodanik keeldub allkirja andmast, teeb piirivalveametnik märke sellise keeldumise kohta vormi jaos “kommentaarid”; |
| --- | --- | --- |

1.

Sisenemist keelates pädev piirivalveametnik:

a)

täidab B-osas esitatud sisenemiskeelu standardvormi. Asjaomane kolmanda riigi kodanik allkirjastab vormi ja talle antakse allkirjastatud vormi koopia. Juhul kui kolmanda riigi kodanik keeldub allkirja andmast, teeb piirivalveametnik märke sellise keeldumise kohta vormi jaos “kommentaarid”;

| b) | lööb passi sisenemistempli, mis on kehtetuks tunnistatud sellele kustumatu musta tindiga peale tõmmatud ristiga, ning kirjutab selle kõrvale lehe paremale servale samuti kustumatu tindiga tähe(d), mis vastab/vastavad sisenemise keelamise põhjustele, mille loetelu on esitatud eespool nimetatud sisenemiskeelu standardvormil; |
| --- | --- |

b)

lööb passi sisenemistempli, mis on kehtetuks tunnistatud sellele kustumatu musta tindiga peale tõmmatud ristiga, ning kirjutab selle kõrvale lehe paremale servale samuti kustumatu tindiga tähe(d), mis vastab/vastavad sisenemise keelamise põhjustele, mille loetelu on esitatud eespool nimetatud sisenemiskeelu standardvormil;

| c) | tunnistab lõikes 2 osutatud juhtudel kehtetuks viisa, lüües sellele templi “ANNULLEERITUD”. Sellisel juhul hävitatakse viisakleebise optiliselt muutuv element, peidetud kujutisega turvaelement ning nimetus “viisa”, kriipsutades need läbi selliselt, et välistada nende väärkasutus tulevikus. Piirivalveametnik teatab sellisest otsusest viivitamata oma keskasutusele; |
| --- | --- |

c)

tunnistab lõikes 2 osutatud juhtudel kehtetuks viisa, lüües sellele templi “ANNULLEERITUD”. Sellisel juhul hävitatakse viisakleebise optiliselt muutuv element, peidetud kujutisega turvaelement ning nimetus “viisa”, kriipsutades need läbi selliselt, et välistada nende väärkasutus tulevikus. Piirivalveametnik teatab sellisest otsusest viivitamata oma keskasutusele;

| d) | registreerib iga kehtestatud sisenemiskeelu registrisse või nimekirja, märkides ära asjaomase kolmanda riigi kodaniku isikuandmed ja kodakondsuse, viited dokumendile, mis lubas kolmanda riigi kodanikul piiri ületada, ning sisenemise keelamise põhjuse ja kuupäeva. |
| --- | --- |

d)

registreerib iga kehtestatud sisenemiskeelu registrisse või nimekirja, märkides ära asjaomase kolmanda riigi kodaniku isikuandmed ja kodakondsuse, viited dokumendile, mis lubas kolmanda riigi kodanikul piiri ületada, ning sisenemise keelamise põhjuse ja kuupäeva.

| 2. | Viisa tunnistatakse kehtetuks järgmistel juhtudel:






  a) | kui viisa omaniku kohta on hoiatus SISis sisenemise keelamise eesmärgil, välja arvatud kui tal on ühe liikmesriigi poolt väljastatud viisa või mitmekordne viisa ning ta soovib siseneda läbisõidu eesmärgil nimetatud dokumendi väljastanud liikmesriigi territooriumile jõudmiseks; |
| --- | --- | --- |

2.

Viisa tunnistatakse kehtetuks järgmistel juhtudel:

a)

kui viisa omaniku kohta on hoiatus SISis sisenemise keelamise eesmärgil, välja arvatud kui tal on ühe liikmesriigi poolt väljastatud viisa või mitmekordne viisa ning ta soovib siseneda läbisõidu eesmärgil nimetatud dokumendi väljastanud liikmesriigi territooriumile jõudmiseks;

| b) | kui on tõsine põhjus arvata, et viisa on omandatud pettuse teel. |
| --- | --- |

b)

kui on tõsine põhjus arvata, et viisa on omandatud pettuse teel.

Siiski, kui kolmanda riigi kodanik ei suuda piiril esitada üht või enamat artikli 5 lõikes 2 osutatud täiendavat dokumenti, ei too see automaatselt kaasa otsust viisa kehtetuks tunnistamise kohta.

| 3. | Kui kolmanda riigi kodaniku, kellele keelatakse riiki sisenemine, on toonud piirile vedaja, peab kohalik vastutav asutus:






  a) | andma vedajale korralduse võtta kolmanda riigi kodanik oma hoole alla ja transportida ta viivitamata kolmandasse riiki, kust ta saabus, või kolmandasse riiki, mis väljastas talle piiriületamist lubava dokumendi, või mis tahes kolmandasse riiki, kus on tagatud tema riiki lubamine, kooskõlas Schengeni konventsiooni artikliga 26 ja nõukogu 28. juuni 2001. aasta direktiiviga 2001/51/EÜ, millega täiendatakse 14. juuni 1985. aasta Schengeni lepingu rakendamise konventsiooni artikli 26 sätteid (1); |
| --- | --- | --- |

3.

Kui kolmanda riigi kodaniku, kellele keelatakse riiki sisenemine, on toonud piirile vedaja, peab kohalik vastutav asutus:

a)

andma vedajale korralduse võtta kolmanda riigi kodanik oma hoole alla ja transportida ta viivitamata kolmandasse riiki, kust ta saabus, või kolmandasse riiki, mis väljastas talle piiriületamist lubava dokumendi, või mis tahes kolmandasse riiki, kus on tagatud tema riiki lubamine, kooskõlas Schengeni konventsiooni artikliga 26 ja nõukogu 28. juuni 2001. aasta direktiiviga 2001/51/EÜ, millega täiendatakse 14. juuni 1985. aasta Schengeni lepingu rakendamise konventsiooni artikli 26 sätteid (1);

| b) | võtma kuni edasitoimetamiseni siseriikliku õiguse alusel ja kohalikke olusid arvesse võttes asjakohased meetmed, et takistada kolmanda riigi kodanikul, kellele sisenemiskeeld kehtestati, ebaseaduslikult riiki siseneda. |
| --- | --- |

b)

võtma kuni edasitoimetamiseni siseriikliku õiguse alusel ja kohalikke olusid arvesse võttes asjakohased meetmed, et takistada kolmanda riigi kodanikul, kellele sisenemiskeeld kehtestati, ebaseaduslikult riiki siseneda.

| 4. | Kui on alust nii kolmanda riigi kodaniku sisenemine keelata kui ka ta vahistada, peab piirivalveametnik ühendust võtma vastutava asutusega, et otsustada, milliseid meetmeid siseriikliku õiguse alusel võtta. |
| --- | --- |

4.

Kui on alust nii kolmanda riigi kodaniku sisenemine keelata kui ka ta vahistada, peab piirivalveametnik ühendust võtma vastutava asutusega, et otsustada, milliseid meetmeid siseriikliku õiguse alusel võtta.

B-OSA

Standardvorm sisenemise keelamise korral piiril

Image

---

(1)  EÜT L 187, 10.7.2001, lk 45.

---

VI LISA

Erinevat liiki piiride ja liikmesriikide välispiiride ületamisel kasutatavate erinevat liiki transpordivahenditega seotud erieeskirjad

1.   Maismaapiir

1.1.   Maanteeliikluse kontroll

1.1.1.   Selleks et tagada isikute tõhus kontroll ning samaaegselt kindlustada maanteeliikluse turvalisus ja sujuv kulgemine, tuleb liikumist piiripunktides sobival viisil reguleerida. Vajaduse korral võivad liikmesriigid sõlmida liikluse ümbersuunamiseks või tõkestamiseks kahepoolseid kokkuleppeid. Sellest teavitavad nad artikli 37 kohaselt komisjoni.

1.1.2.   Maismaapiiril võivad liikmesriigid kooskõlas artikliga 9 seada teatavates piiripunktides sisse kanalid või eraldi read, kui nad seda asjakohaseks peavad ja kui asjaolud seda võimaldavad.

Liikmesriikide pädevad asutused võivad erakorralistel asjaoludel eraldi kanalitest või ridadest igal ajal loobuda, kui liiklus- ja infrastruktuuritingimused seda nõuavad.

Liikmesriigid võivad välispiiri ületamise kohas eraldi kanalite ja ridade sisseseadmisel naaberriikidega koostööd teha.

1.1.3.   Üldjuhul võivad sõidukites reisivad isikud kontrollimise ajaks oma sõidukisse jääda. Isikutelt võib siiski nõuda sõidukitest väljumist, kui asjaolud seda nõuavad. Kui kohalikud olud seda võimaldavad, viiakse põhjalik kontroll läbi selleks ettenähtud alal. Töötajate turvalisuse huvides teostavad kontrolli võimaluse korral kaks piirivalveametnikku.

1.2.   Raudteeliikluse kontroll

1.2.1.   Kontrollitakse nii reisijaid rongides kui ka välispiire ületavate rongide personali, kaasa arvatud personali kaubarongidel või tühjadel rongidel. Selliseid kontrollimisi teostatakse ühel kahest järgmisest viisist:

| — | platvormil, esimeses peatuses pärast liikmesriigi territooriumile saabumist, |
| --- | --- |

—

platvormil, esimeses peatuses pärast liikmesriigi territooriumile saabumist,

| — | rongis transiidi käigus. |
| --- | --- |

—

rongis transiidi käigus.

Liikmesriigid võivad sõlmida nimetatud kontrollide läbiviimist reguleerivaid kahepoolseid kokkuleppeid. Sellest teavitavad nad artikli 37 kohaselt komisjoni.

1.2.2.   Erandina punktist 1.2.1 ja selleks, et hõlbustada reisikiirrongide liiklust, võivad liikmesriigid, mida selliste kolmandatest riikidest pärit rongide marsruut läbib, ühisel kokkuleppel asjaomaste kolmandate riikidega otsustada teostada kolmandatest riikidest pärit rongidel isikute sisenemise kontrolli ühel järgmistest viisidest:

| — | jaamas kolmandas riigis, kus reisijad rongile lähevad, |
| --- | --- |

—

jaamas kolmandas riigis, kus reisijad rongile lähevad,

| — | jaamades liikmesriikide territooriumil, kus reisijad lahkuvad rongilt, |
| --- | --- |

—

jaamades liikmesriikide territooriumil, kus reisijad lahkuvad rongilt,

| — | läbisõidu käigus rongis liikmesriigi territooriumil asuvate jaamade vahel, eeldusel et eelmises jaamas/eelmistes jaamades viibivad reisijad rongis. |
| --- | --- |

—

läbisõidu käigus rongis liikmesriigi territooriumil asuvate jaamade vahel, eeldusel et eelmises jaamas/eelmistes jaamades viibivad reisijad rongis.

1.2.3.   Kolmandatest riikidest saabuvate kiirrongide puhul, mis teevad liikmesriikide territooriumil mitmeid peatusi, ning kui raudteevedusid teostav vedaja võtab edasise reisi jooksul reisijaid peale ainult liikmesriikide territooriumil järelejäänud teekonnal reisimiseks, toimub selliste reisijate sisenemise kontroll rongis või sihtjaamas, välja arvatud juhul, kui kontroll teostatakse vastavalt punktile 1.2.1 või punkti 1.2.2 esimesele taandele.

Reisijaid, kes soovivad rongile minna ainult liikmesriikide territooriumil järelejäänud teekonnal reisimiseks, tuleb enne rongi väljumist selgelt teavitada, et reisi jooksul või sihtjaama jõudmisel teostatakse nende suhtes riiki sisenemise kontroll.

1.2.4.   Vastassuunas reisides teostatakse rongil viibivate reisijate suhtes riigist lahkumise kontroll samasuguse korra alusel.

1.2.5.   Piirivalveametnik võib anda käsu vagunite õõnsuste läbivaatamiseks, vajaduse korral rongikontrolöri abil, et tagada, et sinna ei ole peidetud piiril kontrollitavaid isikuid ega esemeid.

1.2.6.   Kui on põhjust arvata, et isikud, kelle kohta on teatatud, et nad on toime pannud õigusrikkumise või keda selles kahtlustatakse, või riiki ebaseaduslikult siseneda kavatsevad kolmandate riikide kodanikud end rongis peidavad, teatab piirivalveametnik, juhul kui ta ei saa tegutseda vastavalt oma riigi õigusaktidele, sellest liikmesriikidele, kelle territooriumil või territooriumi suunas rong liigub.

2.   Õhupiir

2.1.   Kontrollimise kord rahvusvahelistes lennujaamades

2.1.1.   Liikmesriikide pädevad asutused tagavad, et lennujaama käitaja võtab vajalikke meetmeid, et füüsiliselt eraldada siselendude reisijate liikumisvoog muude lendude reisijate liikumisvoost. Selleks tuleb kõigis rahvusvahelistes lennujaamades rajada sobilik infrastruktuur.

2.1.2.   Piiril kontrolli teostamise koht määratakse kindlaks vastavalt järgmisele protseduurile:

| a) | kolmandast riigist saabuva lennu reisijaid, kes suunduvad siselennule, kontrollitakse sisenemisel lennujaamas, kuhu kolmandast riigist tulev lennuk saabub. Siselendude reisijate suhtes, kes lähevad kolmandasse riiki suunduva lennuki pardale (transiitreisijad), teostatakse väljumiskontroll lennujaamas, kust viimati nimetatud lend väljub; |
| --- | --- |

a)

kolmandast riigist saabuva lennu reisijaid, kes suunduvad siselennule, kontrollitakse sisenemisel lennujaamas, kuhu kolmandast riigist tulev lennuk saabub. Siselendude reisijate suhtes, kes lähevad kolmandasse riiki suunduva lennuki pardale (transiitreisijad), teostatakse väljumiskontroll lennujaamas, kust viimati nimetatud lend väljub;

| b) | kolmandatest riikidest saabuvate või sinna suunduvate lendude korral, millel ei ole transiitreisijaid ning mis teevad liikmesriikide lennujaamades rohkem kui ühe vahemaandumise, ilma et toimuks ümberistumist teisele lennukile:






  i) | kolmandatest riikidest saabuvate või sinna suunduvate lendude reisijate suhtes teostatakse juhul, kui liikmesriikide territooriumil ei toimu eelnevalt ega hiljem ümberistumisi, sisenemiskontroll lennujaamas, mille kaudu nad saabuvad, ja väljumiskontrolli lennujaamas, mille kaudu nad lahkuvad; |
| --- | --- | --- |

b)

kolmandatest riikidest saabuvate või sinna suunduvate lendude korral, millel ei ole transiitreisijaid ning mis teevad liikmesriikide lennujaamades rohkem kui ühe vahemaandumise, ilma et toimuks ümberistumist teisele lennukile:

i)

kolmandatest riikidest saabuvate või sinna suunduvate lendude reisijate suhtes teostatakse juhul, kui liikmesriikide territooriumil ei toimu eelnevalt ega hiljem ümberistumisi, sisenemiskontroll lennujaamas, mille kaudu nad saabuvad, ja väljumiskontrolli lennujaamas, mille kaudu nad lahkuvad;

| ii) | teostatakse kolmandatest riikidest saabuvate või sinna suunduvate lendude reisijate suhtes riiki sisenemise kontroll lennujaamas, mille kaudu nad saabuvad ning riigist lahkumise kontroll lennujaamas, mille kaudu nad lahkuvad, juhul kui liikmesriikide territooriumil tehakse rohkem kui üks vahemaandumine, mille käigus lennukil ei toimu ümberistumisi (transiitreisijad), ja tingimusel, et reisijad ei saa liikmesriikide territooriumil toimuva reisietapi jooksul lennuki pardale minna; |
| --- | --- |

ii)

teostatakse kolmandatest riikidest saabuvate või sinna suunduvate lendude reisijate suhtes riiki sisenemise kontroll lennujaamas, mille kaudu nad saabuvad ning riigist lahkumise kontroll lennujaamas, mille kaudu nad lahkuvad, juhul kui liikmesriikide territooriumil tehakse rohkem kui üks vahemaandumine, mille käigus lennukil ei toimu ümberistumisi (transiitreisijad), ja tingimusel, et reisijad ei saa liikmesriikide territooriumil toimuva reisietapi jooksul lennuki pardale minna;

| iii) | kui reisijad võivad kolmandatest riikidest tulevate lendude puhul, mis teevad liikmesriikide territooriumil rohkem kui ühe vahemaandumise, lennuki pardale minna ainult ülejäänud sellel territooriumil toimuvaks reisietapiks, teostatakse nende suhtes väljumiskontroll lennujaamas, mille kaudu nad lahkuvad, ja sisenemiskontroll lennujaamas, mille kaudu nad saabuvad.
  Selliste reisijate kontroll, kes nende vahemaandumiste ajal juba viibivad lennuki pardal ega ole lennuki pardale läinud liikmesriikide territooriumil, teostatakse vastavalt punkti b taandele ii. Selle kategooria lendude suhtes, mille sihtkohaks on mõni kolmas riik, kohaldatakse vastupidist menetlust. |
| --- | --- |

iii)

kui reisijad võivad kolmandatest riikidest tulevate lendude puhul, mis teevad liikmesriikide territooriumil rohkem kui ühe vahemaandumise, lennuki pardale minna ainult ülejäänud sellel territooriumil toimuvaks reisietapiks, teostatakse nende suhtes väljumiskontroll lennujaamas, mille kaudu nad lahkuvad, ja sisenemiskontroll lennujaamas, mille kaudu nad saabuvad.

Selliste reisijate kontroll, kes nende vahemaandumiste ajal juba viibivad lennuki pardal ega ole lennuki pardale läinud liikmesriikide territooriumil, teostatakse vastavalt punkti b taandele ii. Selle kategooria lendude suhtes, mille sihtkohaks on mõni kolmas riik, kohaldatakse vastupidist menetlust.

2.1.3.   Kontrolli piiril ei teostata tavapäraselt lennuki pardal või väljapääsu juures, välja arvatud juhul, kui see on õigustatud sisejulgeoleku ja ebaseadusliku sisserändega seotud riskide hinnangu alusel. Selleks, et tagada artiklites 6 kuni 13 kehtestatud eeskirjadele vastav isikute kontrollimine piiripunktidena määratletud lennujaamades, peavad liikmesriigid tagama, et lennujaama administratsioon võtab vajalikud meetmed, et suunata reisijatevoog kontrollimiseks eraldatud alale.

Liikmesriigid peavad tagama, et lennujaama käitaja võtab vajalikud meetmeid, et vastavate volitusteta isikud ei saaks siseneda eraldatud aladele, nagu näiteks transiitalale, ega sealt lahkuda. Kontrolli ei teostata tavapäraselt transiitalal, välja arvatud juhul, kui see on õigustatud sisejulgeoleku ja ebaseadusliku sisserändega seotud riskide hinnangu alusel; eelkõige võib kontrolle sellel alal teostada isikute suhtes, kellele on väljastatud lennujaama transiidiviisa, et kontrollida, kas neil on nimetatud viisa olemas.

2.1.4.   Kui kolmandast riigist tulev lennuk on vääramatu jõu või vahetu ohu tõttu või ametivõimude juhiseid järgides sunnitud maanduma kohas, mis ei ole piiripunkt, tohib ta lendu jätkata üksnes pärast vastava loa saamist piirivalveametnikelt ning tollilt. Sama nõue kehtib ka juhul, kui kolmandast riigist lähtuv lennuk maandub ilma loata. Igal juhul kohaldatakse selliste lennukite reisijate kontrollimise suhtes artikleid 6 kuni 13.

2.2.   Kontrollimise kord lennuväljadel

2.2.1.   Tuleb tagada, et isikuid kontrollitakse artiklite 6 kuni 13 kohaselt ka lennujaamades, mis ei oma asjakohase siseriikliku õiguse alusel rahvusvahelise lennujaama staatust (lennuväljad), ent mille kaudu on lubatud teostada lende kolmandatesse riikidesse ja nendest saabuvaid lende vastu võtta.

2.2.2.   Erandina punktist 2.1.1 ei ole lennuväljadel vaja võtta asjakohaseid meetmeid siselendude ja rahvusvaheliste lendude reisijate füüsiliseks eraldamiseks, ilma et see piiraks Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2002. aasta määruse (EÜ) nr 2320/2002, millega kehtestatakse tsiviillennundusjulgestuse ühiseeskirjad, (1) kohaldamist. Lisaks, kui liiklus ei ole intensiivne, ei pea piirivalveametnikud pidevalt kohapeal viibima, eeldusel et on tagatud, et vajalikud töötajad saab õigel ajal tööpostile paigutada.

2.2.3.   Kui piirivalveametnikud ei viibi pidevalt lennuväljal, teatab lennuvälja juhataja õigeaegselt piirivalveametnikele kolmandatest riikidest saabuvate ja sinna suunduvate lennukite saabumisest ja väljumisest.

2.3.   Isikute kontrollimine eralendude korral

2.3.1.   Kolmandatest riikidest saabuvate või sinna suunduvate eralendude korral peab lennuki kapten enne õhku tõusmist edastama sihtliikmesriigi piirivalveametnikele ja, kui see on asjakohane, selle liikmesriigi piiriasutustele, kuhu esimesena sisenetakse, ülddeklaratsiooni, mis muu hulgas sisaldab rahvusvahelise tsiviillennunduse konventsiooni 2. lisale vastavat lennuplaani ja reisijate isikuandmeid.

2.3.2.   Kui kolmandast riigist lähtuva ja mõnesse liikmesriiki suunduva eralennu käigus tehakse peatus teiste liikmesriikide territooriumil, peavad selle liikmesriigi pädevad asutused, kuhu lennuk sisenes, teostama kontrolli piiril ja lööma punktis 2.3.1 nimetatud ülddeklaratsiooni sisenemistempli.

2.3.3.   Kui ei ole selge, kas lend lähtub ainult liikmesriikide territooriumilt või suundub sinna ilma kolmanda riigi territooriumil maandumata, peavad pädevad asutused kontrollima lennukis viibivaid isikuid lennujaamades ja lennuväljadel vastavalt punktidele 2.1 ja 2.2.

2.3.4.   Purilennukite, ülikergete lennukite, helikopterite, üksnes lühilendudeks mõeldud väikelennukite ja õhulaevade sisenemise ja väljumise kord on sätestatud siseriikliku õigusega ja võimalike kahepoolsete kokkulepetega.

3.   Merepiir

3.1.   Mereliikluse kontrollimise üldine kord

3.1.1.   Laevade kontroll toimub saabumise või lahkumise sadamas, laeva pardal või laeva vahetus läheduses selleks spetsiaalselt ettenähtud alal. Selles valdkonnas sõlmitud kokkulepete kohaselt võib kontrolli siiski teostada ka piiri ületamisel või laeva saabumisel või lahkumisel kolmanda riigi territooriumil.

Kontrolli eesmärgiks on tagada, et nii meeskond kui ka reisijad vastavad artiklis 5 sätestatud tingimustele, ilma et see piirakse artikli 19 lõike 1 punkti c kohaldamist.

3.1.2.   Laeva kapten või tema puudumisel isik või ettevõte, kes esindab laevaomanikku kõigis küsimustes, mis on seotud laevaomaniku kohustustega laeva seadistamise osas (laevaomaniku agent), peab koostama meeskonna ja reisijate nimekirja kahes eksemplaris. Hiljemalt sadamasse saabumisel annab ta nimekirja(d) piirivalveametnikele. Kui vääramatu jõu mõjul ei saa nimekirja või nimekirju piirivalveametnikele saata, saadetakse koopia vastavasse piiripunkti või laevandusasutusse, mis edastab selle viivitamata piirivalveametnikele.

3.1.3.   Kahest nimekirjast tagastatakse üks eksemplar, millele piirivalveametnik on nõuetekohaselt alla kirjutanud, laeva kaptenile, kes peab selle sadamas nõudmise korral esitama.

3.1.4.   Laeva kapten või tema puudumisel laevaomaniku agent teatab viivitamata mis tahes muudatustest meeskonna koosseisus või reisijate arvus.

Lisaks sellele teavitab kapten viivitamata ja võimaluse korral juba enne sadamasse sisenemist pädevaid asutusi pardalolevatest piletita reisijatest. Piletita reisijate eest vastutab siiski kapten.

3.1.5.   Laeva kapten teavitab piirivalveametnikke laeva lahkumisest õigel ajal ja vastavalt asjaomases sadamas kehtivatele eeskirjadele; kui tal ei ole võimalik neid teavitada, teatab ta sellest vastavale laevandusasutusele. Eelnevalt koostatud ja allkirjastatud nimekirja(de) teine eksemplar tagastatakse piirivalveametnikele või laevandusasutusele.

3.2.   Teatud liiki laevaliikluse kontrollimise erikord

Merematkelaevad

3.2.1.   Merematkelaeva kapten või tema puudumisel laevaomaniku agent edastab vastavatele piirivalveametnikele reisi marsruudi ja programmi vähemalt 24 tundi enne sadamast lahkumist ja enne igasse liikmesriigi territooriumil asuvasse sadamasse saabumist.

3.2.2.   Kui merematkelaeva marsruut läbib ainult liikmesriigi territooriumil asuvaid sadamaid, ei teostata erandina artiklitest 4 ja 7 kontrolli piiril ning merematkelaev võib randuda sadamates, mis ei ole piiripunktid.

Vaatamata sellele võib sisejulgeolekuga ja ebaseadusliku sisserändega seotud riskide hinnangu alusel teostada nendel laevadel meeskonna ning reisijate kontrollimist.

3.2.3.   Kui merematkelaeva marsruut läbib nii liikmesriikide territooriumil kui ka kolmandates riikides asuvaid sadamaid, teostataks kontroll piiril erandina artiklist 7 järgmiselt:

| a) | kui merematkelaev tuleb kolmandas riigis asuvast sadamast ja randub esimest korda liikmesriigi territooriumil asuvas sadamas, teostatakse meeskonna ja reisijate suhtes riiki sisenemise kontroll meeskonna ja reisijate nimekirja alusel, nagu osutatud punktis 3.2.4.
  Laevalt lahkuvate reisijate suhtes teostatakse riiki sisenemise kontroll vastavalt artiklile 7, välja arvatud juhul, kui sisejulgeolekuga ja ebaseadusliku sisserändega seotud riskide hinnang näitab, et sellist kontrolli ei ole vaja teostada; |
| --- | --- |

a)

kui merematkelaev tuleb kolmandas riigis asuvast sadamast ja randub esimest korda liikmesriigi territooriumil asuvas sadamas, teostatakse meeskonna ja reisijate suhtes riiki sisenemise kontroll meeskonna ja reisijate nimekirja alusel, nagu osutatud punktis 3.2.4.

Laevalt lahkuvate reisijate suhtes teostatakse riiki sisenemise kontroll vastavalt artiklile 7, välja arvatud juhul, kui sisejulgeolekuga ja ebaseadusliku sisserändega seotud riskide hinnang näitab, et sellist kontrolli ei ole vaja teostada;

| b) | kui merematkelaev tuleb kolmandas riigis asuvast sadamast ja randub uuesti liikmesriigi territooriumil asuvas sadamas, teostatakse meeskonna ja reisijate suhtes riiki sisenemise kontroll meeskonna ja reisijate nimekirja alusel, nagu osutatud punktis 3.2.4., selles ulatuses nagu need nimekirjad on muutunud võrreldes eelmise korraga, kui merematkelaev randus eelmises sadamas liikmesriigi territooriumil.
  Laevalt lahkuvate reisijate suhtes teostatakse riiki sisenemise kontroll vastavalt artiklile 7, välja arvatud juhul, kui sisejulgeolekuga ja ebaseadusliku sisserändega seotud riskide hinnang näitab, et sellist kontrolli ei ole vaja teostada; |
| --- | --- |

b)

kui merematkelaev tuleb kolmandas riigis asuvast sadamast ja randub uuesti liikmesriigi territooriumil asuvas sadamas, teostatakse meeskonna ja reisijate suhtes riiki sisenemise kontroll meeskonna ja reisijate nimekirja alusel, nagu osutatud punktis 3.2.4., selles ulatuses nagu need nimekirjad on muutunud võrreldes eelmise korraga, kui merematkelaev randus eelmises sadamas liikmesriigi territooriumil.

Laevalt lahkuvate reisijate suhtes teostatakse riiki sisenemise kontroll vastavalt artiklile 7, välja arvatud juhul, kui sisejulgeolekuga ja ebaseadusliku sisserändega seotud riskide hinnang näitab, et sellist kontrolli ei ole vaja teostada;

| c) | kui merematkelaev saabub liikmesriigis asuvast sadamast ja randub sellises sadamas, teostatakse laevalt lahkuvate reisijate suhtes riiki sisenemise kontroll vastavalt artiklile 7, kui see on vajalik sisejulgeolekuga ja ebaseadusliku sisserändega seotud riskide hinnangu alusel; |
| --- | --- |

c)

kui merematkelaev saabub liikmesriigis asuvast sadamast ja randub sellises sadamas, teostatakse laevalt lahkuvate reisijate suhtes riiki sisenemise kontroll vastavalt artiklile 7, kui see on vajalik sisejulgeolekuga ja ebaseadusliku sisserändega seotud riskide hinnangu alusel;

| d) | kui merematkelaev lahkub liikmesriigis asuvast sadamast kolmanda riigi sadamasse, teostatakse meeskonna ja reisijate suhtes riigist lahkumise kontroll meeskonna ja reisijate nimekirjade alusel.
  Pardaleminevate reisijate suhtes teostatakse riigist lahkumise kontroll vastavalt artiklile 7, kui see on vajalik sisejulgeolekuga ja ebaseadusliku sisserändega seotud riskide hinnangu alusel; |
| --- | --- |

d)

kui merematkelaev lahkub liikmesriigis asuvast sadamast kolmanda riigi sadamasse, teostatakse meeskonna ja reisijate suhtes riigist lahkumise kontroll meeskonna ja reisijate nimekirjade alusel.

Pardaleminevate reisijate suhtes teostatakse riigist lahkumise kontroll vastavalt artiklile 7, kui see on vajalik sisejulgeolekuga ja ebaseadusliku sisserändega seotud riskide hinnangu alusel;

| e) | kontrollimist ei teostata, kui merematkelaev lahkub liikmesriigis asuvast sadamast liikmesriigis asuvasse sadamasse.
  Vaatamata sellele võib sisejulgeolekuga ja ebaseadusliku sisserändega seotud riskide hinnangu alusel teostada nendel laevadel meeskonna ning reisijate kontrollimist. |
| --- | --- |

e)

kontrollimist ei teostata, kui merematkelaev lahkub liikmesriigis asuvast sadamast liikmesriigis asuvasse sadamasse.

Vaatamata sellele võib sisejulgeolekuga ja ebaseadusliku sisserändega seotud riskide hinnangu alusel teostada nendel laevadel meeskonna ning reisijate kontrollimist.

3.2.4.   Meeskonna ja reisijate nimekirjad sisaldavad:

| a) | nime ja eesnime; |
| --- | --- |

a)

nime ja eesnime;

| b) | sünnikuupäeva; |
| --- | --- |

b)

sünnikuupäeva;

| c) | kodakondsust; |
| --- | --- |

c)

kodakondsust;

| d) | reisidokumendi numbrit ja liiki ning võimaluse korral viisa numbrit. |
| --- | --- |

d)

reisidokumendi numbrit ja liiki ning võimaluse korral viisa numbrit.

Merematkelaeva kapten või tema puudumisel laevaomaniku agent edastab asjaomastele piirivalveametnikele nimekirjad vähemalt 24 tundi enne igasse liikmesriigi territooriumil asuvasse sadamasse saabumist või, juhul kui reis sadamasse kestab vähem kui 24 tundi, viivitamata pärast seda, kui eelmises sadamas on pardaleminek lõppenud.

Nimekirjale lüüakse tempel esimeses liikmesriikide territooriumile sisenemise sadamas ja sellele järgnevalt iga kord kui nimekirja muudetakse. Nimekiri võetakse arvesse punktis 3.2.3 osutatud riskide hindamisel.

Laevalõbusõidud

3.2.5.   Erandina artiklitest 4 ja 7 ei teostata kontrolli piiril liikmesriigis asuvast sadamast saabuva või liikmesriigis asuvasse sadamasse väljuvatel lõbusõidulaevadel viibivate isikute suhtes ning nad võivad siseneda sadamasse, mis ei ole piiripunkt.

Ebaseadusliku sisserände riskide hinnangu alusel siiski teostatakse isikute kontroll ja/või lõbusõidulaevade füüsiline läbivaatus, eelkõige juhul, kui kolmanda riigi rannajoon on asjaomase liikmesriigi territooriumi vahetus läheduses.

3.2.6.   Erandina artiklist 4 võib kolmandast riigist saabuv lõbusõidulaev erandkorras siseneda sadamasse, mis ei ole piiripunkt. Sellistel juhtudel teavitavad pardalolevad isikud sadama ametiasutusi, et saada luba sellesse sadamasse sisenemiseks. Nimetatud sadama ametiasutused võtavad ühendust lähima piiripunktina määratletud sadama ametiasutustega, et teatada laeva saabumisest. Reisijate kohta tehakse avaldus, esitades sadama valdajatele pardal olevate reisijate nimekirja. See nimekiri tehakse hiljemalt saabumisel piirivalveametnikele kättesaadavaks.

Kui kolmandast riigist saabuv lõbusõidulaev on vääramatu jõu tõttu sunnitud silduma sadamas, mis ei ole piiripunkt, peavad sadama ametiasutused samuti võtma ühendust lähima piiripunktina määratletud sadama ametiasutustega, et teatada laeva kohalviibimisest.

3.2.7.   Nende kontrollide käigus tuleb esitada dokument laeva tehniliste andmete ja pardal olevate isikute nimedega. Selle dokumendi koopia antakse nende sadamate ametivõimudele, millesse sisenetakse ja millest lahkutakse. Niikaua, kuni laev viibib mõne liikmesriigi territoriaalvetes, peab laevadokumentide hulgas olema selle dokumendi koopia.

Rannapüük

3.2.8.   Erandina artiklitest 4 ja 7 ei tule korrapäraselt kontrollida selliste rannapüügilaevade meeskondi, mis pöörduvad iga päev või 36 tunni jooksul sadamasse, kus nad on registreeritud, või mõnda teise liikmesriikide territooriumil asuvasse sadamasse ilma randumiseta kolmanda riigi territooriumil asuvas sadamas. Sellest olenemata tuleb teostatavate kontrollide sageduse kindlaksmääramisel arvestada ebaseadusliku sisserände riskide hinnanguga, eriti juhul, kui kolmanda riigi rannajoon asub asjaomase liikmesriigi territooriumi vahetus läheduses. Vastavalt kõnealustele riskidele teostatakse isikute kontrolli ja/või laeva füüsilist läbivaatust.

3.2.9.   Liikmesriikide sadamates registreerimata rannapüügilaevade meeskondi kontrollitakse meremehi käsitlevate sätete kohaselt.

Laeva kapten teavitab viivitamata pädevaid asutusi kõigist meeskonna nimekirja muudatustest või mis tahes reisijate pardalviibimisest.

Parvlaevaühendus

3.2.10.   Kontroll teostatakse parvlaevadel viibivate isikute suhtes, kui parvlaevaliin läbib kolmandates riikides asuvaid sadamaid. Kohaldatakse järgmisi eeskirju:

| a) | võimaluse korral seavad liikmesriigid sisse eraldi read vastavalt artiklile 9; |
| --- | --- |

a)

võimaluse korral seavad liikmesriigid sisse eraldi read vastavalt artiklile 9;

| b) | transpordivahendita reisijaid (jalakäijaid) kontrollitakse individuaalselt; |
| --- | --- |

b)

transpordivahendita reisijaid (jalakäijaid) kontrollitakse individuaalselt;

| c) | sõidukites viibijaid kontrollitakse ilma, et nad sõidukist väljuksid; |
| --- | --- |

c)

sõidukites viibijaid kontrollitakse ilma, et nad sõidukist väljuksid;

| d) | bussiga reisivaid isikuid käsitletakse jalakäijatena. Need reisijad peavad kontrolli ajaks bussist väljuma; |
| --- | --- |

d)

bussiga reisivaid isikuid käsitletakse jalakäijatena. Need reisijad peavad kontrolli ajaks bussist väljuma;

| e) | raskeveokite juhte ja nendega kaasas olevaid isikuid kontrollitakse ilma, et nad sõidukist väljuksid. Põhimõtteliselt korraldatakse selline kontroll teistest reisijate kontrollist eraldi; |
| --- | --- |

e)

raskeveokite juhte ja nendega kaasas olevaid isikuid kontrollitakse ilma, et nad sõidukist väljuksid. Põhimõtteliselt korraldatakse selline kontroll teistest reisijate kontrollist eraldi;

| f) | kontrolli kiire teostamise tagamiseks peab olema piisav arv väravaid; |
| --- | --- |

f)

kontrolli kiire teostamise tagamiseks peab olema piisav arv väravaid;

| g) | eelkõige ebaseaduslike sisserändajate avastamiseks teostatakse reisijate kasutatavate transpordivahendite ning vajaduse korral transpordivahendite koormate ja muude kaupade pistelisi läbivaatusi; |
| --- | --- |

g)

eelkõige ebaseaduslike sisserändajate avastamiseks teostatakse reisijate kasutatavate transpordivahendite ning vajaduse korral transpordivahendite koormate ja muude kaupade pistelisi läbivaatusi;

| h) | parvlaevade meeskonnaliikmeid koheldakse samamoodi kui kaubalaevade meeskonnaliikmeid. |
| --- | --- |

h)

parvlaevade meeskonnaliikmeid koheldakse samamoodi kui kaubalaevade meeskonnaliikmeid.

4.   Laevaliiklus siseveekogudel

4.1.   “Siseveekogudel toimuv laevaliiklus, millega kaasneb välispiiride ületamine”, hõlmab igat liiki laevade ja ujuvsõidukite kasutamist ärilistel eesmärkidel või lõbusõiduks jõgedel, kanalitel ja järvedel.

4.2.   Ärilistel eesmärkidel kasutatavate laevade puhul käsitletakse meeskonnaliikmetena või nendega samaväärsetena kaptenit ja laeval töötavaid isikuid, kes on kantud meeskonna nimekirja, ning nende isikute laeva pardal elavaid pereliikmeid.

4.3.   Siseveekogudel toimuva laevaliikluse kontrollimise suhtes kohaldatakse mutatis mutandis punktide 3.1 kuni 3.2 asjakohaseid sätteid.

---

(1)  EÜT L 355, 30.12.2002, lk 1. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 849/2004 (ELT L 158, 30.4.2004, lk 1).

---

VII LISA

Teatavate isikute kategooriate kontrollimise erieeskirjad

1.   Riigipead

Erandina artiklitest 5 ja artiklitest 7 kuni 13 ei pea teostama kontrolli piiril riigipeade ja nende delegatsiooni liikmete suhtes, kelle saabumisest ja lahkumisest on piirivalveametnikele ametlikult diplomaatiliste kanalite kaudu ette teatatud.

2.   Lennukite piloodid ja muud meeskonnaliikmed

2.1.   Erandina artiklist 5 võivad 1944. aasta 7. detsembri tsiviillennunduse konventsiooni 9. lisas sätestatud pilooditunnistuse või meeskonnaliikme tõendi omanikud töökohustuste täitmisel ning kõnealuste dokumentide alusel:

| a) | minna lennuki pardale ja sealt lahkuda liikmesriikide territooriumil asuvas lennujaamas, milles tehakse vahemaandumine või mis on sihtkohaks; |
| --- | --- |

a)

minna lennuki pardale ja sealt lahkuda liikmesriikide territooriumil asuvas lennujaamas, milles tehakse vahemaandumine või mis on sihtkohaks;

| b) | siseneda selle omavalitsusüksuse territooriumile, kus asub liikmesriikide territooriumil paiknev lennujaam, milles tehakse vahemaandumine või mis on sihtkohaks; |
| --- | --- |

b)

siseneda selle omavalitsusüksuse territooriumile, kus asub liikmesriikide territooriumil paiknev lennujaam, milles tehakse vahemaandumine või mis on sihtkohaks;

| c) | minna mis tahes transpordivahendit kasutades igasse liikmesriikide territooriumil asuvasse lennujaama, et minna samast lennujaamast väljuvale lennukile. |
| --- | --- |

c)

minna mis tahes transpordivahendit kasutades igasse liikmesriikide territooriumil asuvasse lennujaama, et minna samast lennujaamast väljuvale lennukile.

Muudel juhtudel peavad artikli 5 lõikes 1 sätestatud nõuded olema täidetud.

2.2.   Lennukite meeskonnaliikmete kontrollimisel kohaldatakse artikleid 6 kuni 13. Võimaluse korral kontrollitakse lennuki meeskondi eelisjärjekorras. Nimelt tuleb neid kontrollida enne reisijaid või spetsiaalselt selleks ettenähtud kohas. Erandina artiklist 7 võib meeskondi, keda piirikontrolli teostamise eest vastutavad töötajad oma töökohustuste täitmise tulemusena tunnevad, kontrollida üksnes pisteliselt.

3.   Meremehed

3.1.   Erandina artiklitest 4 kuni 7 võivad liikmesriigid lubada meremeestel, kellele on vastavalt 19. juuni 2003. aasta Genfi konventsioonile (nr 185), 9. aprilli 1965. aasta Londoni konventsioonile ja asjakohasele siseriiklikule õigusele välja antud meremehe isikut tõendav dokument, siseneda piiripunkti läbimata liikmesriikide territooriumile, minnes maale viibimiseks selle sadama territooriumil, kus nende laev randub, või sellega piirnevates haldusüksustes viibimiseks, tingimusel et nad on kantud oma laeva meeskonna nimekirja, mis on eelnevalt pädevatele asutustele kontrollimiseks esitatud.

Sisejulgeoleku ja ebaseadusliku sisserändega seotud riskide hinnangu alusel teostavad piirivalveametnikud meremeeste suhtes siiski enne nende maaleminekut piirikontrolli vastavalt artiklile 7.

Kui meremees kujutab ohtu avalikule korrale, sisejulgeolekule või rahvatervisele, võib keelduda teda maale lubamast.

3.2.   Meremehed, kes kavatsevad viibida väljaspool sadamate läheduses paiknevaid haldusüksusi, peavad vastama artikli 5 lõikes 1 sätestatud nõuetele liikmesriikide territooriumile sisenemise kohta.

4.   Diplomaatiliste, ameti- või teenistuspasside omanikud ja rahvusvaheliste organisatsioonide liikmed

4.1.   Sellesse kategooriasse kuuluvate isikute eriprivileege ja -immuniteete arvestades võib isikutele, kellele liikmesriikide poolt tunnustatud kolmandad riigid või nende valitsused on väljastanud diplomaatilise, ameti- või teenistuspassi, samuti punktis 4.4 loetletud rahvusvaheliste organisatsioonide väljastatud dokument omavate isikutele, kes reisivad tööülesandeid täites, anda teiste reisijate ees eesõiguse piiripunkti läbimisel, isegi juhul, kui nende suhtes kehtib viisanõue.

Erandina artikli 5 lõike 1 punktist c ei nõuta nimetatud dokumente omavatelt isikutelt piisavate elatusvahendite olemasolu tõendamist.

4.2.   Kui välispiirile saabuv isik tugineb privileegidele, immuniteetidele ja eranditele, võib kontrolli eest vastutav piirivalveametnik nõuda, et ta esitaks oma staatuse tõendamiseks asjakohased dokumendid, eelkõige akrediteeriva riigi väljastatud tõendid või diplomaatilise passi või muud tõendusmaterjalid. Kahtluse korral võib piirivalveametnik kiireloomulise küsimuse puhul pöörduda otse välisministeeriumi poole.

4.3.   Diplomaatiliste lähetuste ja konsulaaresinduste akrediteeritud liikmed ning nende pereliikmed võivad siseneda liikmesriikide territooriumile, esitades artikli 19 lõikes 2 osutatud kaardi ja piiriületamist võimaldava dokumendi. Lisaks sellele, erandina artiklist 13, ei tohi piirivalveametnikud ühelgi juhul keelata diplomaatiliste, ameti- või teenistuspasside omanikke liikmesriikide territooriumile sisenemast ilma asjakohaste siseriiklike asutustega esmalt nõu pidamata. See kehtib isegi juhul, kui asjaomase isiku suhtes on SISis kehtestatud sisenemiskeeld.

4.4.   Punktis 4.1 täpsustatud eesmärgil rahvusvaheliste organisatsioonide poolt väljastatud dokumendid on eelkõige järgmised:

| — | Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni reisiluba laissez-passer, mis on väljastatud ÜRO ja selle allorganisatsioonide töötajatele ÜRO Peaassamblee poolt 21. novembril 1947. aastal New Yorgis vastu võetud spetsialiseeritud asutuste privileegide ja immuniteetide konventsiooni alusel, |
| --- | --- |

—

Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni reisiluba laissez-passer, mis on väljastatud ÜRO ja selle allorganisatsioonide töötajatele ÜRO Peaassamblee poolt 21. novembril 1947. aastal New Yorgis vastu võetud spetsialiseeritud asutuste privileegide ja immuniteetide konventsiooni alusel,

| — | Euroopa Ühenduse (EÜ) reisiluba (laissez-passer), |
| --- | --- |

—

Euroopa Ühenduse (EÜ) reisiluba (laissez-passer),

| — | Euroopa Aatomienergiaühenduse (Euratom) reisiluba (laissez-passer), |
| --- | --- |

—

Euroopa Aatomienergiaühenduse (Euratom) reisiluba (laissez-passer),

| — | Euroopa Nõukogu peasekretäri väljastatud legitiimsustõend, |
| --- | --- |

—

Euroopa Nõukogu peasekretäri väljastatud legitiimsustõend,

| — | Põhja-Atlandi Lepingu osalisriikide vahel sõlmitud lepingu III artikli lõike 2 alusel väljastatud dokumendid nende staatuse kohta relvajõududes (sõjaväelase ID-kaart koos lähetuskorraldusega, komandeerimistunnistuse või individuaalse või grupiviisilise teenistuskorraldusega) ning samuti rahupartnerlusprogrammi raames väljastatud dokumendid. |
| --- | --- |

—

Põhja-Atlandi Lepingu osalisriikide vahel sõlmitud lepingu III artikli lõike 2 alusel väljastatud dokumendid nende staatuse kohta relvajõududes (sõjaväelase ID-kaart koos lähetuskorraldusega, komandeerimistunnistuse või individuaalse või grupiviisilise teenistuskorraldusega) ning samuti rahupartnerlusprogrammi raames väljastatud dokumendid.

5.   Piirialade töötajad

5.1.   Piirialade töötajate kontrollimise menetlused on reguleeritud piirikontrolli üldeeskirjadega, eriti artiklitega 7 ja 13.

5.2.   Erandina artiklist 7 teostatakse piirialade töötajate suhtes, kes on piirivalveametnikele nende sagedase piiriületuse tõttu hästi tuttavad, ja kelle kohta ei ole esialgse kontrolli alusel kantud hoiatust SISi või siseriiklikusse andmebaasi, üksnes pistelisi kontrolle, et tagada, et nad omavad kehtivat dokumenti, mis lubab neil piiri ületada ning täidavad vajalikke riiki sisenemise tingimusi. Aeg-ajalt kontrollitakse selliseid isikuid põhjalikult, tehes seda ette hoiatamata ja ebaregulaarsete ajavahemike järel.

5.3.   Punkti 5.2 sätteid võib laiendada teist liiki regulaarselt piiri ületavate isikute suhtes.

6.   Alaealised

6.1.   Piirivalveametnikud pööravad erilist tähelepanu alaealistele, kes reisivad kas saatjaga või saatjata. Välispiiri ületavaid alaealisi tuleb sisenemisel ja väljumisel kontrollida samamoodi kui täiskasvanuidki, nagu on sätestatud käesolevas määruses.

6.2.   Saatjaga liikuvate alaealiste puhul kontrollib piirivalveametnik ka seda, et alaealisi saatev isik on nende vanemlik hooldaja, eriti juhul, kui alaealistega on kaasas vaid üks täiskasvanu ning kui on tõsine alus arvata, et alaealised on lahutatud nende seadusjärgsest vanemlikust hooldajast/seadusjärgsetest vanemlikest hooldajatest ebaseaduslikult. Viimasel juhul teostab piirivalveametnik edasist uurimist, et tuvastada võimalikud lahknevused või vasturääkivused esitatud andmetes.

6.3.   Juhul kui alaealised reisivad saatjata, peavad piirivalveametnikud reisidokumentide ja täiendavate dokumentide põhjaliku kontrollimisega tagama, et alaealised ei lahku territooriumilt oma vanemliku hooldaja/vanemlike hooldajate tahte vastaselt.

---

VIII LISA

Image

---

| 13.4.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 105/33 |
| --- | --- | --- | --- |

13.4.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 105/33

---

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 563/2006,

13. märts 2006,

mis käsitleb Euroopa Ühenduse ja Saalomoni Saarte vahelise Saalomoni Saarte piirkonnas kalastamist käsitleva partnerluslepingu sõlmimist

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 37 koostoimes artikli 300 lõikega 2 ja artikli 300 lõike 3 esimese lõiguga,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust (1)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Ühendus ja Saalomoni Saared on läbi rääkinud ja parafeerinud kalastamise partnerluslepingu, mis võimaldab ühenduse kaluritel püüda kala vetes, mis kuuluvad kalandusküsimustes Saalomoni Saarte suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla. |
| --- | --- |

(1)

Ühendus ja Saalomoni Saared on läbi rääkinud ja parafeerinud kalastamise partnerluslepingu, mis võimaldab ühenduse kaluritel püüda kala vetes, mis kuuluvad kalandusküsimustes Saalomoni Saarte suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla.

| (2) | Nimetatud lepinguga nähakse ette majanduslik, rahanduslik, teaduslik ja tehniline koostöö kalanduse valdkonnas eesmärgiga tagada kalavarude kaitse ja säästev kasutamine ning partnerlussuhted ettevõtete vahel, mille eesmärk on arendada ühistes huvides majandustegevust kalandussektoris ja sellega seotud tegevust. |
| --- | --- |

(2)

Nimetatud lepinguga nähakse ette majanduslik, rahanduslik, teaduslik ja tehniline koostöö kalanduse valdkonnas eesmärgiga tagada kalavarude kaitse ja säästev kasutamine ning partnerlussuhted ettevõtete vahel, mille eesmärk on arendada ühistes huvides majandustegevust kalandussektoris ja sellega seotud tegevust.

| (3) | Nimetatud leping tuleks heaks kiita. |
| --- | --- |

(3)

Nimetatud leping tuleks heaks kiita.

| (4) | Tuleks kindlaks määrata kalapüügivõimaluste jagunemine liikmesriikide vahel. |
| --- | --- |

(4)

Tuleks kindlaks määrata kalapüügivõimaluste jagunemine liikmesriikide vahel.

| (5) | Liikmesriigid, kelle laevad nimetatud lepingu alusel kala püüavad, teatavad komisjonile kõigi Saalomoni Saarte kalastusvööndis püütud kalavarude kogused vastavalt komisjoni 14. märtsi 2001. aasta määrusele (EÜ) nr 500/2001, millega sätestatakse ühenduse kalalaevade poolt kolmandate riikide vetes ja avamerel püütud saagi seiret käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 2847/93 üksikasjalikud rakenduseeskirjad, (2) |
| --- | --- |

(5)

Liikmesriigid, kelle laevad nimetatud lepingu alusel kala püüavad, teatavad komisjonile kõigi Saalomoni Saarte kalastusvööndis püütud kalavarude kogused vastavalt komisjoni 14. märtsi 2001. aasta määrusele (EÜ) nr 500/2001, millega sätestatakse ühenduse kalalaevade poolt kolmandate riikide vetes ja avamerel püütud saagi seiret käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 2847/93 üksikasjalikud rakenduseeskirjad, (2)

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesolevaga kiidetakse ühenduse nimel heaks Euroopa Ühenduse ja Saalomoni Saarte vaheline Saalomoni Saarte piirkonnas kalastamist käsitlev partnerlusleping (edaspidi “leping”).

Lepingu tekst on lisatud käesolevale määrusele.

Artikkel 2

Lepingu protokollis esitatud kalapüügivõimalused jagatakse liikmesriikide vahel järgmiselt:

| — | tuunikülmutusseinerid: |
| --- | --- |

—

tuunikülmutusseinerid:

Hispaania:

75 % olemasolevatest kalapüügivõimalustest

Prantsusmaa:

25 % olemasolevatest kalapüügivõimalustest

| — | triivõngejadaga kalapüügilaevad: |
| --- | --- |

—

triivõngejadaga kalapüügilaevad:

Hispaania:

6 laeva

Portugal:

4 laeva.

Kui nimetatud liikmesriikide püügilitsentside taotlused ei kata täielikult protokolliga määratud püügivõimalusi, võib komisjon võtta arvesse mis tahes teise liikmesriigi litsentsitaotlusi.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub seitsmendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõigis liikmesriikides.

Brüssel, 13. märts 2006

Nõukogu nimel

eesistuja

M. BARTENSTEIN

---

(1)  Arvamus on esitatud 14. veebruaril 2006. aastal (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

1

Euroopa Liidu Teatajas

(2)  EÜT L 73, 15.3.2001, lk 8.

2

---

Euroopa Ühenduse ja Saalomoni Saarte vaheline Saalomoni Saarte piirkonnas kalastamist käsitlev

PARTNERLUSLEPING

EUROOPA ÜHENDUS, edaspidi “ühendus”, ja

SAALOMONI SAARTE VALITSUS, edaspidi “Saalomoni Saared”,

üheskoos “lepinguosalised”,

VÕTTES ARVESSE ühenduse ja Saalomoni Saarte vahelist tihedat koostööd ning sõbralikke suhteid, eriti seoses Lomé ja Cotonou lepingutega, ja nende ühist soovi neid suhteid ka edaspidi säilitada ning arendada;

VÕTTES ARVESSE Saalomoni Saarte soovi oma kalavarusid tihedama koostöö kaudu otstarbekamalt kasutada;

TULETADES MEELDE, ET Saalomoni Saarte suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla kuulub merekalapüügi osas kaldast kuni 200 meremiilini ulatuv vöönd;

VÕTTES ARVESSE Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni mereõiguste konventsiooni ja Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kalavarude lepingut;

OLLES TEADLIKUD 1995. aastal FAO konverentsil vastu võetud vastutustundliku kalapüügi juhendiga kehtestatud põhimõtete tähtsusest;

KINNITADES, ET rannikuäärsete riikide suveräänsete õiguste kasutamine nende riikide jurisdiktsiooni alla kuuluvates vetes elusressursside kasutamisel, kaitsmisel ja majandamisel peab olema kooskõlas rahvusvahelise õiguse põhimõtete ja tavadega ning toimuma piirkonnas kujunenud tegevustavasid piisaval määral arvestades;

OLLES OTSUSTANUD teha mõlema lepinguosalise huvides koostööd vastutustundliku kalapüügi edasise tugevdamise soodustamisel, et tagada mere elusressursside pikaajaline kaitse ja säästev kasutamine;

OLLES VEENDUNUD, ET selline koostöö peab toimuma algatuste ja meetmete kujul, mis nii ühiselt kui ka eraldi võetuna on vastastikku täiendavad, kooskõlas vastava poliitikaga ja tagavad jõupingutuste koostoime;

OLLES OTSUSTANUD alustada nende sihtide saavutamiseks dialoogi, et töötada välja Saalomoni Saarte kalanduspoliitika ja leida selle poliitika tulemuslikuks elluviimiseks ning ettevõtete ja kodanikuühiskonna sellesse protsessi kaasamiseks sobivad vahendid;

SOOVIDES kehtestada tingimused, mis reguleerivad ühenduse laevade kalastustegevust Saalomoni saarte kalastusvööndis ja ühenduse toetust vastutustundliku kalapüügi arendamisele nimetatud kalastusvööndis;

OLLES OTSUSTANUD teha tihedamat majanduskoostööd kalanduse alal ja sellega seotud tegevusvaldkondades mõlema lepinguosalise äriühingute ühisettevõtete moodustamise ja arendamise teel,

ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:

Artikkel 1

Kohaldamisala

Käesoleva lepinguga kehtestatakse põhimõtted, eeskirjad ja menetlused, mis reguleerivad:

| — | kalandussektoris tehtavat majanduslikku, rahanduslikku, teaduslikku ja tehnilist koostööd, mille eesmärk on vastutustundliku kalapüügi tugevdamine Saalomoni Saarte kalastusvööndis, kalavarude kaitse ja säästva kasutamise tagamine ning Saalomoni Saarte kalandussektori arendamine, |
| --- | --- |

—

kalandussektoris tehtavat majanduslikku, rahanduslikku, teaduslikku ja tehnilist koostööd, mille eesmärk on vastutustundliku kalapüügi tugevdamine Saalomoni Saarte kalastusvööndis, kalavarude kaitse ja säästva kasutamise tagamine ning Saalomoni Saarte kalandussektori arendamine,

| — | ühenduse kalalaevade Saalomoni Saarte kalastusvööndisse pääsemise tingimusi, |
| --- | --- |

—

ühenduse kalalaevade Saalomoni Saarte kalastusvööndisse pääsemise tingimusi,

| — | Saalomoni Saarte kalastusvööndis toimuva kalapüügi järelevalve korraldust, mille eesmärk on tagada ülalnimetatud eeskirjade ja tingimuste täitmine, |
| --- | --- |

—

Saalomoni Saarte kalastusvööndis toimuva kalapüügi järelevalve korraldust, mille eesmärk on tagada ülalnimetatud eeskirjade ja tingimuste täitmine,

| — | kalavarude tulemuslikuks kaitseks ja majandamiseks võetavaid meetmeid, |
| --- | --- |

—

kalavarude tulemuslikuks kaitseks ja majandamiseks võetavaid meetmeid,

| — | ebaseadusliku, deklareerimata ja reguleerimata kalapüügi tõkestamist, |
| --- | --- |

—

ebaseadusliku, deklareerimata ja reguleerimata kalapüügi tõkestamist,

| — | äriühingute koostööd kalandussektoris ja sellega seotud tegevusvaldkondades tehtava vastastikust huvi pakkuva majandustegevuse arendamisel. |
| --- | --- |

—

äriühingute koostööd kalandussektoris ja sellega seotud tegevusvaldkondades tehtava vastastikust huvi pakkuva majandustegevuse arendamisel.

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas lepingus kasutatakse järgmisi mõisteid:

| a) | Saalomoni Saarte asutused – Saalomoni Saarte kalanduse ja mereressursside ministeerium või Saalomoni Saarte kalanduse ja mereressursside ministeeriumi alaline sekretär kalapüügi alal; |
| --- | --- |

a)

Saalomoni Saarte asutused – Saalomoni Saarte kalanduse ja mereressursside ministeerium või Saalomoni Saarte kalanduse ja mereressursside ministeeriumi alaline sekretär kalapüügi alal;

| b) | ühenduse asutused – Euroopa Komisjon; |
| --- | --- |

b)

ühenduse asutused – Euroopa Komisjon;

| c) | Saalomoni Saarte kalastusvöönd – veed, millel toimuv kalapüük kuulub Saalomoni Saarte suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla ja mida Saalomoni Saarte siseriiklikes õigusaktides nimetatakse “Saalomoni Saarte kalastuspiirideks”; |
| --- | --- |

c)

Saalomoni Saarte kalastusvöönd – veed, millel toimuv kalapüük kuulub Saalomoni Saarte suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla ja mida Saalomoni Saarte siseriiklikes õigusaktides nimetatakse “Saalomoni Saarte kalastuspiirideks”;

| d) | ühenduse laev – mõne liikmesriigi lipu all sõitev ja ühenduses registreeritud kalalaev; |
| --- | --- |

d)

ühenduse laev – mõne liikmesriigi lipu all sõitev ja ühenduses registreeritud kalalaev;

| e) | ühisettevõte – lepinguosaliste laevaomanike või ettevõtete poolt Saalomoni Saartel kalapüügiks või sellega seotud tegevuseks moodustatud äriettevõte; |
| --- | --- |

e)

ühisettevõte – lepinguosaliste laevaomanike või ettevõtete poolt Saalomoni Saartel kalapüügiks või sellega seotud tegevuseks moodustatud äriettevõte;

| f) | ühiskomitee – ühenduse ja Saalomoni Saarte esindajatest koosnev komitee, mille ülesandeid kirjeldatakse käesoleva lepingu artiklis 9; |
| --- | --- |

f)

ühiskomitee – ühenduse ja Saalomoni Saarte esindajatest koosnev komitee, mille ülesandeid kirjeldatakse käesoleva lepingu artiklis 9;

| g) | kalapüük:







  i) | kalade otsimine, püüdmine, kalastamine või väljapüüdmine; |
| --- | --- | --- |

g)

kalapüük:

i)

kalade otsimine, püüdmine, kalastamine või väljapüüdmine;

| ii) | püüded kalu otsida, püüda, kalastada või välja püüda; |
| --- | --- |

ii)

püüded kalu otsida, püüda, kalastada või välja püüda;

| iii) | igasugune muu tegevus, millest võib mõistlikel tingimustel eeldada, et see lõpeb kalade leidmise, püüdmise, kalastamise või väljapüüdmisega; |
| --- | --- |

iii)

igasugune muu tegevus, millest võib mõistlikel tingimustel eeldada, et see lõpeb kalade leidmise, püüdmise, kalastamise või väljapüüdmisega;

| iv) | peibutuspüügivahendite ja nendega seotud elektrooniliste seadmete, näiteks raadiomajakate ülesseadmine, otsimine ja äratoomine; |
| --- | --- |

iv)

peibutuspüügivahendite ja nendega seotud elektrooniliste seadmete, näiteks raadiomajakate ülesseadmine, otsimine ja äratoomine;

| v) | igasugune merel toimuv tegevus, mis vahetult toetab või valmistab ette mis tahes alapunktides i–iv kirjeldatud tegevust; |
| --- | --- |

v)

igasugune merel toimuv tegevus, mis vahetult toetab või valmistab ette mis tahes alapunktides i–iv kirjeldatud tegevust;

| vi) | igasuguse muu vee- või õhusõiduki kasutamine alapunktides i–v kirjeldatud tegevuste sooritamiseks, välja arvatud laeva ohutuse või meeskonna tervise ja ohutusega seotud hädaolukordades; |
| --- | --- |

vi)

igasuguse muu vee- või õhusõiduki kasutamine alapunktides i–v kirjeldatud tegevuste sooritamiseks, välja arvatud laeva ohutuse või meeskonna tervise ja ohutusega seotud hädaolukordades;

| h) | kalalaev – igasugune kalapüügil kasutatav või selleks ette nähtud laev, sealhulgas abilaevad, praamerid ja kõik muud sellise püügitegevusega vahetult seotud laevad; |
| --- | --- |

h)

kalalaev – igasugune kalapüügil kasutatav või selleks ette nähtud laev, sealhulgas abilaevad, praamerid ja kõik muud sellise püügitegevusega vahetult seotud laevad;

| i) | operaator – iga isik, kes kalalaeva tegevust juhib või selle eest vastutab või laeva juhib või kontrollib, sealhulgas laeva omanik, prahtija või kapten; |
| --- | --- |

i)

operaator – iga isik, kes kalalaeva tegevust juhib või selle eest vastutab või laeva juhib või kontrollib, sealhulgas laeva omanik, prahtija või kapten;

| j) | ümberlaadimine – merel või sadamas toimuv kalalaeva pardal olevate kalade osaline või täielik teise kalalaeva lossimine. |
| --- | --- |

j)

ümberlaadimine – merel või sadamas toimuv kalalaeva pardal olevate kalade osaline või täielik teise kalalaeva lossimine.

Artikkel 3

Käesoleva lepingu täitmisega seonduvad põhimõtted ja eesmärgid

1.   Lepinguosalised kohustuvad edendama Saalomoni Saarte kalastusvööndis vastutustundlikku kalapüüki seal kalastavate erinevate kalalaevastike vahelise mittediskrimineerimise põhimõtte alusel, ilma et see piiraks antud geograafilise piirkonna arenguriikide vahel sõlmitud lepingute, sealhulgas vastastikuste kalanduskokkulepete kohaldamist.

2.   Lepinguosalised teevad koostööd Saalomoni Saarte kalastusvööndi kalanduspoliitika väljatöötamiseks ja elluviimiseks ning algatavad selleks vajalikke reforme käsitleva poliitilise dialoogi. Käesolevaga kohustuvad nad enne antud valdkonnas meetmete vastuvõtmist omavahel nõu pidama.

3.   Lisaks teevad lepinguosalised koostööd ka käesoleva lepingu põhjal ellu viidud meetmete, programmide ja abinõude nii ühiste kui ka ühepoolsete eel-, vahe- ja järelhindamiste teostamisel.

4.   Lepinguosalised kohustuvad tagama käesoleva lepingu täitmise vastavalt hea majandusliku ja sotsiaalse juhtimise põhimõtetele.

5.   Saalomoni Saarte meremeeste palkamist ühenduse laevadele reguleerib Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) töö põhimõtete ja -õiguste deklaratsioon, mida kohaldatakse vastavate lepingute sõlmimise õiguse ja töölevõtmise üldtingimuste suhtes. See puudutab eeskätt ühinemisvabadust ja kollektiivlepingute sõlmimise õiguse sisulist tunnustamist, samuti diskrimineerimisest hoidumist tööle võtmisel ja tegevusala valikul.

Artikkel 4

Teaduskoostöö

1.   Käesoleva lepinguga kaetud ajavahemikul jälgivad ühendus ja Saalomoni Saared kalavarude seisundit Saalomoni Saarte kalastusvööndis; selleks korraldatakse vaheldumisi ühenduses ja Saalomoni Saartel ühiseid teaduslikke nõupidamisi.

2.   Teadusliku nõupidamise tulemuste ja parimate kättesaadavate teaduslike soovituste alusel peavad lepinguosalised artiklis 9 nimetatud ühiskomitees nõu ning võtavad vajaduse korral ja vastastikusel kokkuleppel meetmeid kalavarude säästva majandamise tagamiseks.

3.   Lepinguosalised peavad teineteisega nõu kas vahetult või asjaomaste rahvusvaheliste organisatsioonide siseselt, et korraldada Vaikse ookeani kesk- ja lääneosa elusressursside majandamist ja kaitset ning teha asjakohast teaduskoostööd.

Artikkel 5

Ühenduse laevade pääs Saalomoni Saarte kalastusvööndis asuvatesse kalapüügipiirkondadesse

1.   Käesolevaga kohustuvad Saalomoni Saared lubama ühenduse laevadel oma kalastusvööndis kala püüda vastavalt käesolevale lepingule, kaasa arvatud selle protokoll ja lisa.

2.   Käesoleva lepinguga reguleeritud kalastustegevuse suhtes kehtivad Saalomoni Saarte seadused ja määrused. Saalomoni Saared teavitavad komisjoni kõigist nimetatud seadustes ja määrustes tehtavatest muudatustest vastavalt kuus kuud ja üks kuu enne muudatuste kohaldamist.

3.   Saalomoni Saared vastutavad kalapüügi seiret käsitlevate protokolli sätete tulemusliku täitmise eest. Ühenduse laevad teevad nimetatud seire eest vastutavate Saalomoni Saarte asutustega koostööd. Abinõud, mida Saalomoni Saared rakendavad kalavarude kaitseks toimuval kalapüügi reguleerimisel, tuginevad objektiivsetele ja teaduslikele kriteeriumidele. Neid kohaldatakse mittediskrimineerivalt nii ühenduse, Saalomoni Saarte kui ka välisriikide laevade suhtes, ilma et see piiraks antud geograafilise piirkonna arenguriikide vahel sõlmitud lepingute, sealhulgas vastastikuste kalanduskokkulepete kohaldamist.

4.   Ühendus rakendab kõiki vajalikke abinõusid, tagamaks et tema laevad täidavad käesolevat lepingut ja Saalomoni Saarte kalastusvööndis kalapüüki reguleerivaid õigusnorme.

Artikkel 6

Püügilitsentsid

Laeva jaoks püügilitsentsi saamise menetlus, tasutavad lõivud ja nende laevaomanike poolt tasumise viis esitatakse protokolli lisas.

Artikkel 7

Rahaline toetus

1.   Ühendus annab protokollis ja lisades sätestatud tingimustel Saalomoni Saartele ühekordset rahalist toetust. Nimetatud ühekordse rahalise toetuse suurus arvutatakse kahe omavahel seotud näitaja alusel, milleks on:

| a) | ühenduse laevade pääs Saalomoni Saarte kalastusvööndisse ja |
| --- | --- |

a)

ühenduse laevade pääs Saalomoni Saarte kalastusvööndisse ja

| b) | ühenduse rahaline toetus vastutustundliku kalapüügi edendamiseks ja kalavarude säästvaks kasutamiseks Saalomoni Saarte kalastusvööndis. |
| --- | --- |

b)

ühenduse rahaline toetus vastutustundliku kalapüügi edendamiseks ja kalavarude säästvaks kasutamiseks Saalomoni Saarte kalastusvööndis.

Rahalise toetuse lõike 1 punktis b nimetatud osa suurus määratakse kindlaks ja selle kasutamist korraldatakse, arvestades lepinguosaliste kokkuleppel seatud ja protokolliga kooskõlas olevaid eesmärke, mis tuleb täita Saalomoni Saarte kalanduspoliitika kontekstis ja selle poliitika elluviimise ühe- ning mitmeaastaste programmide kohaselt.

2.   Ühenduse antavat rahalist toetust makstakse igal aastal vastavalt protokollile ja ilma et see piiraks käesoleva lepingu ning selle protokolli sätete kohaldamist iga kord, kui toetuse suurus muutub ühel järgmistest põhjustest:

| a) | tõsised asjaolud (v.a loodusnähtused), mis takistavad kalastustegevust Saalomoni Saarte kalastusvööndis (vastavalt lepingu artiklile 14); |
| --- | --- |

a)

tõsised asjaolud (v.a loodusnähtused), mis takistavad kalastustegevust Saalomoni Saarte kalastusvööndis (vastavalt lepingu artiklile 14);

| b) | lepinguosaliste vahel kooskõlastatud ühenduse laevade kalapüügivõimaluste piiramine asjaomaste kalavarude majandamise eesmärgil, kui seda peetakse parimate olemasolevate teaduslike soovituste põhjal varude kaitse ja säästva kasutamise seisukohalt vajalikuks (vastavalt protokolli artiklile 4); |
| --- | --- |

b)

lepinguosaliste vahel kooskõlastatud ühenduse laevade kalapüügivõimaluste piiramine asjaomaste kalavarude majandamise eesmärgil, kui seda peetakse parimate olemasolevate teaduslike soovituste põhjal varude kaitse ja säästva kasutamise seisukohalt vajalikuks (vastavalt protokolli artiklile 4);

| c) | lepinguosaliste vahel kooskõlastatud ühenduse laevade kalapüügivõimaluste suurendamine, kui parimate olemasolevate teaduslike soovituste põhjal leitakse, et varude seisukord seda võimaldab (vastavalt protokolli artiklitele 1 ja 4); |
| --- | --- |

c)

lepinguosaliste vahel kooskõlastatud ühenduse laevade kalapüügivõimaluste suurendamine, kui parimate olemasolevate teaduslike soovituste põhjal leitakse, et varude seisukord seda võimaldab (vastavalt protokolli artiklitele 1 ja 4);

| d) | Saalomoni Saarte kalanduspoliitika elluviimiseks antava ühenduse rahalise toetuse tingimuste ümberhindamine (vastavalt protokolli artiklile 5) tulenevalt iga-aastase ja mitmeaastase programmi tulemustest, mida järgivad mõlemad lepinguosalised; |
| --- | --- |

d)

Saalomoni Saarte kalanduspoliitika elluviimiseks antava ühenduse rahalise toetuse tingimuste ümberhindamine (vastavalt protokolli artiklile 5) tulenevalt iga-aastase ja mitmeaastase programmi tulemustest, mida järgivad mõlemad lepinguosalised;

| e) | käesoleva lepingu lõpetamine vastavalt artiklile 12; |
| --- | --- |

e)

käesoleva lepingu lõpetamine vastavalt artiklile 12;

| f) | käesoleva lepingu täitmise peatamine vastavalt artiklile 13. |
| --- | --- |

f)

käesoleva lepingu täitmise peatamine vastavalt artiklile 13.

Artikkel 8

Ettevõtetevahelise ja kodanikuühiskonnasisese koostöö toetamine

1.   Lepinguosalised toetavad majanduslikku, ärialast, teaduslikku ja tehnilist koostööd kalandussektoris ja sellega seotud sektorites. Nad peavad omavahel nõu, et kooskõlastada meetmed, mida sel eesmärgil võib võtta.

2.   Lepinguosalised toetavad püügitehnikat ja -varustust, kalandustoodete säilitamisviise ja tööstuslikku töötlemist puudutava teabe vastastikust vahetamist.

3.   Lepinguosalised püüavad luua tingimusi, mis soodustavad lepinguosaliste ettevõtete vaheliste suhete edendamist tehnika-, majandus- ja ärialastes küsimustes, toetades äritegevust ja investeeringuid soodustava keskkonna kujundamist.

4.   Eriti toetavad lepinguosalised nende mõlema huvides olevate ühisettevõtete asutamist. Ühisettevõtete moodustamine Saalomoni Saartel ja ühenduse laevade ühisettevõtetesse üleviimine peab olema süstemaatiliselt kooskõlas Saalomoni Saarte ja ühenduse õigusaktidega.

Artikkel 9

Ühiskomitee

1.   Käesoleva lepingu täitmise jälgimiseks moodustatakse ühiskomitee. Ühiskomitee täidab järgmisi ülesandeid:

| a) | lepingu tulemuslikkuse, tõlgendamise ja täitmise jälgimine ning eelkõige artikli 5 lõikes 2 viidatud ühe- ning mitmeaastaste programmide koostamine ja nende täitmise hindamine; |
| --- | --- |

a)

lepingu tulemuslikkuse, tõlgendamise ja täitmise jälgimine ning eelkõige artikli 5 lõikes 2 viidatud ühe- ning mitmeaastaste programmide koostamine ja nende täitmise hindamine;

| b) | vajalike kontaktide loomine kalapüügiga seotud vastastikust huvi pakkuvates küsimustes; |
| --- | --- |

b)

vajalike kontaktide loomine kalapüügiga seotud vastastikust huvi pakkuvates küsimustes;

| c) | toimimine foorumina, kus vastastikusel kokkuleppel lahendatakse kõik käesoleva lepingu täitmisel ja tõlgendamisel tekkivad lahkarvamused; |
| --- | --- |

c)

toimimine foorumina, kus vastastikusel kokkuleppel lahendatakse kõik käesoleva lepingu täitmisel ja tõlgendamisel tekkivad lahkarvamused;

| d) | vajaduse korral kalapüügivõimaluste ja sellest tulenevalt ka rahalise toetuse suuruse ümberhindamine. Vastastikuste konsultatsioonide aluseks on protokolli artiklites 1, 2, ja 3 toodud põhimõtted; |
| --- | --- |

d)

vajaduse korral kalapüügivõimaluste ja sellest tulenevalt ka rahalise toetuse suuruse ümberhindamine. Vastastikuste konsultatsioonide aluseks on protokolli artiklites 1, 2, ja 3 toodud põhimõtted;

| e) | mis tahes muud ülesanded, mida lepinguosalised võivad vastastikusel kokkuleppel komiteele määrata. |
| --- | --- |

e)

mis tahes muud ülesanded, mida lepinguosalised võivad vastastikusel kokkuleppel komiteele määrata.

2.   Ühiskomitee koosolekud toimuvad vähemalt üks kord aastas vaheldumisi ühenduses ja Saalomoni Saartel ning koosoleku eesistujaks on seda võõrustav lepinguosaline. Ühiskomitee võib ükskõik kumma lepinguosalise taotlusel kokku kutsuda erakorralise koosoleku.

Artikkel 10

Lepingu geograafiline kohaldamisala

Käesolevat lepingut kohaldatakse ühelt poolt nende territooriumide suhtes, kus kohaldatakse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, nimetatud asutamislepingus sätestatud tingimustel, ja teiselt poolt Saalomoni Saarte territooriumi suhtes.

Artikkel 11

Lepingu kestus

Käesoleva lepingu kestus on kolm aastat alates selle jõustumise kuupäevast; leping pikeneb automaatselt kolmeaastaste ajavahemike kaupa, välja arvatud juhul, kui selle lõpetamisest teatatakse vastavalt artiklile 12.

Artikkel 12

Lepingu lõpetamine

1.   Kumbki lepinguosaline võib käesoleva lepingu lõpetada, kui ilmnevad tõsised asjaolud, nagu näiteks asjaomaste kalavarude vähenemine, ühenduse laevadele antud kalapüügivõimaluste kasutamata jätmine või lepinguosaliste suutmatus täita endale ebaseadusliku, deklareerimata ja reguleerimata kalapüügiga võitlemise osas võetud kohustusi.

2.   Asjaomane lepinguosaline teatab teisele lepinguosalisele lepingu lõpetamise kavatsusest kirjalikult vähemalt kuus kuud enne esialgse või täiendava lepingutähtaja lõppemist.

3.   Eelmises lõikes nimetatud teatise saatmisega avatakse küsimuse arutamine lepinguosaliste vahel.

4.   Lepingu lõpetamise aastal makstavat artiklis 7 nimetatud rahalist toetust vähendatakse proportsionaalselt pro rata temporis põhimõttel.

5.   Enne käesoleva lepingu protokolli kehtivusaja lõppemist peavad lepinguosalised läbirääkimisi, et leppida kokku, milliseid muudatusi või lisandusi tuleb protokollis ja lisas teha.

Artikkel 13

Rahalise toetuse maksmise peatamine ja läbivaatamine

1.   Käesoleva lepingu täitmise võib ühe lepinguosalise algatusel peatada, kui ilmnevad tõsised erimeelsused käesoleva lepingu või selle protokolli ja lisa sätete täitmise osas. Vastavaks peatamiseks peab asjaomane lepinguosaline teatama oma kavatsusest kirjalikult vähemalt kolm kuud enne kavandatud peatamise kuupäeva. Nimetatud teatise saamise järel alustavad lepinguosalised arutelusid erimeelsuste lahendamiseks vastastikusel kokkuleppel.

2.   Artiklis 7 nimetatud rahalise toetuse maksmist vähendatakse proportsionaalselt pro rata temporis põhimõttel.

Artikkel 14

Lepingu peatamine vääramatu jõu tõttu

1.   Kui tõsised asjaolud (v.a loodusnähtused) takistavad kalastustegevust Saalomoni Saarte majandusvööndis, võib Euroopa Ühendus peatada protokolli artiklis 2 sätestatud rahalise toetuse maksmise pärast seda, kui lepinguosalised on võimaluse korral küsimust arutanud, ja tingimusel, et ühendus on lepingu peatamise ajaks väljamaksmata summad täielikult tasunud.

2.   Rahalise toetuse maksmist jätkatakse kohe, kui lepinguosalised on omavahel nõu pidades jõudnud kokkuleppele, et kalastustegevust takistavad asjaolud on kadunud ja olukord võimaldab kalapüüki taas jätkata. Maksmine peaks toimuma kahe kuu jooksul pärast mõlema lepinguosalise vastavat kinnitust.

3.   Lepingu artikli 6 ja protokolli artikli 1 kohaselt ühenduse laevadele väljastatud püügilitsentside kehtivust pikendatakse kalastustegevuse peatamise kestusega võrdse ajavahemiku võrra.

Artikkel 15

Protokoll ja lisa moodustavad käesoleva lepingu lahutamatu osa.

Artikkel 16

Käesolev leping on koostatud kahes eksemplaris hispaania, hollandi, inglise, itaalia, kreeka, portugali, prantsuse, rootsi, saksa, soome ja taani keeles, kusjuures kõik tekstid on võrdselt autentsed; leping jõustub kuupäeval, mil lepinguosalised teatavad teineteisele oma vastuvõtmismenetluste lõpuleviimisest.

PROTOKOLL,

millega määratakse kindlaks kalapüügivõimalused ja rahaline toetus, mis on sätestatud Euroopa Ühenduse ja Saalomoni Saarte vahelises Saalomoni Saarte piirkonnas kalastamist käsitleras partnerluslepingus

Artikkel 1

Kohaldamisperiood ja kalapüügivõimalused

1.   Saalomoni Saared annavad aastased püügilitsentsid ühenduse tuunipüügilaevadele vastavalt lepingu artiklile 6 ja kooskõlas oma tuunikalavarude majandamise riikliku kavaga ning Vaikse ookeani lääneosas seinnoodapüügi korraldamist käsitleva Palau lepingu (edaspidi “Palau leping”) piirmääradega.

2.   Kolmeaastaseks ajavahemikuks alates käesoleva protokolli jõustumise kuupäevast on lepingu artikli 5 põhjal ette nähtud järgmised püügivõimalused:

| — | aastased püügilitsentsid üheaegseks kalapüügiks Saalomoni Saarte kalastusvööndis antakse neljale seinerile ja 10 triivõngejadaga kalapüügilaevale. |
| --- | --- |

—

aastased püügilitsentsid üheaegseks kalapüügiks Saalomoni Saarte kalastusvööndis antakse neljale seinerile ja 10 triivõngejadaga kalapüügilaevale.

3.   Alates protokolli teisest kohaldamisaastast ja ilma et see piiraks lepingu artikli 9 lõike 1 punkti d ning protokolli artikli 4 kohaldamist, võib ühenduse taotlusel protokolli artikli 1 lõikes 2 määratud seineritele antavate püügilitsentside arvu suurendada, kui kalavarud seda võimaldavad ja kooskõlas Palau lepingu aastaste piirmäärade ning asjakohase, objektiivsetel ja teaduslikel kriteeriumidel põhineva tuunivarude hinnanguga, kaasa arvatud Vaikse ookeani ühenduse sekretariaadi poolt igal aastal avaldatav “Vaikse ookeani lääne- ja keskosa tuunipüügi ülevaade ja kalavarude seisund”.

4.   Lõikeid 1, 2 ja 3 kohaldatakse käesoleva protokolli artiklite 4, 6 ja 7 kohaselt.

Artikkel 2

Rahaline toetus – makseviisid

1.   Lepingu artiklis 7 nimetatud ühekordse rahalise toetuse suurus on 400 000 eurot aastas.

2.   Lõiget 1 kohaldatakse käesoleva protokolli artikli 4 ning lepingu artiklite 13 ja 14 kohaselt.

3.   Kui ühenduse laevade aastane tuunipüük Saalomoni Saarte kalastusvööndis on üle 6 000 tonni, suurendatakse iga-aastast rahalist toetust 65 euro võrra iga täiendavalt püütud tuunikalatonni kohta. Samas ei või ühenduse poolt igal aastal makstav kogusumma ületada lõikes 1 nimetatud kolmekordset rahalist toetust.

4.   Iga Saalomoni Saarte poolt artikli 1 lõike 3 kohaselt täiendavalt eraldatava seineri püügilitsentsi kohta suurendab ühendus käesoleva protokolli artikli 2 lõikes 1 nimetatud rahalist toetust 65 000 euro võrra aastas.

5.   Esimese aasta eest toimub maksmine hiljemalt 1. mail ja järgnevate aastate eest hiljemalt protokolli sõlmimise kuupäeval.

6.   Vastavalt artiklile 5 on rahalise toetuse kasutamine Saalomoni Saarte ainupädevuses.

7.   Rahaline toetus makstakse Saalomoni Saarte määratud finantsasutuses avatavale valitsuse tulukontole. Nimetatud kontoks on Saalomoni Saarte valitsuse tulukonto nr 0260-002 Honiaras asuvas Saalomoni Saarte Keskpangas. Sellele kontole kantakse ühenduse rahaline toetus täiendavate püügilitsentside eraldamise eest vastavalt artikli 1 lõikele 3 ja artikli 2 lõikele 4.

Artikkel 3

Koostöö vastutustundliku kalapüügi alal

1.   Käesolevaga kohustuvad mõlemad lepinguosalised edendama Saalomoni Saarte kalastusvööndis vastutustundlikku kalapüüki nimetatud vööndis kala püüdvate erinevate laevastike vahelise mittediskrimineerimise põhimõtte alusel.

2.   Käesoleva protokolliga hõlmatud ajavahemiku jooksul jälgivad ühendus ja Saalomoni Saared Saalomoni Saarte kalastusvööndi kalavarude seisundit ja jätkusuutlikkust.

3.   Palau lepingu liikmete aastakoosoleku järelduste ja Vaikse ookeani ühenduse sekretariaadi poolt igal aastal korraldatava varude hindamise põhjal peavad lepinguosalised artiklis 9 sätestatud ühiskomitee raames omavahel nõu ning võtavad vajaduse korral ja vastastikusel kokkuleppel meetmeid kalavarude säästva majandamise tagamiseks.

Artikkel 4

Kalapüügivõimaluste läbivaatamine

1.   Artiklis 1 nimetatud püügivõimalusi võib vastastikusel kokkuleppel suurendada, kui Palau lepingu liikmete aastakoosoleku järeldused ja Vaikse ookeani ühenduse sekretariaadi koostatav iga-aastane kalavarude seisundi ülevaade näitavad, et selline suurendamine ei ohusta Saalomoni Saarte kalavarude säästvat majandamist. Sel juhul suurendatakse artikli 2 lõikes 1 nimetatud rahalist toetust proportsionaalselt pro rata temporis põhimõttel.

2.   Kui aga lepinguosalised nõustuvad vastu võtma meetmeid, mis viivad artiklis 1 nimetatud kalapüügivõimaluste piiramisele, vähendatakse rahalist toetust proportsionaalselt pro rata temporis põhimõttel.

3.   Lepinguosaliste vastastikusel kokkuleppel võidakse läbi vaadata ka püügivõimaluste jaotamine eri liiki laevade vahel, tingimusel et kõik muudatused on kooskõlas teadusnõupidamise mis tahes soovitustega, mis käsitlevad sellisest ümberjaotamisest tõenäoliselt mõjutatavate kalavarude majandamist. Kui püügivõimaluste ümberjaotamine seda eeldab, sõlmivad lepinguosalised kokkuleppe rahalise toetuse vastavaks korrigeerimiseks.

Artikkel 5

Toetus vastutustundliku kalapüügi tugevdamisele Saalomoni Saarte vetes

1.   Saalomoni Saared töötavad välja ja viivad ellu Saalomoni Saarte kalanduspoliitika eesmärgiga tugevdada oma vetes vastutustundlikku kalapüüki. Nende eesmärkide täitmiseks eraldatakse 30 % käesoleva protokolli artikli 2 lõikes 1 nimetatud ühekordsest rahalisest toetusest. Nimetatud toetuse haldamisel peetakse silmas kahe lepinguosalise vastastikusel kokkuleppel seatud eesmärke ja nende täitmise ühe- ning mitmeaastaseid programme.

2.   Kohe pärast käesoleva protokolli jõustumist ja hiljemalt kolme kuu jooksul pärast jõustumise kuupäeva sõlmivad ühendus ja Saalomoni Saared lepingu artiklis 9 sätestatud ühiskomitees lõike 1 täitmiseks kokkuleppe mitmeaastase valdkonnaprogrammi ja selle põhjalike rakenduseeskirjade osas, mis hõlmavad eelkõige:

| a) | lõikes 1 nimetatud rahalise toetuse vastava protsentuaalse osa kasutamise ühe- ja mitmeaastaseid juhiseid; |
| --- | --- |

a)

lõikes 1 nimetatud rahalise toetuse vastava protsentuaalse osa kasutamise ühe- ja mitmeaastaseid juhiseid;

| b) | nii ühe- kui ka mitmeaastaseid eesmärke, mille täitmine aitab aja jooksul juurutada vastutustundlikku ja säästvat kalapüüki, arvestades seejuures Saalomoni Saarte riikliku kalanduspoliitika prioriteete ja muud, vastutustundliku ja säästva kalapüügi tugevdamisega seotud või seda mõjutavat poliitikat; |
| --- | --- |

b)

nii ühe- kui ka mitmeaastaseid eesmärke, mille täitmine aitab aja jooksul juurutada vastutustundlikku ja säästvat kalapüüki, arvestades seejuures Saalomoni Saarte riikliku kalanduspoliitika prioriteete ja muud, vastutustundliku ja säästva kalapüügi tugevdamisega seotud või seda mõjutavat poliitikat;

| c) | igal aastal saavutatud tulemuste hindamise kriteeriume ja menetlusi. |
| --- | --- |

c)

igal aastal saavutatud tulemuste hindamise kriteeriume ja menetlusi.

3.   Kõik mitmeaastase valdkonnaprogrammi muutmise ettepanekud peavad mõlemad lepinguosalised ühiskomitees heaks kiitma.

4.   Saalomoni Saared eraldavad igal aastal lõikes 1 nimetatud protsentuaalse osa ühekordsest rahalisest toetusest mitmeaastase programmi täitmiseks. Protokolli kohaldamise esimesel aastal tuleb nimetatud raha eraldamisest ühendusele teatada samal ajal, kui mitmeaastane valdkonnaprogramm ühiskomitees heaks kiidetakse. Kõigil järgnevatel aastatel teavitavad Saalomoni Saared ühendust raha eraldamisest hiljemalt 45 päeva enne käesoleva protokolli sõlmimise kuupäeva.

5.   Ühekordse rahalise toetuse lõikes 1 nimetatud osa (30 %) kontrollivad ühiselt kalanduse ja mereressursside ministeerium (Department of Fisheries and Marine Resources) ning rahandusministeerium (Department of Finance and Treasury).

6.   Kui mitmeaastase valdkonnaprogrammi täitmisel tehtu iga-aastane hindamine seda nõuab, võib Euroopa Ühendus paluda käesoleva protokolli artikli 5 lõikes 1 nimetatud ühekordse rahalise toetuse osa vähendamist, et viia programmi täitmiseks tegelikult eraldatavate rahaliste vahendite hulk kooskõlla programmi tulemustega.

Artikkel 6

Lahkarvamused ja protokolli täitmise peatamine

1.   Kõiki lepinguosaliste vahel protokolli tõlgendamise või kohaldamise küsimustes tekkivaid lahkarvamusi arutavad lepinguosalised lepingu artiklis 9 nimetatud ühiskomitees, kutsudes vajadusel kokku komitee erakorralise koosoleku.

2.   Ilma et see piiraks artikli 7 kohaldamist, võib protokolli täitmise ühe lepinguosalise algatusel peatada, kui lepinguosaliste vahelist lahkarvamust peetakse tõsiseks ja kui lõike 1 kohaselt toimunud arutelu ühiskomitees ei ole viinud selle lahendamisele vastastiku kokkuleppega.

3.   Protokolli täitmise peatamise korral peab huvitatud lepinguosaline teatama oma kavatsusest kirjalikult vähemalt kolm kuud enne kavandatud peatamise kuupäeva.

4.   Protokolli täitmise peatamisel jätkavad lepinguosalised arutelu erimeelsuse lahendamiseks vabatahtliku kokkuleppega. Sellise lahenduseni jõudmisel jätkatakse protokolli täitmist ja antud ajavahemikuks määratud rahalise toetuse suurust vähendatakse proportsionaalselt protokolli kohaldamise peatamise kestusega.

Artikkel 7

Protokolli täitmise peatamine maksmata jätmise tõttu

Vastavalt lepingu artiklile 9 võib juhul, kui ühendus ei soorita protokolli artiklis 2 sätestatud makseid, käesoleva protokolli täitmise peatada järgmistel tingimustel:

| a) | Saalomoni Saarte pädevad asutused teavitavad maksmata jätmisest Euroopa Komisjoni. Viimane teostab vajalikud kontrollimised ja vajaduse korral sooritab makse hiljemalt 45 tööpäeva jooksul pärast teate saamist; |
| --- | --- |

a)

Saalomoni Saarte pädevad asutused teavitavad maksmata jätmisest Euroopa Komisjoni. Viimane teostab vajalikud kontrollimised ja vajaduse korral sooritab makse hiljemalt 45 tööpäeva jooksul pärast teate saamist;

| b) | kui punktis a nimetatud aja jooksul makset ei teostata ja maksmata jätmist piisavalt ei põhjendata, on Saalomoni Saartel õigus protokolli täitmine peatada. Nad teatavad sellest viivitamata Euroopa Komisjonile; |
| --- | --- |

b)

kui punktis a nimetatud aja jooksul makset ei teostata ja maksmata jätmist piisavalt ei põhjendata, on Saalomoni Saartel õigus protokolli täitmine peatada. Nad teatavad sellest viivitamata Euroopa Komisjonile;

| c) | protokolli täitmist jätkatakse kohe, kui asjaomane makse on sooritatud. |
| --- | --- |

c)

protokolli täitmist jätkatakse kohe, kui asjaomane makse on sooritatud.

Artikkel 8

Siseriiklikud õigusnormid

Käesoleva protokolli ja selle lisade alusel tegutsevate laevade tegevust, eelkõige ümberlaadimist, sadamateenuste kasutamist ja laevavarude ostmist reguleerivad Saalomoni Saarte kohaldatavad siseriiklikud õigusnormid.

Artikkel 9

Jõustumine

1.   Käesolev protokoll koos lisaga jõustub kuupäeval, mil lepinguosalised teatavad teineteisele oma vastuvõtmismenetluste lõpetamisest.

2.   Protokolli kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2005.

LISA

Saalomoni saarte kalastusvööndis ühenduse laevade kalastustegevust reguleerivad tingimused

I PEATÜKK

LITSENTSIDE TAOTLEMISE VORMINÕUDED JA PÜÜGILITSENTSIDE VÄLJASTAMINE

1. JAGU

Litsentside väljastamine

1.   Saalomoni Saarte kalastusvööndis kalastamise litsentse võivad saada ainult selleks kõlblikud laevad.

2.   Laeva kõlblikkus tähendab, et ei laeva omanikul, kaptenil ega laeval endal ei ole keelatud Saalomoni Saarte piirkonnas kala püüda. Nendega seonduv peab olema valitsuse seisukohalt korras selles mõttes, et nad peavad olema täitnud kõik oma varasemad kohustused, mis ühendusega sõlmitud kalanduskokkuleppe põhjal tulenevad nende kalastustegevusest Saalomoni Saarte piirkonnas.

3.   Kõikidel püügilitsentsi taotlevatel ühenduse laevadel peab olema Saalomoni Saartel asuv esindaja. Litsentsitaotlusele märgitakse esindaja nimi ja aadress.

4.   Ühenduse asjaomased ametiasutused esitavad Saalomoni Saarte kalanduse ja mereressursside ministeeriumi kalapüügiosakonna alalisele sekretärile (edaspidi “alaline sekretär”) vähemalt 15 päeva enne taotletava kehtivusaja algust Euroopa Komisjoni Saalomoni Saarte delegatsiooni (edaspidi “komisjoni delegatsioon” või “delegatsioon”) vahendusel taotluse iga laeva kohta, kes soovib käesoleva lepingu põhjal kala püüda.

5.   Taotlused esitatakse alalisele sekretärile vormil vastavalt 1 lisas esitatud näidisele.

6.   Kõigi litsentsitaotluste juurde lisatakse järgmised dokumendid:

| — | litsentsi kehtivusaja eest litsentsitasu maksmist tõendav dokument, |
| --- | --- |

—

litsentsi kehtivusaja eest litsentsitasu maksmist tõendav dokument,

| — | lipuliikmesriigi poolt kinnitatud mõõtekirja koopia, millel on näidatud laeva mahutavus brutoregistertonnides, |
| --- | --- |

—

lipuliikmesriigi poolt kinnitatud mõõtekirja koopia, millel on näidatud laeva mahutavus brutoregistertonnides,

| — | hiljutine tõendatud värvifoto mõõtudega vähemalt 15 cm × 10 cm, mis kujutab praeguses seisukorras olevat laeva külgvaates, |
| --- | --- |

—

hiljutine tõendatud värvifoto mõõtudega vähemalt 15 cm × 10 cm, mis kujutab praeguses seisukorras olevat laeva külgvaates,

| — | kõik muud asjaomase laevatüübi puhul käesoleva protokolli põhjal kohaldatavate erieeskirjade kohaselt nõutavad tõendid või dokumendid. |
| --- | --- |

—

kõik muud asjaomase laevatüübi puhul käesoleva protokolli põhjal kohaldatavate erieeskirjade kohaselt nõutavad tõendid või dokumendid.

7.   Litsentsitasu makstakse alalise sekretäri määratud pangakontole (valitsuse tulukonto nr 0260-002 Honiaras asuvas Saalomoni Saarte Keskpangas).

8.   Litsentsitasu sisaldab kõiki riiklikke ja kohalikke tasusid peale sadamalõivude, teenustasude ja ümberlaadimistasude.

9.   Litsentsid väljastatakse laevaomanikele või nende esindajatele komisjoni delegatsiooni vahendusel 15 tööpäeva jooksul pärast seda, kui alaline sekretär on kõik punktis 6 nimetatud dokumendid kätte saanud.

10.   Kui litsentsi allkirjastamise ajal on Euroopa Komisjoni delegatsiooni ametiruumid suletud, saadetakse litsents otse laeva esindajale ja selle koopia saadetakse delegatsioonile.

11.   Litsents antakse välja konkreetsele laevale ja seda ei saa edasi anda.

12.   Euroopa Ühenduse taotlusel ja tõendatud vääramatu jõu korral asendatakse laeva püügilitsents uue litsentsiga teisele samasuguste tunnustega laevale ilma täiendavat litsentsitasu nõudmata. Kui asenduslaeva brutoregistertonnaaž on suurem kui asendataval laeval, tuleb litsentsitasude vahe tasuda pro rata temporis põhimõttel. Mõlema asjaomase laeva kogupüüki võetakse arvesse, kui arvutatakse ühenduse laevade püügimaht, et määrata kindlaks, kas ühendus peab protokolli artikli 2 lõike 3 kohaselt tegematäiendavaid makseid.

13.   Esimese laeva omanik või esindaja tagastab tühistatud püügilitsentsi Euroopa Komisjoni delegatsiooni vahendusel alalisele sekretärile.

14.   Uus litsents jõustub päevast, mil laevaomanik tagastab tühistatud litsentsi alalisele sekretärile. Litsentsi üleandmisest teavitatakse Euroopa Komisjoni Saalomoni Saarte delegatsiooni.

15.   Litsents peab alati olema laeva pardal, ilma et see piiraks käesoleva lisa VII peatüki punkti 2 kohaldamist.

2. JAGU

Litsentsitingimused – litsentsitasud ja ettemaksed

1.   Litsentside kehtivusaeg on üks aasta. Litsentse võib uuendada. Litsentse saab uuendada protokollis sätestatud olemasolevate püügivõimaluste piires.

2.   Litsentsitasu on 35 eurot iga Saalomoni Saarte kalastusvööndis püütud tonni kohta.

3.   Litsentsid väljastatakse pärast seda, kui valitsuse tulukontole nr 0260-002 Honiaras asuvas Saalomoni Saarte Keskpangas on tasutud järgmised standardsummad:

| — | 13 000 eurot tuunipüügiseineri kohta, mis on samaväärne tasudega 371 tonni tuunikala ja sellele lähedaste liikide püüdmise eest aastas, |
| --- | --- |

—

13 000 eurot tuunipüügiseineri kohta, mis on samaväärne tasudega 371 tonni tuunikala ja sellele lähedaste liikide püüdmise eest aastas,

| — | 3 000 eurot triivõngejadaga kalapüügilaeva kohta, mis on samaväärne tasudega 80 tonni tuunikala ja sellele lähedaste liikide püüdmise eest aastas. |
| --- | --- |

—

3 000 eurot triivõngejadaga kalapüügilaeva kohta, mis on samaväärne tasudega 80 tonni tuunikala ja sellele lähedaste liikide püüdmise eest aastas.

4.   Eelmisel aastal väljapüütud koguste ja laevaomanike koostatud püügideklaratsioonide põhjal koostab Euroopa Ühenduste Komisjon iga aasta 30. juuniks kalandusaasta eest maksmisele kuuluvate litsentsitasude lõpliku arvestuse. Vastavaid andmeid peaksid kinnitama ühenduse püügiandmete kontrollimise eest vastutavad teadusasutused (Institut de Recherche pour le Développement (IRD), Instituto Español de Oceanografía (IEO) või Instituto Português de Investigação Maritima (IPIMAR) ja Vaikse ookeani ühenduse sekretariaat). Nende kinnitatud püügiaruannete põhjal koostab komisjon iga litsentseerimisperioodi kohta tasumisele kuuluvate litsentsitasude arvestuse, võttes aluseks 35 eurot püütud tonni kohta.

5.   Komisjoni koostatud tasude arvestus edastatakse kontrollimiseks ja kinnitamiseks alalisele sekretärile.

Saalomoni Saarte asutused võivad kõnealuse arvestuse vaidlustada 30 päeva jooksul pärast arve esitamist ja arvega mittenõustumise korral nõuda ühiskomitee kokkukutsumist.

Kui 30 päeva jooksul pärast arve väljastamist vastuväiteid ei esitata, loetakse litsentsitasude arve Saalomoni Saarte poolt vastu võetuks.

6.   Lõplikust litsentsitasude arvestusest teavitatakse koheselt ja üheaegselt alalist sekretäri, Euroopa Komisjoni delegatsiooni, Vaikse ookeani ühenduse sekretariaati ja laevaomanikke nende riigiasutuste kaudu.

7.   Laevaomanikud sooritavad kõik täiendavad maksed Saalomoni Saarte pädevatele asutustele neljakümne viie (45) päeva jooksul pärast kinnitatud lõplikust arvestusest teavitamist Saalomoni Saarte valitsuse tulukontole nr 0260-002 Honiaras asuvas Saalomoni Saarte Keskpangas.

8.   Kui aga lõpliku arvestuse summa on käesoleva jao punktis 3 nimetatust väiksem, siis enammakstud summat laevaomanikule tagasi ei maksta.

II PEATÜKK

KALASTUSVÖÖNDID

1.   Protokolli artiklis 1 nimetatud laevad võivad püüda kala Saalomoni Saarte kalastusvööndis, välja arvatud peasaarestikku (Main Group Archipelago, MGA) ümbritsev kolmekümne (30) meremiili laiune riba ning teiste saarestike arhipelaagi- ja territoriaalveed. Peasaarestiku veeala A ja teiste saarestike (s.t veealade B, C, D ja E) koordinaadid väljastab alaline sekretär enne lepingu jõustumist. Alaline sekretär teatab Euroopa Komisjonile kõigist nimetatud suletud kalastusvööndites tehtavatest muudatustest vähemalt kaks kuud enne muudatuste kohaldamist.

2.   Kõigil juhtudel on keelatud kala püüda vähem kui kolme meremiili kaugusel kõigist ankurdatud peibutuspüügivahenditest, mille asukoha geograafilised koordinaadid on teatatud.

III PEATÜKK

PÜÜGIARUANDLUSE KORD

1.   Käesolevas lisas mõistetakse ühenduse laeva merereisi kestuse all:

| — | ajavahemikku Saalomoni Saarte kalastusvööndisse sisenemisest kuni sealt lahkumiseni |
| --- | --- |

—

ajavahemikku Saalomoni Saarte kalastusvööndisse sisenemisest kuni sealt lahkumiseni

| — | või ajavahemikku Saalomoni Saarte kalastusvööndisse sisenemisest kuni ümberlaadimiseni |
| --- | --- |

—

või ajavahemikku Saalomoni Saarte kalastusvööndisse sisenemisest kuni ümberlaadimiseni

| — | või ajavahemikku Saalomoni Saarte kalastusvööndisse sisenemisest kuni Saalomoni Saartel lossimiseni. |
| --- | --- |

—

või ajavahemikku Saalomoni Saarte kalastusvööndisse sisenemisest kuni Saalomoni Saartel lossimiseni.

Kõik laevad, kellel on luba käesoleva lepingu kohaselt Saalomoni Saarte vetes kalastada, peavad teatama alalisele sekretärile oma püügiandmed järgmiselt.

2.1.   Deklaratsioonides esitatakse laeva poolt kõigil püügiretkedel saadud saagid. Deklaratsioonid edastatakse elektroonilisel kujul alalisele sekretärile ja nende koopiad Euroopa Komisjonile iga püügiretke lõpul ja kindlasti enne, kui laev Saalomoni Saarte kalastusvööndist lahkub. Kumbki adressaat saadab koheselt laevale elektroonilise vastuvõtuteate ja edastab teisele adressaadile selle koopia.

2.2.   Ülaltoodud punkti 2.1 kohaselt elektroonilisel kujul saadetud deklaratsioonide originaalid edastatakse litsentsi iga-aastase kehtivusaja jooksul alalisele sekretärile füüsilisel andmekandjal neljakümne viie (45) päeva jooksul pärast nimetatud kehtivusajal sooritatud viimast püügiretke. Samal ajal saadetakse deklaratsioonide paberkoopiad Euroopa Ühendusele.

2.3.   Laevad deklareerivad oma püügid püügipäevikus oleval vormil vastavalt 2. liites esitatud näidisele. Ajavahemike kohta, millal laev ei viibi Saalomoni Saarte vetes, kantakse ülalnimetatud püügipäevikusse sõnad “väljaspool Saalomoni Saarte majandusvööndit”.

2.4.   Vormid täidetakse loetavalt ja neile kirjutab alla laeva kapten.

3.   Käesoleva peatüki sätete täitmata jätmise korral on Saalomoni Saartel õigus eeskirju rikkuva laeva litsents peatada, kuni vastavad vorminõuded on täidetud, ning kohaldada Saalomoni Saarte õigusaktidega ettenähtud sanktsioone. Sellest teatatakse Euroopa Komisjonile.

IV PEATÜKK

MEREMEESTE LAEVALE VÕTMINE

1.   Kõik lepingu alusel kalastavad Euroopa Ühenduse kalalaevad kohustuvad meeskonnaliikmena tööle võtma vähemalt ühe (1) Saalomoni Saarte kodaniku. Saalomoni Saarte kodanikele peaksid kehtima antud valdkonnas Saalomoni Saartel tüüpilised töötingimused.

2.   Kui mõni Euroopa Ühenduse laev ei saa üht (1) Saalomoni Saarte kodanikku meeskonnaliikmena tööle võtta, on laevaomanikud kohustatud tasuma ühekordselt summa, mis võrdub kahe meeskonnaliikme töötasuga Saalomoni Saarte kalastusvööndis kalapüügihooaja jooksul.

3.   Ülalnimetatud summa makstakse valitsuse tulukontole nr 0260-002 Honiaras asuvas Saalomoni Saarte Keskpangas.

4.   Laevaomanikud saavad oma laevadele võetavaid meremehi vabalt valida nimekirjast, mille alaline sekretär neile esitab.

5.   Laevaomanik või esindaja teatab alalisele sekretärile asjaomase laeva pardale võetud Saalomoni Saarte meremeeste nimed, näidates ära nende ametikohad meeskonnas.

6.   Euroopa Ühenduse laevadele munsterdatud meremeeste õiguste alusena kohaldatakse Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) töö põhimõtete ja -õiguste deklaratsiooni. See puudutab eelkõige ühinemisvabadust, kollektiivlepingute sõlmimise õiguse sisulist tunnustamist ja diskrimineerimisest hoidumist töölevõtmisel ning eriala valikul.

7.   Saalomoni Saarte meremeeste töölepingud, mille koopiad antakse allakirjutanud isikutele, sõlmitakse laevaomanike esindaja(te) ja meremeeste ja/või nende ametiühingute või esindajate vahel ning alalise sekretäriga konsulteerides. Nimetatud lepingud tagavad meremeestele nende suhtes kohaldatava sotsiaalkindlustuse, sealhulgas elukindlustuse ja haigus- ning õnnetusjuhtumikindlustuse.

8.   Saalomoni Saarte meremeestele maksavad palka laevaomanikud. Palkade suurused määratakse enne püügilitsentside väljaandmist laevaomanike ja nende esindajate ning alalise sekretäri vahelise kokkuleppega. Seejuures ei tohi Saalomoni Saarte meremeeste palgatingimused olla halvemad Saalomoni Saarte laevameeskondade palgatingimustest ega jääda mingil juhul alla ILO normidele.

9.   Kõik ühenduse laevadele tööle võetud meremehed kannavad ettenähtud laevaletuleku päeval oma saabumisest ette neile määratud laeva kaptenile. Kui mõni meremees kokkulepitud päevaks ja kellaajaks kohale ei ilmu, vabanevad laevaomanikud automaatselt selle meremehe laevalevõtmise kohustusest.

10.   Kui Saalomoni Saarte meremehi ei võeta laevale muudel kui eelmises punktis nimetatud põhjustel, on laevaomanikud kohustatud tasuma võimalikult kiiresti (antud püügiaasta eest) kindla summa, mis võrdub laevale võtmata jäetud meremeeste palgasummadega.

11.   Nimetatud rahasummat kasutatakse meremeeste/kalurite väljaõpetamiseks Saalomoni Saartel ja see makstakse valitsuse tulukontole nr 0260-002 Honiaras asuvas Saalomoni Saarte Keskpangas.

V PEATÜKK

TEHNILISED KIRJELDUSED

Laevad täidavad Vaikse ookeani ühenduse sekretariaadi ja Palau lepingu liikmete vastu võetud meetmeid ja soovitusi kalapüügiseadmete ja nende tehniliste kirjelduste ning kõigi muude nende kalastustegevuse suhtes kohaldatavate tehniliste meetmete osas.

VI PEATÜKK

VAATLEJAD

1.   Püügilitsentsi taotluse esitamisel teevad kõik asjaomased ühenduse laevad kalandusvaatlejate programmi rahastavasse fondi 400 euro suuruse osamaksu, mis kantakse valitsuse tulukontole nr 0260-002 Honiaras asuvas Saalomoni Saarte Keskpangas.

Saalomoni Saarte vetes käesoleva lepingu alusel püügiloa saanud laevad võtavad pardale Saalomoni Saarte poolt määratud vaatlejad järgmistel tingimustel.

2.1.   Alaline sekretär määrab igal aastal laeva pardal toimuvate vaatluste programmi mahu lähtuvalt tema jurisdiktsiooni all olevates vetes kalastamisloa saanud laevade arvust ja nende poolt püütavate kalavarude seisundist. Sellele vastavalt määrab ta püügikategooriate kaupa, kui suur osa laevadest peab võtma pardale vaatleja.

2.2.   Alaline sekretär koostab vaatlejaid pardale võtma kohustatud laevade ja määratud vaatlejate nimekirja. Vastavaid nimekirju ajakohastatakse. Need edastatakse Euroopa Komisjonile kohe pärast koostamist ja edaspidi nende ajakohastamisel üks kord kolme kuu jooksul.

2.3.   Alaline sekretär teatab asjaomastele laevaomanikele või nende esindajatele kavatsusest saata määratud vaatleja nende laevadele kas litsentsi väljastamise ajal või hiljemalt viisteist (15) päeva enne vaatleja (kelle nimi teatatakse võimalikult aegsasti) kavandatud laevaletuleku kuupäeva.

3.   Alaline sekretär määrab kindlaks vaatlejate pardaloleku aja, mis reeglina ei ole pikem, kui on vajalik nende kohustuste täitmiseks. Alaline sekretär teavitab laevaomanikke või nende esindajaid, teatades neile asjaomasele laevale määratud vaatleja nime.

4.   Laevaomanikud või nende esindajad ja alaline sekretär lepivad omavahel kokku vaatlejate pardale võtmise tingimustes.

5.   Asjaomased laevaomanikud annavad kahe nädala jooksul ja kümnepäevase etteteatamisega teada, millistes Saalomoni Saarte sadamates ja millistel kuupäevadel nad kavatsevad vaatlejad pardale võtta.

6.   Kui vaatlejad võetakse pardale välissadamas, kannab nende sõidukulud laevaomanik. Kui laev, mille pardal on Saalomoni Saartelt pärit vaatleja, peaks Saalomoni Saarte kalastusvööndist lahkuma, tuleb võtta kõik meetmed, et tagada vaatleja võimalikult kiire tagasipöördumine Saalomoni Saartele laevaomaniku kulul.

7.   Kui vaatleja ei ole kokkulepitud kohas kokkulepitud ajal ega kuue (6) tunni jooksul pärast seda, vabanevad laevaomanikud automaatselt vaatleja pardale võtmise kohustusest.

Vaatlejaid koheldakse nagu laeva juhtkonda. Nad täidavad järgmisi ülesandeid:

8.1.   laevade kalastustegevuse jälgimine;

8.2.   püügiga tegelevate laevade asukoha kontrollimine;

8.3.   teadusprogrammide raames bioloogiliste proovide võtmine;

8.4.   kasutatavate püügivahendite ülesmärkimine;

8.5.   Saalomoni Saarte vööndis püügipäevikusse kantud andmete kontrollimine;

8.6.   kaaspüügi osakaalu kontrollimine ja vette tagasilastavate turustamiskõlblike kalaliikide, vähkide, peajalgsete ning mereimetajate koguste hindamine;

8.7.   kord nädalas kalapüügiandmete, sealhulgas pardal olevate püügi- ja kaaspüügikoguste edastamine raadio teel.

9.   Kaptenid teevad kõik, et tagada vaatlejate kohustuste täitmise ajal nende füüsiline ohutus ja heaolu.

10.   Samuti võimaldatakse vaatlejatel võimaluste piires kasutada kõiki nende kohustuste täitmiseks vajalikke tööruume. Kapten võimaldab vaatlejatele juurdepääsu nende kohustuste täitmiseks vajalikele sidevahenditele, laeva kalapüügitegevusega vahetult seotud dokumentidele, eriti püügipäevikule ja logiraamatule, samuti sellistele laevaosadele, mis aitab neil täita oma ülesandeid vaatlejatena.

Pardal olev vaatleja peab:

11.1.   tegema kõik selleks, et tema pardale võtmine ja pardal viibimine ei segaks ega takistaks püügitegevust;

11.2.   suhtuma vastutustundlikult pardavarustusse ja -seadmetesse ning tunnistama kõigi laevadokumentide konfidentsiaalsust.

12.   Vaatlusperioodi lõpul koostavad vaatlejad enne laevalt lahkumist tegevusaruande, mis edastatakse alalisele sekretärile ja mille koopia saadetakse Euroopa Komisjoni delegatsioonile. Nad allkirjastavad aruande laeva kapteni juuresolekul, kes võib sellele lisada või lasta lisada tema arvates vajalikke seisukohti ja need allkirjastada. Vaatleja maaleviimisel antakse aruande üks eksemplar kaptenile.

13.   Laevaomanikud kannavad kulud vaatlejate majutamiseks laeva juhtkonnaga võrdsetes tingimustes.

14.   Vaatleja palga ja sotsiaalmaksu maksab Saalomoni Saarte valitsus.

VII PEATÜKK

LAEVA IDENTIFITSEERIMINE JA NÕUETE TÄITMISE TAGAMINE

1.   Kalapüügi ja mereohutuse huvides tuleb kõik laevad märgistada ja identifitseerida vastavalt ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni (FAO) standardnõuetele kalalaevade märgistamiseks ja identifitseerimiseks.

2.   Laeva nimi tuleb märkida selgelt ladina tähtedega laeva vööri ja ahtrisse.

3.   Kõik laevad, millele ei ole ettenähtud viisil kantud laeva nimi ja raadiokutsung või kutsungitähed, võidakse edasiseks uurimiseks eskortida mõnda Saalomoni Saarte sadamasse.

4.   Laeva operaator tagab rahvusvahelise hädaabi- ja kutsungisignaalide sageduse 2 182 kHz (HF) ja/või rahvusvahelise ohutus- ja kutsungisignaalide sageduse 156,8 MHz (kanal 16, VHF-FM) pideva jälgimise, et hõlbustada sidepidamist kalapüügi korraldamise, jälgimise ja eeskirjade jõustamisega tegelevate valitsusasutustega.

5.   Laeva operaator tagab, et rahvusvahelise signalisatsioonikoodi (INTERCO) värske ja ajakohastatud eksemplar oleks alati pardal ja kättesaadav.

VIII PEATÜKK

SIDEPIDAMINE SAALOMONI SAARTE PATRULL-LAEVADEGA

Kalastamisloa saanud laevade ja valitsuse patrull-laevade vaheline sidepidamine toimub järgmiste rahvusvaheliste signalisatsioonikoodide abil:

| Rahvusvaheline signalisatsioonikood — | tähendus: |
| --- | --- |
| L ... | Peatuge kohe |
| SQ3 ... | Peatuge või aeglustage käiku, soovin teie laevale tulla |
| QN ... | Heitke ankrusse meie laeva tüürpoordiküljele |
| QN1 ... | Heitke ankrusse meie laeva pakpoordiküljele |
| TD2 ... | Kas teie laev on kalalaev? |
| C ... | Jah |
| N ... | Ei |
| QR ... | Me ei saa teie laeva kõrvale ankrusse heita |
| QP ... | Heidame teie laeva kõrvale ankrusse |

Rahvusvaheline signalisatsioonikood —

tähendus:

L ...

Peatuge kohe

SQ3 ...

Peatuge või aeglustage käiku, soovin teie laevale tulla

QN ...

Heitke ankrusse meie laeva tüürpoordiküljele

QN1 ...

Heitke ankrusse meie laeva pakpoordiküljele

TD2 ...

Kas teie laev on kalalaev?

C ...

Jah

N ...

Ei

QR ...

Me ei saa teie laeva kõrvale ankrusse heita

QP ...

Heidame teie laeva kõrvale ankrusse

IX PEATÜKK

JÄRELEVALVE

1.   Euroopa Ühendus peab ajakohastatud nimekirja laevadest, millele on käesoleva protokolli põhjal antud püügilitsents. Nimekiri saadetakse kalapüügi kontrollimise eest vastutavatele Saalomoni Saarte asutustele kohe pärast selle koostamist ja pärast igakordset ajakohastamist.

2.   Ühenduse laevu võib eelmises punktis nimetatud nimekirja võtta, kui on saadud teade käesoleva lisa I peatüki 2. jao punktis 3 nimetatud ettemaksu sooritamisest. Seejärel võib laevaomanik saada antud nimekirja tõestatud koopia, mida tuleb hoida laeva pardal püügilitsentsi asemel kuni litsentsi väljastamiseni.

3.   Kalastusvööndisse sisenemine ja sealt lahkumine.

3.1.   Ühenduse laevad teatavad alalisele sekretärile Saalomoni Saarte kalastusvööndisse sisenemise või sealt lahkumise kavatsusest vähemalt 24 tundi ette. Saalomoni Saarte kalastusvööndisse sisenemisel teatavad nad sellest kohe faksi, elektronposti või raadio teel alalisele sekretärile.

3.2.   Kalastusvööndist lahkumisest teatades edastavad laevad ka oma asukoha ja pardal oleva saagi suuruse ja kalaliigid. Need andmed on soovitav edastada faksi teel, kui aga laeval faksi ei ole, siis elektronposti või raadio kaudu.

3.3.   Laevad, mis tegeleb kalapüügiga, kuid ei ole sellest alalisele sekretärile teatatud, loetakse laevadeks, millel puudub püügilitsents.

3.4.   Püügilitsentside väljaandmisel teatatakse laevadele ka vajalikud faksi- ja telefoninumbrid ning elektronposti aadress.

4.   Kontrollimenetlused.

4.1.   Saalomoni Saarte kalastusvööndis kala püüdvate ühenduse kalalaevade kaptenid lubavad kõigil kalapüügi kontrolli ja inspekteerimise eest vastutavatel Saalomoni Saarte ametiisikutel laevale tulla ja oma kohustusi täita ning abistavad neid seejuures.

4.2.   Nimetatud ametiisikud ei jää laevale kauemaks, kui on vajalik nende kohustuste täitmiseks.

4.3.   Inspekteerimise lõpetamisel antakse laeva kaptenile vastav tõend.

5.   Kalalaevade arestimine.

5.1.   Alaline sekretär teatab Euroopa Komisjoni delegatsioonile 48 tunni jooksul kõigist Saalomoni Saarte kalastusvööndis toimunud ühenduse laevade arestimistest ja neile määratud karistustest.

5.2.   Samaaegselt saadetakse Euroopa Komisjoni delegatsioonile lühiülevaade arestimise asjaoludest ja põhjustest.

6.   Arestimisteade.

6.1.   Kui kontrolliametnik on teate vormistanud, kirjutab laeva kapten sellele alla.

6.2.   Nimetatud allkiri ei piira kapteni õigusi ega võimalusi nõuete rikkumise süüdistustele vastu vaielda.

6.3.   Kapten viib laeva kontrolliametniku määratud sadamasse. Väiksemate rikkumiste korral võib alaline sekretär lubada ametniku pardale võtnud laeval kalapüüki jätkata.

7.   Arestimise korral peetav konsultatiivkohtumine.

7.1.   Enne, kui kaaluda laeva kapteni või meeskonna või selle lasti ja varustuse suhtes mingeid muid meetmeid peale nende, mille eesmärk on oletatava rikkumise tõendite kaitsmine, peetakse ühe tööpäeva jooksul pärast ülalnimetatud teabe saamist Euroopa Ühenduse delegatsiooni ja alalise sekretäri vaheline konsultatiivkohtumine, millel võib osaleda ka asjaomase liikmesriigi esindaja.

7.2.   Sellel kohtumisel vahetavad lepinguosalised asjakohaseid dokumente või andmeid, mis aitavad tuvastatud tõsiasjade asjaolusid selgitada. Laevaomanikule või tema esindajale teatatakse kohtumise tulemustest ja kõigist laeva arestimisest tulenevatest meetmetest.

8.   Arestimisküsimuse lahendamine.

8.1.   Enne kohtumenetluse alustamist püütakse eeldatava rikkumise küsimust lahendada kompromissmenetluse teel. See menetlus lõpeb hiljemalt neli (4) tööpäeva pärast laeva arestimist.

8.2.   Vabatahtliku kokkuleppe korral määratakse trahvi suurus vastavalt Saalomoni Saarte seadusandlusele.

8.3.   Kui küsimust ei õnnestu lahendada vabatahtliku kokkuleppega ja see tuleb anda lahendamiseks pädevale kohtuorganile, kannab laevaomanik valitsuse tulukontole nr. 0260-002 Honiaras asuvas Saalomoni Saarte Keskpangas pangatagatise, mis peab katma arestimise kulud ja rikkumises süüdi oleva lepinguosalise tasuda jäävad trahvid ning hüvitised.

8.4.   Pangatagatis on kuni kohtumenetluse lõppemiseni tühistamatu. See vabastatakse juhul, kui kohtumenetlus ei lõpe süüdimõistva otsusega. Samuti vabastab rahandusministeeriumi alaline sekretär tagatise ülejäägi juhul, kui kohtuotsusega määratud trahvisumma on tagatiseks esitatud summast väiksem.

8.5.   Laev vabastatakse aresti alt ja meeskonnal lubatakse sadamast lahkuda:

| — | kui vabatahtlikust kokkuleppest tulenevad kohustused on täidetud või |
| --- | --- |

—

kui vabatahtlikust kokkuleppest tulenevad kohustused on täidetud või

| — | enne kohtumenetluse lõppemist juhul, kui punktis 8.3 nimetatud pangatagatis on esitatud ja alaline sekretär on selle aktsepteerinud. |
| --- | --- |

—

enne kohtumenetluse lõppemist juhul, kui punktis 8.3 nimetatud pangatagatis on esitatud ja alaline sekretär on selle aktsepteerinud.

9.   Ümberlaadimine.

9.1.   Ühenduse laevad, kes tahavad saaki Saalomoni Saarte vetes ümber laadida, teostavad ümberlaadimise selleks määratud Saalomoni Saarte sadamates.

9.2.   Selliste laevade omanikud peavad vähemalt 48 tundi varem esitama alalisele sekretärile järgmised andmed:

| — | saaki ümber laadivate kalalaevade nimed, |
| --- | --- |

—

saaki ümber laadivate kalalaevade nimed,

| — | transpordilaevade nimed, |
| --- | --- |

—

transpordilaevade nimed,

| — | ümberlaaditavad kogused tonnides liikide kaupa, |
| --- | --- |

—

ümberlaaditavad kogused tonnides liikide kaupa,

| — | ümberlaadimise päev. |
| --- | --- |

—

ümberlaadimise päev.

9.3.   Ümberlaadimist loetakse Saalomoni Saarte kalastusvööndist väljumiseks. Seepärast tuleb laevadel esitada alalisele sekretärile oma püügideklaratsioonid ja teatada, kas nad kavatsevad püüki jätkata või Saalomoni Saarte kalastusvööndist lahkuda.

9.4.   Ülaltoodud tingimuste täitmata jätmisel on igasugune saagi ümberlaadimine Saalomoni Saarte kalastusvööndis keelatud. Kõiki kõnealust sätet rikkuvaid isikuid karistatakse Saalomoni Saarte seaduste kohaselt.

Saalomoni Saarte sadamas kala lossivate või ümber laadivate ühenduse kalalaevade kaptenid lubavad Saalomoni Saarte inspektoritel vastavat tegevust kontrollida ja abistavad neid. Kontrolli lõpetamisel väljastatakse laeva kaptenile vastav tõend.

Liited

| 1. | Püügilitsentsi taotluse vorm. |
| --- | --- |

1.

Püügilitsentsi taotluse vorm.

| 2. | Püügipäevik. |
| --- | --- |

2.

Püügipäevik.

Liide 1

Image

Image

Liide 2a

Image

Liide 2b

Image

---

| 13.4.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 105/54 |
| --- | --- | --- | --- |

13.4.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 105/54

---

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIV 2006/24/EÜ,

15. märts 2006,

mis käsitleb üldkasutatavate elektrooniliste sideteenuste või üldkasutatavate sidevõrkude pakkujate tegevusega kaasnevate või nende töödeldud andmete säilitamist ja millega muudetakse direktiivi 2002/58/EÜ

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 95,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust, (1)

toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras. (2)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiivis 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta (3) kohustatakse liikmesriike kaitsma füüsiliste isikute õigusi ja vabadusi, eelkõige õigust eraelu puutumatusele isikuandmete töötlemisel, et seeläbi tagada isikuandmete vaba liikumine ühenduses. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiivis 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta (3) kohustatakse liikmesriike kaitsma füüsiliste isikute õigusi ja vabadusi, eelkõige õigust eraelu puutumatusele isikuandmete töötlemisel, et seeläbi tagada isikuandmete vaba liikumine ühenduses.

| (2) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. juuli 2002. aasta direktiiviga 2002/58/EÜ, milles käsitletakse isikuandmete töötlemist ja eraelu puutumatuse kaitset elektroonilise side sektoris (eraelu puutumatust ja elektroonilist sidet käsitlev direktiiv), (4) on direktiivis 95/46/EÜ sätestatud põhimõtted muudetud elektroonilise side sektori eeskirjadeks. |
| --- | --- |

(2)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. juuli 2002. aasta direktiiviga 2002/58/EÜ, milles käsitletakse isikuandmete töötlemist ja eraelu puutumatuse kaitset elektroonilise side sektoris (eraelu puutumatust ja elektroonilist sidet käsitlev direktiiv), (4) on direktiivis 95/46/EÜ sätestatud põhimõtted muudetud elektroonilise side sektori eeskirjadeks.

| (3) | Direktiivi 2002/58/EÜ artiklites 5, 6 ja 9 määratletakse eeskirjad, mida võrgu- ja teenusepakkujad peavad kohaldama elektrooniliste sideteenuste kasutamisega kaasnevate liiklus- ja asukohaandmete töötlemise suhtes. Kui kõnealuseid andmeid enam side edastamiseks ei vajata, tuleb need kustutada või muuta anonüümseks, v.a andmed, mis on vajalikud arvete koostamiseks või sidumistasude jaoks. Kokkuleppel võib teatud andmeid kasutada ka turustamiseesmärkidel ja lisaväärtusteenuse osutamiseks. |
| --- | --- |

(3)

Direktiivi 2002/58/EÜ artiklites 5, 6 ja 9 määratletakse eeskirjad, mida võrgu- ja teenusepakkujad peavad kohaldama elektrooniliste sideteenuste kasutamisega kaasnevate liiklus- ja asukohaandmete töötlemise suhtes. Kui kõnealuseid andmeid enam side edastamiseks ei vajata, tuleb need kustutada või muuta anonüümseks, v.a andmed, mis on vajalikud arvete koostamiseks või sidumistasude jaoks. Kokkuleppel võib teatud andmeid kasutada ka turustamiseesmärkidel ja lisaväärtusteenuse osutamiseks.

| (4) | Direktiivi 2002/58/EÜ artikli 15 lõikes 1 sätestatakse tingimused, mille kohaselt liikmesriigid võivad piirata kõnealuse direktiivi artiklites 5 ja 6, artikli 8 lõigetes 1, 2, 3 ja 4 ning artiklis 9 sätestatud õigusi ja kohustusi. Selline piirang peab olema vajalik, otstarbekas ja proportsionaalne demokraatlikus ühiskonnas avaliku korra eesmärkidel, s.t riikliku julgeoleku (s.t riigi julgeoleku), avaliku turvalisuse kaitsmiseks või selleks, et ennetada, uurida, avastada ja kohtus menetleda kuritegusid või elektroonilise sidesüsteemi volitamata kasutamist. |
| --- | --- |

(4)

Direktiivi 2002/58/EÜ artikli 15 lõikes 1 sätestatakse tingimused, mille kohaselt liikmesriigid võivad piirata kõnealuse direktiivi artiklites 5 ja 6, artikli 8 lõigetes 1, 2, 3 ja 4 ning artiklis 9 sätestatud õigusi ja kohustusi. Selline piirang peab olema vajalik, otstarbekas ja proportsionaalne demokraatlikus ühiskonnas avaliku korra eesmärkidel, s.t riikliku julgeoleku (s.t riigi julgeoleku), avaliku turvalisuse kaitsmiseks või selleks, et ennetada, uurida, avastada ja kohtus menetleda kuritegusid või elektroonilise sidesüsteemi volitamata kasutamist.

| (5) | Mitmed liikmesriigid on võtnud vastu õigusaktid, mille kohaselt teenuse pakkujad peaksid andmeid säilitama kuritegude ennetamiseks, uurimiseks, avastamiseks ja kohtus menetlemiseks. Need siseriiklikud sätted erinevad märkimisväärselt. |
| --- | --- |

(5)

Mitmed liikmesriigid on võtnud vastu õigusaktid, mille kohaselt teenuse pakkujad peaksid andmeid säilitama kuritegude ennetamiseks, uurimiseks, avastamiseks ja kohtus menetlemiseks. Need siseriiklikud sätted erinevad märkimisväärselt.

| (6) | Õiguslikud ja tehnilised erinevused siseriiklike sätete vahel, mis käsitlevad andmete säilitamist kuritegude ennetamiseks, uurimiseks, avastamiseks ja kohtus menetlemiseks, on takistuseks elektrooniliste sideteenuste siseturul; teenuse pakkujatele seatakse erinevaid nõudmisi olenevalt säilitatavate liiklus- või asukohaandmete liigist, säilitamistingimustest ja säilitamistähtaegadest. |
| --- | --- |

(6)

Õiguslikud ja tehnilised erinevused siseriiklike sätete vahel, mis käsitlevad andmete säilitamist kuritegude ennetamiseks, uurimiseks, avastamiseks ja kohtus menetlemiseks, on takistuseks elektrooniliste sideteenuste siseturul; teenuse pakkujatele seatakse erinevaid nõudmisi olenevalt säilitatavate liiklus- või asukohaandmete liigist, säilitamistingimustest ja säilitamistähtaegadest.

| (7) | Justiits- ja siseküsimuste nõukogu 19. detsembri 2002. aasta kohtumise järeldustes rõhutatakse, et seoses elektrooniliste sideteenuste võimaluste märkimisväärse kasvuga on elektrooniliste sideteenuste kasutamisega seotud andmed eriti olulised ja seetõttu on need ka väärtuslikuks vahendiks kuritegevuse ja kuritegude, eriti organiseeritud kuritegevuse ennetamisel, uurimisel, avastamisel ja kohtus menetlemisel. |
| --- | --- |

(7)

Justiits- ja siseküsimuste nõukogu 19. detsembri 2002. aasta kohtumise järeldustes rõhutatakse, et seoses elektrooniliste sideteenuste võimaluste märkimisväärse kasvuga on elektrooniliste sideteenuste kasutamisega seotud andmed eriti olulised ja seetõttu on need ka väärtuslikuks vahendiks kuritegevuse ja kuritegude, eriti organiseeritud kuritegevuse ennetamisel, uurimisel, avastamisel ja kohtus menetlemisel.

| (8) | Terrorismivastase võitluse deklaratsiooniga, mille Euroopa Ülemkogu võttis vastu 25. märtsil 2004, tehti nõukogule ülesandeks analüüsida ettepanekuid seoses sideteenuste liiklusandmete säilitamist käsitlevate eeskirjade kehtestamisega teenuse pakkujatele. |
| --- | --- |

(8)

Terrorismivastase võitluse deklaratsiooniga, mille Euroopa Ülemkogu võttis vastu 25. märtsil 2004, tehti nõukogule ülesandeks analüüsida ettepanekuid seoses sideteenuste liiklusandmete säilitamist käsitlevate eeskirjade kehtestamisega teenuse pakkujatele.

| (9) | Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni artikli 8 kohaselt on igaühel õigus oma eraelu austamisele ja kirjavahetuse kaitsele. Avalik võim võib selle õiguse teostamisse sekkuda ainult õiguslikul alusel ja juhul, kui see on demokraatlikus ühiskonnas vajalik muu hulgas riikliku julgeoleku või üldise turvalisuse, korrarikkumise või kuriteo takistamise huvides või teiste isikute õiguste ja vabaduste kaitseks. Kuna andmete säilitamine on osutunud nii vajalikuks ja tõhusaks õiguskaitsevahendiks mitmes liikmesriigis toimunud uurimiste käigus, eriti selliste raskete juhtumite puhul nagu organiseeritud kuritegevus ja terrorism, on vaja tagada säilitatud andmete kättesaadavus õiguskaitseasutustele teatava ajavahemiku jooksul, käesolevas direktiivis sätestatud tingimustel. Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni artikli 8 nõuetele vastava andmete säilitamise vahendi vastuvõtmine on seetõttu vajalik meede. |
| --- | --- |

(9)

Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni artikli 8 kohaselt on igaühel õigus oma eraelu austamisele ja kirjavahetuse kaitsele. Avalik võim võib selle õiguse teostamisse sekkuda ainult õiguslikul alusel ja juhul, kui see on demokraatlikus ühiskonnas vajalik muu hulgas riikliku julgeoleku või üldise turvalisuse, korrarikkumise või kuriteo takistamise huvides või teiste isikute õiguste ja vabaduste kaitseks. Kuna andmete säilitamine on osutunud nii vajalikuks ja tõhusaks õiguskaitsevahendiks mitmes liikmesriigis toimunud uurimiste käigus, eriti selliste raskete juhtumite puhul nagu organiseeritud kuritegevus ja terrorism, on vaja tagada säilitatud andmete kättesaadavus õiguskaitseasutustele teatava ajavahemiku jooksul, käesolevas direktiivis sätestatud tingimustel. Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni artikli 8 nõuetele vastava andmete säilitamise vahendi vastuvõtmine on seetõttu vajalik meede.

| (10) | Nõukogu kinnitas 13. juulil 2005 Londoni terrorirünnakuid hukka mõistvas deklaratsioonis vajadust võtta niipea kui võimalik vastu telekommunikatsiooniandmete säilitamist käsitlevad ühised meetmed. |
| --- | --- |

(10)

Nõukogu kinnitas 13. juulil 2005 Londoni terrorirünnakuid hukka mõistvas deklaratsioonis vajadust võtta niipea kui võimalik vastu telekommunikatsiooniandmete säilitamist käsitlevad ühised meetmed.

| (11) | Võttes arvesse liiklus- või asukohaandmete tähtsust kuritegude uurimisel, avastamisel ja kohtus menetlemisel, mida näitavad uurimused ja kinnitab mitmete liikmesriikide praktiline kogemus, on vaja Euroopa tasandil tagada elektrooniliste sideteenuste pakkujate üldkasutatava elektroonilise sideteenuse või üldkasutatava võrguteenuse pakkujate tegevusega kaasnevate või nende töödeldud andmete säilitamine teatud ajavahemiku jooksul vastavalt käesolevas direktiivis sätestatud tingimustele. |
| --- | --- |

(11)

Võttes arvesse liiklus- või asukohaandmete tähtsust kuritegude uurimisel, avastamisel ja kohtus menetlemisel, mida näitavad uurimused ja kinnitab mitmete liikmesriikide praktiline kogemus, on vaja Euroopa tasandil tagada elektrooniliste sideteenuste pakkujate üldkasutatava elektroonilise sideteenuse või üldkasutatava võrguteenuse pakkujate tegevusega kaasnevate või nende töödeldud andmete säilitamine teatud ajavahemiku jooksul vastavalt käesolevas direktiivis sätestatud tingimustele.

| (12) | Direktiivi 2002/58/EÜ artikli 15 lõige 1 kehtib andmete suhtes endiselt, kaasa arvatud tagajärjetute helistamiskatsetega seotud andmed, mille säilitamist käesolevas direktiivis eraldi ei nõuta ja mis seega jäävad selle reguleerimisalast välja, ning andmete säilitamine teistel kui käesoleva direktiiviga hõlmatud eesmärkidel, sealhulgas kohtumõistmise eesmärkidel. |
| --- | --- |

(12)

Direktiivi 2002/58/EÜ artikli 15 lõige 1 kehtib andmete suhtes endiselt, kaasa arvatud tagajärjetute helistamiskatsetega seotud andmed, mille säilitamist käesolevas direktiivis eraldi ei nõuta ja mis seega jäävad selle reguleerimisalast välja, ning andmete säilitamine teistel kui käesoleva direktiiviga hõlmatud eesmärkidel, sealhulgas kohtumõistmise eesmärkidel.

| (13) | Käesolev direktiiv kehtib üksnes side või sideteenuse pakkumisega kaasnevate või sellega seoses töödeldud andmete suhtes ega kehti edastatud teabe sisuks olevate andmete suhtes. Andmete säilitamisel tuleb silmas pidada, et seda ei tehtaks rohkem kui üks kord. Asjaomaste sideteenuste osutamisel loodud või töödeldud andmed tähendavad juurdepääsetavaid andmeid. Eriti e-posti ja Interneti-telefoniga seotud andmete säilitamisel võib selle ulatus piirduda pakkujate või võrguteenuse pakkujate endi teenusega. |
| --- | --- |

(13)

Käesolev direktiiv kehtib üksnes side või sideteenuse pakkumisega kaasnevate või sellega seoses töödeldud andmete suhtes ega kehti edastatud teabe sisuks olevate andmete suhtes. Andmete säilitamisel tuleb silmas pidada, et seda ei tehtaks rohkem kui üks kord. Asjaomaste sideteenuste osutamisel loodud või töödeldud andmed tähendavad juurdepääsetavaid andmeid. Eriti e-posti ja Interneti-telefoniga seotud andmete säilitamisel võib selle ulatus piirduda pakkujate või võrguteenuse pakkujate endi teenusega.

| (14) | Elektrooniliste sideteenustega seotud tehnoloogia muutub kiiresti ja pädevate ametiasutuste õiguslikud nõudmised võivad muutuda. Nõuannete saamiseks ja parimat tava puudutavate kogemuste jagamiseks sellises olukorras kavatseb komisjon moodustada rühma, kuhu on koondatud liikmesriikide õiguskaitseorganid, elektrooniliste sideteenuste tööstus, Euroopa Parlamendi ja andmekaitsega tegelevate ametiasutuste, kaasa arvatud Euroopa Andmekaitseinspektori esindajad. |
| --- | --- |

(14)

Elektrooniliste sideteenustega seotud tehnoloogia muutub kiiresti ja pädevate ametiasutuste õiguslikud nõudmised võivad muutuda. Nõuannete saamiseks ja parimat tava puudutavate kogemuste jagamiseks sellises olukorras kavatseb komisjon moodustada rühma, kuhu on koondatud liikmesriikide õiguskaitseorganid, elektrooniliste sideteenuste tööstus, Euroopa Parlamendi ja andmekaitsega tegelevate ametiasutuste, kaasa arvatud Euroopa Andmekaitseinspektori esindajad.

| (15) | Direktiivid 95/46/EÜ ja 2002/58/EÜ on täielikult kohaldatavad käesoleva direktiivi kohaselt säilitatavate andmete suhtes. Direktiivi 95/46/EÜ artikli 30 lõike 1 punkt c näeb ette konsulteerimise selle direktiivi artikli 29 alusel loodud töörühmaga üksikisikute kaitseks seoses isikuandmete töötlemisega. |
| --- | --- |

(15)

Direktiivid 95/46/EÜ ja 2002/58/EÜ on täielikult kohaldatavad käesoleva direktiivi kohaselt säilitatavate andmete suhtes. Direktiivi 95/46/EÜ artikli 30 lõike 1 punkt c näeb ette konsulteerimise selle direktiivi artikli 29 alusel loodud töörühmaga üksikisikute kaitseks seoses isikuandmete töötlemisega.

| (16) | Teenusepakkujate kohustused seoses direktiivi 95/46/EÜ artiklist 6 tulenevate meetmetega andmete kvaliteetsuse tagamiseks, samuti nende kohustused seoses meetmetega andmetöötluse konfidentsiaalsuse ja turvalisuse tagamiseks, mis tulenevad selle direktiivi artiklitest 16 ja 17, kehtivad täielikult ka käesoleva direktiivi tähenduses säilitatavate andmete kohta. |
| --- | --- |

(16)

Teenusepakkujate kohustused seoses direktiivi 95/46/EÜ artiklist 6 tulenevate meetmetega andmete kvaliteetsuse tagamiseks, samuti nende kohustused seoses meetmetega andmetöötluse konfidentsiaalsuse ja turvalisuse tagamiseks, mis tulenevad selle direktiivi artiklitest 16 ja 17, kehtivad täielikult ka käesoleva direktiivi tähenduses säilitatavate andmete kohta.

| (17) | On oluline, et liikmesriigid võtaksid õiguslikke meetmeid, mis tagaksid käesoleva direktiivi kohaselt säilitatud andmete kättesaadavuse ainult pädevatele siseriiklikele ametiasutustele kooskõlas siseriikliku õigusega, täielikult kinni pidades asjaomaste isikute põhiõigustest. |
| --- | --- |

(17)

On oluline, et liikmesriigid võtaksid õiguslikke meetmeid, mis tagaksid käesoleva direktiivi kohaselt säilitatud andmete kättesaadavuse ainult pädevatele siseriiklikele ametiasutustele kooskõlas siseriikliku õigusega, täielikult kinni pidades asjaomaste isikute põhiõigustest.

| (18) | Sellega seoses pannakse direktiivi 95/46/EÜ artiklis 24 liikmesriikidele kohustus määrata sanktsioonid kõnealuse direktiivi kohaselt vastu võetud sätete rikkumise eest. Direktiivi 2002/58/EÜ artikli 15 lõikes 2 kehtestatakse sama nõue seoses direktiivi 2002/58/EÜ kohaselt vastu võetud siseriiklike sätetega. Nõukogu 24. veebruari 2005. aasta raamotsus 2005/222/JSK infosüsteemide vastu suunatud rünnete kohta (5) sätestab, et õigusvastane tahtlik sisenemine infosüsteemi, kaasa arvatud seal asuvate andmete kasutamine, muudetakse kriminaalkorras karistatavaks. |
| --- | --- |

(18)

Sellega seoses pannakse direktiivi 95/46/EÜ artiklis 24 liikmesriikidele kohustus määrata sanktsioonid kõnealuse direktiivi kohaselt vastu võetud sätete rikkumise eest. Direktiivi 2002/58/EÜ artikli 15 lõikes 2 kehtestatakse sama nõue seoses direktiivi 2002/58/EÜ kohaselt vastu võetud siseriiklike sätetega. Nõukogu 24. veebruari 2005. aasta raamotsus 2005/222/JSK infosüsteemide vastu suunatud rünnete kohta (5) sätestab, et õigusvastane tahtlik sisenemine infosüsteemi, kaasa arvatud seal asuvate andmete kasutamine, muudetakse kriminaalkorras karistatavaks.

| (19) | Andmete õigusvastase töötlemise või muude direktiivi 95/46/EÜ kohaselt vastu võetud siseriiklike sätetega vastuolus oleva teo tõttu kahju kannatanud inimese õigus kahju hüvitamisele, mis tuleneb selle direktiivi artiklist 23, kehtib ka isikuandmete õigusvastase töötlemise kohta käesoleva direktiivi kohaselt. |
| --- | --- |

(19)

Andmete õigusvastase töötlemise või muude direktiivi 95/46/EÜ kohaselt vastu võetud siseriiklike sätetega vastuolus oleva teo tõttu kahju kannatanud inimese õigus kahju hüvitamisele, mis tuleneb selle direktiivi artiklist 23, kehtib ka isikuandmete õigusvastase töötlemise kohta käesoleva direktiivi kohaselt.

| (20) | Euroopa Nõukogu 2001. aasta küberkuritegevuse konventsioon ja Euroopa Nõukogu 1981. aasta konventsioon üksikisiku kaitse kohta isikuandmete automatiseeritud töötlemisel hõlmavad ka säilitatud andmeid käesoleva direktiivi tähenduses. |
| --- | --- |

(20)

Euroopa Nõukogu 2001. aasta küberkuritegevuse konventsioon ja Euroopa Nõukogu 1981. aasta konventsioon üksikisiku kaitse kohta isikuandmete automatiseeritud töötlemisel hõlmavad ka säilitatud andmeid käesoleva direktiivi tähenduses.

| (21) | Kuna käesoleva direktiivi eesmärke, milleks on ühtlustada teenusepakkujate kohustused säilitada teatavaid sideandmeid, nii et oleks tagatud nende kättesaadavus vastavalt liikmesriikide riiklikule õigusele määratletud raskete kuritegude uurimiseks, avastamiseks ja kohtus menetlemiseks, ei ole liikmesriikidel võimalik piisaval määral saavutada ning seetõttu on eesmärk käesoleva direktiivi ulatuse ja mõju tõttu paremini saavutatav ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Nimetatud artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv kaugemale sellest, mis on vajalik nimetatud eesmärkide saavutamiseks. |
| --- | --- |

(21)

Kuna käesoleva direktiivi eesmärke, milleks on ühtlustada teenusepakkujate kohustused säilitada teatavaid sideandmeid, nii et oleks tagatud nende kättesaadavus vastavalt liikmesriikide riiklikule õigusele määratletud raskete kuritegude uurimiseks, avastamiseks ja kohtus menetlemiseks, ei ole liikmesriikidel võimalik piisaval määral saavutada ning seetõttu on eesmärk käesoleva direktiivi ulatuse ja mõju tõttu paremini saavutatav ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Nimetatud artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv kaugemale sellest, mis on vajalik nimetatud eesmärkide saavutamiseks.

| (22) | Käesolevas direktiivis peetakse kinni põhiõigustest ja eelkõige Euroopa Liidu põhiõiguste hartaga tunnustatud põhimõtetest. Eelkõige püüab käesolev direktiiv koos direktiiviga 2002/58/EÜ tagada põhiõigustest kinnipidamise kodanike eraelu ja teabevahetuse puutumatusest kinnipidamise ja isikuandmete kaitsmisega, nagu see on esitatud harta artiklites 7 ja 8. |
| --- | --- |

(22)

Käesolevas direktiivis peetakse kinni põhiõigustest ja eelkõige Euroopa Liidu põhiõiguste hartaga tunnustatud põhimõtetest. Eelkõige püüab käesolev direktiiv koos direktiiviga 2002/58/EÜ tagada põhiõigustest kinnipidamise kodanike eraelu ja teabevahetuse puutumatusest kinnipidamise ja isikuandmete kaitsmisega, nagu see on esitatud harta artiklites 7 ja 8.

| (23) | Arvestades, et elektrooniliste sideteenuste pakkujatele pandud kohustused peaksid olema proportsionaalsed, nõuab see direktiiv, et nad säilitaksid ainult andmeid, mis tekivad või mida töödeldakse nende sideteenuste osutamisel; kui pakkujad neid andmeid ise ei tekita ega töötle, ei kohustata neid vastavaid andmeid säilitama. Käesoleva direktiivi eesmärk ei ole ühtlustada andmete säilitamise tehnoloogiat, mis tuleb valida riiklikul tasandil. |
| --- | --- |

(23)

Arvestades, et elektrooniliste sideteenuste pakkujatele pandud kohustused peaksid olema proportsionaalsed, nõuab see direktiiv, et nad säilitaksid ainult andmeid, mis tekivad või mida töödeldakse nende sideteenuste osutamisel; kui pakkujad neid andmeid ise ei tekita ega töötle, ei kohustata neid vastavaid andmeid säilitama. Käesoleva direktiivi eesmärk ei ole ühtlustada andmete säilitamise tehnoloogiat, mis tuleb valida riiklikul tasandil.

| (24) | Kooskõlas paremat õigusloomet käsitleva institutsioonidevahelise kokkuleppe (6) punktiga 34 julgustatakse liikmesriike koostama nende endi jaoks ja ühenduse huvides vastavustabeleid, kus on võimalikult suures ulatuses välja toodud vastavus käesoleva direktiivi ja ülevõtmismeetmete vahel, ning need tabelid avalikustama. |
| --- | --- |

(24)

Kooskõlas paremat õigusloomet käsitleva institutsioonidevahelise kokkuleppe (6) punktiga 34 julgustatakse liikmesriike koostama nende endi jaoks ja ühenduse huvides vastavustabeleid, kus on võimalikult suures ulatuses välja toodud vastavus käesoleva direktiivi ja ülevõtmismeetmete vahel, ning need tabelid avalikustama.

| (25) | Käesolev direktiiv ei piira liikmesriikide volitusi võtta vastu õigusakte, mis käsitlevad nende poolt määratud siseriiklike asutuste õigust andmetele juurde pääseda ja neid kasutada. Küsimused, mis puudutavad siseriiklike asutuste juurdepääsu käesoleva direktiivi kohaselt säilitatud andmetele tegevuste jaoks, mida nimetatakse direktiivi 95/46/EÜ artikli 3 lõike 2 esimeses taandes, ei kuulu ühenduse õiguse reguleerimisalasse. Siiski võivad need kuuluda siseriikliku õiguse või Euroopa Liidu lepingu VI jaotise kohase tegevuse alla. Need õigusaktid või tegevus peavad täielikult vastama põhiõigustele, mis tulenevad liikmesriikide ühistest põhiseaduslikest tavadest ning on tagatud Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsioonis. Nimetatud konventsiooni artiklis 8, nagu Euroopa Inimõiguste Kohus seda tõlgendab, nõutakse, et riiklike asutuste sekkumine eraelu puutumatuse õiguse teostamisse peab vastama hädavajalikkuse ja proportsionaalsuse nõuetele ning seetõttu teenima täpselt ja selgelt kindlaksmääratud ja õiguspäraseid eesmärke ning olema sekkumise eesmärgi suhtes piisav, asjakohane ja mõõdukas, |
| --- | --- |

(25)

Käesolev direktiiv ei piira liikmesriikide volitusi võtta vastu õigusakte, mis käsitlevad nende poolt määratud siseriiklike asutuste õigust andmetele juurde pääseda ja neid kasutada. Küsimused, mis puudutavad siseriiklike asutuste juurdepääsu käesoleva direktiivi kohaselt säilitatud andmetele tegevuste jaoks, mida nimetatakse direktiivi 95/46/EÜ artikli 3 lõike 2 esimeses taandes, ei kuulu ühenduse õiguse reguleerimisalasse. Siiski võivad need kuuluda siseriikliku õiguse või Euroopa Liidu lepingu VI jaotise kohase tegevuse alla. Need õigusaktid või tegevus peavad täielikult vastama põhiõigustele, mis tulenevad liikmesriikide ühistest põhiseaduslikest tavadest ning on tagatud Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsioonis. Nimetatud konventsiooni artiklis 8, nagu Euroopa Inimõiguste Kohus seda tõlgendab, nõutakse, et riiklike asutuste sekkumine eraelu puutumatuse õiguse teostamisse peab vastama hädavajalikkuse ja proportsionaalsuse nõuetele ning seetõttu teenima täpselt ja selgelt kindlaksmääratud ja õiguspäraseid eesmärke ning olema sekkumise eesmärgi suhtes piisav, asjakohane ja mõõdukas,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

Sisu ja reguleerimisala

1.   Käesoleva direktiivi eesmärk on ühtlustada liikmesriikide sätted, mis käsitlevad üldkasutatavate elektrooniliste sideteenuste või üldkasutatavate sidevõrkude pakkujate kohustusi säilitada teatavaid andmeid, mida nad loovad või töötlevad, et need oleksid kättesaadavad iga liikmesriigi riiklikus õiguses määratletud raskete kuritegude uurimiseks, avastamiseks ja kohtus menetlemiseks.

2.   Käesolevat direktiivi kohaldatakse nii füüsiliste kui ka juriidiliste isikute liiklus- ja asukohaandmete ning nendega seotud teabe suhtes, mis on vajalik abonendi või registreeritud kasutaja kindlaksmääramiseks. Direktiiv ei ole kohaldatav elektroonilise sideteenuse sisu suhtes, sealhulgas teave, mis kaasneb elektroonilise sidevõrgu kasutamisega.

Artikkel 2

Mõisted

1.   Käesolevas direktiivis kasutatakse direktiivis 95/46/EÜ, Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. märtsi 2002. aasta direktiivis 2002/21/EÜ elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste ühise reguleeriva raamistiku kohta (raamdirektiiv) (7) ja direktiivis 2002/58/EÜ sisalduvaid mõisteid.

2.   Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid:

| a) | andmed – liiklus- või asukohaandmed ja nendega seotud teave, mis on vajalik abonendi või kasutaja kindlakstegemiseks; |
| --- | --- |

a)

andmed – liiklus- või asukohaandmed ja nendega seotud teave, mis on vajalik abonendi või kasutaja kindlakstegemiseks;

| b) | kasutaja – juriidiline või füüsiline isik, kes kasutab üldkasutatavat elektroonilist sideteenust isiklikel või ärilistel eesmärkidel, ilma et ta oleks tingimata ise kõnealust teenust tellinud; |
| --- | --- |

b)

kasutaja – juriidiline või füüsiline isik, kes kasutab üldkasutatavat elektroonilist sideteenust isiklikel või ärilistel eesmärkidel, ilma et ta oleks tingimata ise kõnealust teenust tellinud;

| c) | telefoniteenus – telefonikõned (kaasa arvatud häälkõned, kõnepost, konverentsi- ja andmekõned), lisateenused (kaasa arvatud kõne suunamine ja kõne edastamine) ning sõnumi- ja multimeediateenus (kaasa arvatud lühisõnumiteenus, täiustatud sõnumiteenus või multimeediateenus); |
| --- | --- |

c)

telefoniteenus – telefonikõned (kaasa arvatud häälkõned, kõnepost, konverentsi- ja andmekõned), lisateenused (kaasa arvatud kõne suunamine ja kõne edastamine) ning sõnumi- ja multimeediateenus (kaasa arvatud lühisõnumiteenus, täiustatud sõnumiteenus või multimeediateenus);

| d) | kasutajatunnus – isikule Interneti-ühenduse või Interneti-teenuse abonendiks saamisel või registreerimisel antav unikaalne tunnus; |
| --- | --- |

d)

kasutajatunnus – isikule Interneti-ühenduse või Interneti-teenuse abonendiks saamisel või registreerimisel antav unikaalne tunnus;

| e) | kärjetunnus – selle tugijaama kärje tunnus, kust mobiiltelefoniside lähtus või kuhu see suundus; |
| --- | --- |

e)

kärjetunnus – selle tugijaama kärje tunnus, kust mobiiltelefoniside lähtus või kuhu see suundus;

| f) | ebaõnnestunud helistamiskatse – side, mille puhul ühendati telefonikõne edukalt, kuid sellele ei vastatud või ühendus ei tekkinud võrguhalduse tõttu. |
| --- | --- |

f)

ebaõnnestunud helistamiskatse – side, mille puhul ühendati telefonikõne edukalt, kuid sellele ei vastatud või ühendus ei tekkinud võrguhalduse tõttu.

Artikkel 3

Kohustus andmeid säilitada

1.   Erandina direktiivi 2002/58/EÜ artiklitest 5, 6 ja 9 võtavad liikmesriigid meetmeid, mis tagavad, et nende jurisdiktsiooni alla kuuluvate üldkasutatavate elektrooniliste sideteenuste või üldkasutatavate sidevõrkude pakkujate tegevusega kaasnevaid või nende töödeldud andmeid, mida nimetatakse käesoleva direktiivi artiklis 5, säilitatakse vastavalt käesoleva direktiivi sätetele.

2.   Lõikes 1 viidatud andmete säilitamise kohustus hõlmab ka artiklis 5 nimetatud andmete säilitamist, mis on seotud ebaõnnestunud helistamiskatsetega, kui need andmed luuakse või neid töödeldakse ja säilitatakse (telefonisideandmed) või registreeritakse (Interneti-sideandmed) asjaomase liikmesriigi jurisdiktsiooni alla kuuluvate üldkasutatavate elektrooniliste sideteenuste või üldkasutatavate sidevõrkude pakkujate tegevuse käigus. Käesoleva direktiiviga ei nõuta selliste andmete säilitamist, mis on seotud kõnedega, mille puhul ühendust ei saadud.

Artikkel 4

Juurdepääs andmetele

Liikmesriigid võtavad vastu meetmed, millega tagatakse, et käesoleva direktiivi kohaselt säilitatud andmeid antakse ainult pädevatele siseriiklikele asutustele, konkreetsetel juhtudel ja vastavalt siseriiklikele õigusaktidele. Menetluse, mida tuleb järgida, ja tingimused, mis peavad olema täidetud säilitatud andmetele juurdepääsu saamiseks vastavalt vajaduse ja proportsionaalsuse nõuetele, määratleb iga liikmesriik siseriiklikus õiguses vastavalt asjakohastele sätetele Euroopa Liidu või rahvusvahelises avalikus õiguses ning eriti Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsioonis, nagu Euroopa Inimõiguste Kohus seda tõlgendab.

Artikkel 5

Säilitatavate andmete liigid

1.   Liikmesriigid tagavad, et käesoleva direktiivi kohaselt säilitatakse järgmisi andmeliike:

| a) | andmed, mis on vajalikud sideallika seiramiseks ja tuvastamiseks:






  1) | telefonivõrgu ja mobiiltelefonivõrgu puhul:






  i) | helistaja telefoninumber; |
| --- | --- | --- | --- |

a)

andmed, mis on vajalikud sideallika seiramiseks ja tuvastamiseks:

1)

telefonivõrgu ja mobiiltelefonivõrgu puhul:

i)

helistaja telefoninumber;

| ii) | abonendi või registreeritud kasutaja nimi ja aadress; |
| --- | --- |

ii)

abonendi või registreeritud kasutaja nimi ja aadress;

| 2) | Interneti-ühenduse, e-posti ja Interneti-telefoni puhul:






  i) | eraldatud kasutajatunnused; |
| --- | --- | --- |

2)

Interneti-ühenduse, e-posti ja Interneti-telefoni puhul:

i)

eraldatud kasutajatunnused;

| ii) | üldkasutatavasse telefonivõrku saabuva side kasutajatunnus ja telefoninumber; |
| --- | --- |

ii)

üldkasutatavasse telefonivõrku saabuva side kasutajatunnus ja telefoninumber;

| iii) | selle abonendi või registreeritud kasutaja nimi ja aadress, kelle nimele Interneti-protokolli aadress, kasutajatunnus või telefoninumber olid eraldatud hetkel, mil side toimus; |
| --- | --- |

iii)

selle abonendi või registreeritud kasutaja nimi ja aadress, kelle nimele Interneti-protokolli aadress, kasutajatunnus või telefoninumber olid eraldatud hetkel, mil side toimus;

| b) | andmed, mis on vajalikud side sihtpunkti tuvastamiseks:






  1) | telefonivõrgu ja mobiiltelefonivõrgu puhul:






  i) | valitud number või numbrid (number või numbrid, millele helistati) ja juhul, kui kasutati lisateenuseid, nt kõne suunamine või kõne edastamine, number või numbrid, kuhu kõne suunati; |
| --- | --- | --- | --- |

b)

andmed, mis on vajalikud side sihtpunkti tuvastamiseks:

1)

telefonivõrgu ja mobiiltelefonivõrgu puhul:

i)

valitud number või numbrid (number või numbrid, millele helistati) ja juhul, kui kasutati lisateenuseid, nt kõne suunamine või kõne edastamine, number või numbrid, kuhu kõne suunati;

| ii) | abonendi (abonentide) või registreeritud kasutaja(te) nimi (nimed) ja aadress(id); |
| --- | --- |

ii)

abonendi (abonentide) või registreeritud kasutaja(te) nimi (nimed) ja aadress(id);

| 2) | e-posti ja Interneti-telefoni puhul:






  i) | Interneti-telefonikõne kavandatud vastuvõtja(te) kasutajatunnus(ed) või telefoninumber (telefoninumbrid); |
| --- | --- | --- |

2)

e-posti ja Interneti-telefoni puhul:

i)

Interneti-telefonikõne kavandatud vastuvõtja(te) kasutajatunnus(ed) või telefoninumber (telefoninumbrid);

| ii) | kavandatud vastuvõtva abonendi (abonentide) või registreeritud kasutaja(te) nimi (nimed), aadress(id) ja kasutajatunnus(ed); |
| --- | --- |

ii)

kavandatud vastuvõtva abonendi (abonentide) või registreeritud kasutaja(te) nimi (nimed), aadress(id) ja kasutajatunnus(ed);

| c) | andmed, mis on vajalikud side kuupäeva, aja ja kestuse kindlaksmääramiseks:






  1) | telefonivõrgu ja mobiiltelefonivõrgu puhul side alguse ja lõpu kuupäev ja kellaaeg; |
| --- | --- | --- |

c)

andmed, mis on vajalikud side kuupäeva, aja ja kestuse kindlaksmääramiseks:

1)

telefonivõrgu ja mobiiltelefonivõrgu puhul side alguse ja lõpu kuupäev ja kellaaeg;

| 2) | Interneti-ühenduse, e-posti teenuse ja Interneti-telefoni teenuse puhul:






  i) | Interneti-seansi alguse ja lõpu kuupäev ja kellaaeg konkreetse ajavööndi järgi koos dünaamilise või staatilise Interneti-protokolli aadressiga, mille on kasutajale eraldanud Interneti-teenuse pakkuja, ja abonendi või registreeritud kasutaja kasutajatunnusega; |
| --- | --- | --- |

2)

Interneti-ühenduse, e-posti teenuse ja Interneti-telefoni teenuse puhul:

i)

Interneti-seansi alguse ja lõpu kuupäev ja kellaaeg konkreetse ajavööndi järgi koos dünaamilise või staatilise Interneti-protokolli aadressiga, mille on kasutajale eraldanud Interneti-teenuse pakkuja, ja abonendi või registreeritud kasutaja kasutajatunnusega;

| ii) | e-posti või Interneti-telefoni kasutamise alguse (log-in) ja lõpu (log-off) kuupäev ja kellaaeg konkreetse ajavööndi järgi; |
| --- | --- |

ii)

e-posti või Interneti-telefoni kasutamise alguse (log-in) ja lõpu (log-off) kuupäev ja kellaaeg konkreetse ajavööndi järgi;

| d) | andmed, mis on vajalikud sideliigi kindlaksmääramiseks:






  1) | telefonivõrgu ja mobiiltelefonivõrgu puhul: kasutatud telefoniteenus; |
| --- | --- | --- |

d)

andmed, mis on vajalikud sideliigi kindlaksmääramiseks:

1)

telefonivõrgu ja mobiiltelefonivõrgu puhul: kasutatud telefoniteenus;

| 2) | e-posti ja Interneti-telefoni puhul: kasutatud Interneti-teenus; |
| --- | --- |

2)

e-posti ja Interneti-telefoni puhul: kasutatud Interneti-teenus;

| e) | andmed, mis on vajalikud kasutaja sidevahendi või oletatava sidevahendi kindlaksmääramiseks:






  1) | telefonivõrgu puhul telefoninumbrid, millelt ja millele helistati; |
| --- | --- | --- |

e)

andmed, mis on vajalikud kasutaja sidevahendi või oletatava sidevahendi kindlaksmääramiseks:

1)

telefonivõrgu puhul telefoninumbrid, millelt ja millele helistati;

| 2) | mobiiltelefonivõrgu puhul:






  i) | telefoninumbrid, millelt ja millele helistati; |
| --- | --- | --- |

2)

mobiiltelefonivõrgu puhul:

i)

telefoninumbrid, millelt ja millele helistati;

| ii) | helistaja rahvusvaheline mobiilside abonendi tunnus (IMSI); |
| --- | --- |

ii)

helistaja rahvusvaheline mobiilside abonendi tunnus (IMSI);

| iii) | helistaja rahvusvaheline mobiilside lõppseadme tunnus (IMEI); |
| --- | --- |

iii)

helistaja rahvusvaheline mobiilside lõppseadme tunnus (IMEI);

| iv) | vastuvõtja IMSI; |
| --- | --- |

iv)

vastuvõtja IMSI;

| v) | vastuvõtja IMEI; |
| --- | --- |

v)

vastuvõtja IMEI;

| vi) | anonüümsete ettemakstud teenuste puhul teenuse esmase aktiveerimise kuupäev ja kellaaeg ning tugijaama kärjetunnus (Cell ID), millest teenus aktiveeriti; |
| --- | --- |

vi)

anonüümsete ettemakstud teenuste puhul teenuse esmase aktiveerimise kuupäev ja kellaaeg ning tugijaama kärjetunnus (Cell ID), millest teenus aktiveeriti;

| 3) | Interneti-ühenduse, e-posti ja Interneti-telefoni puhul:






  i) | helistaja telefoninumber sissehelistamisega ühenduse puhul; |
| --- | --- | --- |

3)

Interneti-ühenduse, e-posti ja Interneti-telefoni puhul:

i)

helistaja telefoninumber sissehelistamisega ühenduse puhul;

| ii) | digitaalne abonendiliin (DSL) või mõni muu tunnus side algataja kohta; |
| --- | --- |

ii)

digitaalne abonendiliin (DSL) või mõni muu tunnus side algataja kohta;

| f) | andmed, mis on vajalikud mobiilsidevahendi asukoha kindlaksmääramiseks:






  1) | tugijaama tunnus (Cell ID) side alustamise ajal; |
| --- | --- | --- |

f)

andmed, mis on vajalikud mobiilsidevahendi asukoha kindlaksmääramiseks:

1)

tugijaama tunnus (Cell ID) side alustamise ajal;

| 2) | andmed, mis määratlevad tugijaamade geograafilise asukoha viitega nende tunnustele (Cell ID) ajavahemikul, mille jooksul sideandmeid säilitatakse. |
| --- | --- |

2)

andmed, mis määratlevad tugijaamade geograafilise asukoha viitega nende tunnustele (Cell ID) ajavahemikul, mille jooksul sideandmeid säilitatakse.

2.   Side sisu paljastavaid andmeid ei tohi käesoleva direktiivi kohaselt säilitada.

Artikkel 6

Säilitamistähtajad

Liikmesriigid tagavad, et artiklis 5 osutatud andmeid säilitatakse mitte vähem kui kuue kuu ja kõige rohkem kahe aasta jooksul alates side toimumise kuupäevast.

Artikkel 7

Andmekaitse ja andmete turvalisus

Ilma et see piiraks vastavalt direktiividele 95/46/EÜ ja 2002/58/EÜ vastu võetud sätete kohaldamist, tagab iga liikmesriik, et üldkasutatavate elektrooniliste sideteenuste või üldkasutatavate sidevõrkude pakkujad peavad käesoleva direktiivi alusel säilitatud andmete puhul kinni vähemalt järgnevatest andmete turvalisuse põhimõtetest:

| a) | säilitatud andmed on sama kvaliteediga ning nende suhtes kehtivad samad turvalisuse ja kaitse meetmed, nagu võrgus olevate andmete suhtes; |
| --- | --- |

a)

säilitatud andmed on sama kvaliteediga ning nende suhtes kehtivad samad turvalisuse ja kaitse meetmed, nagu võrgus olevate andmete suhtes;

| b) | andmete suhtes kehtivad asjakohased tehnilised ja korralduslikud meetmed, millega kaitstakse andmeid juhusliku hävimise või ebaseadusliku hävitamise, kadumise või muutmise, loata või ebaseadusliku säilitamise, töötlemise, juurdepääsu või avalikustamise eest; |
| --- | --- |

b)

andmete suhtes kehtivad asjakohased tehnilised ja korralduslikud meetmed, millega kaitstakse andmeid juhusliku hävimise või ebaseadusliku hävitamise, kadumise või muutmise, loata või ebaseadusliku säilitamise, töötlemise, juurdepääsu või avalikustamise eest;

| c) | andmete suhtes kehtivad asjakohased tehnilised ja korralduslikud meetmed, millega tagatakse, et andmetele pääsevad juurde ainult eriloaga töötajad,
  ja |
| --- | --- |

c)

andmete suhtes kehtivad asjakohased tehnilised ja korralduslikud meetmed, millega tagatakse, et andmetele pääsevad juurde ainult eriloaga töötajad,

ja

| d) | säilitamisperioodi lõpus hävitatakse kõik andmed, v.a andmed, mida on kasutatud ja mis on kaitstud. |
| --- | --- |

d)

säilitamisperioodi lõpus hävitatakse kõik andmed, v.a andmed, mida on kasutatud ja mis on kaitstud.

Artikkel 8

Säilitatavate andmete säilitamistingimused

Liikmesriigid tagavad, et artiklis 5 nimetatud andmed säilitatakse vastavalt käesolevale direktiivile sel viisil, et säilitatud andmeid ja kogu muud andmetega seonduvat vajalikku teavet saaks taotluse korral viivitamatult pädevatele ametiasutustele edastada.

Artikkel 9

Järelevalveasutus

1.   Iga liikmesriik näeb ette ühe või mitu ametiasutust, et teostada oma territooriumil järelevalvet artikli 7 kohaselt vastu võetud sätete kohaldamise üle seoses säilitatavate andmete turvalisusega. Need asutused võivad olla samad, millele on viidatud direktiivi 95/46/EÜ artiklis 28.

2.   Lõikes 1 osutatud asutused tegutsevad selles lõikes nimetatud järelevalve alal täiesti sõltumatult.

Artikkel 10

Statistika

1.   Liikmesriigid tagavad, et üldkasutatava elektroonilise sideteenuse või üldkasutatavate sidevõrkude pakkujate tegevusega kaasnevate või nende töödeldud säilitatud andmete kohane statistika edastatakse komisjonile igal aastal. Selline statistika hõlmab:

| — | juhtumeid, mil teave edastati asjakohastele ametiasutustele vastavalt kohaldatavale siseriiklikule seadusele, |
| --- | --- |

—

juhtumeid, mil teave edastati asjakohastele ametiasutustele vastavalt kohaldatavale siseriiklikule seadusele,

| — | aega, mis jääb andmete säilitamise kuupäeva ja selle kuupäeva vahele, mil pädev ametiasutus andmete edastamist taotles, |
| --- | --- |

—

aega, mis jääb andmete säilitamise kuupäeva ja selle kuupäeva vahele, mil pädev ametiasutus andmete edastamist taotles,

| — | juhtumeid, mil taotlusi ei olnud võimalik täita. |
| --- | --- |

—

juhtumeid, mil taotlusi ei olnud võimalik täita.

2.   Selline statistika ei sisalda isikuandmeid.

Artikkel 11

Direktiivi 2002/58/EÜ muutmine

Direktiivi 2002/58/EÜ artiklisse 15 lisatakse järgmine lõige:

“1a.   Lõiget 1 ei kohaldata andmete suhtes, mille säilitamist eraldi nõutakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. märtsi 2006. aasta direktiivis 2006/24/EÜ, mis käsitleb üldkasutatavate elektrooniliste sideteenuste või üldkasutatavate sidevõrkude pakkujate tegevusega kaasnevate või nende töödeldud andmete säilitamist, (8) selle direktiivi artikli 1 lõikes 1 viidatud eesmärkidel.

Artikkel 12

Edasised meetmed

1.   Liikmesriik, kus on kujunenud olukord, mis annab põhjust artiklis 6 nimetatud maksimaalse säilitusaja pikendamiseks piiratud ajavahemikuks, võib vajalikud meetmed võtta. See liikmesriik teatab viivitamatult komisjonile ja teavitab teisi liikmesriike käesoleva artikli kohaselt võetud meetmetest ning märgib, millisel põhjendusel meetmed võeti.

2.   Kuue kuu jooksul pärast lõikes 1 mainitud teate saamist kiidab komisjon vastavad riiklikud meetmed heaks või lükkab tagasi, olles kindlaks teinud, kas need kujutavad või ei kujuta endast omavolilist diskrimineerimist või varjatud kaubanduspiirangut liikmesriikide vahel ja kas need võivad kujuneda siseturu toimimist takistavaks või mitte. Kui komisjon pole selle aja jooksul otsust teinud, loetakse siseriiklikud meetmed vastuvõetuks.

3.   Kui liikmesriigi siseriiklikud meetmed, mis käesolevast direktiivist kõrvale kalduvad, kiidetakse lõike 2 kohaselt heaks, võib komisjon kaaluda, kas teha ettepanek direktiivi muutmiseks.

Artikkel 13

Õiguskaitsevahendid, vastutus ja sanktsioonid

1.   Iga liikmesriik võtab vajalikud meetmed tagamaks, et siseriiklikud meetmed direktiivi 95/46/EÜ III peatüki (mis näeb ette õiguskaitsevahendid, vastutuse ja sanktsioonid) rakendamiseks viiakse käesoleva direktiivi alla kuuluvate andmete töötlemisel täielikult ellu.

2.   Eriti võtab iga liikmesriik vajalikud meetmed tagamaks, et tahtlik käesoleva direktiivi alusel säilitatud andmetega tutvumine või nende edastamine, mida selle direktiivi kohaselt vastu võetud siseriiklikud õigusaktid ei luba, oleks karistatav sanktsioonidega, sealhulgas haldus- või kriminaalsanktsioonidega, mis on tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad.

Artikkel 14

Hindamine

1.   Hiljemalt 15. septembril 2010. aastal esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule käesoleva direktiivi kohaldamise ja mõju hinnangu seoses majandusettevõtjate ja tarbijatega, võttes arvesse elektroonilise sidetehnoloogia edasist arengut ja artikli 10 kohaselt komisjonile esitatud statistilisi tegureid, selleks et otsustada, kas käesoleva direktiivi sätteid on vaja muuta, eelkõige seoses artiklis 5 toodud andmete nimekirjaga ja artiklis 6 sätestatud säilitamistähtaegadega. Hindamise tulemused tehakse avalikult kättesaadavaks.

2.   Selleks analüüsib komisjon kõiki tähelepanekuid, mis liikmesriigid või direktiivi 95/46/EÜ artikli 29 alusel loodud töörühm talle on esitanud.

Artikkel 15

Ülevõtmine

1.   Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 15. septembril 2007. aastal. Nad teavitavad sellest viivitamata komisjoni. Kui liikmesriigid need meetmed vastu võtavad, lisavad nad nendesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

2.   Liikmesriigid teatavad komisjonile käesoleva direktiiviga hõlmatud valdkonnas vastu võetud tähtsamate siseriiklike normide teksti.

3.   Iga liikmesriik võib käesoleva direktiivi kohaldamist Interneti-ühenduse, Interneti-telefoni ja e-postiga seotud sideandmete säilitamise suhtes lükata edasi kuni 15. märtsini 2009. Liikmesriik, kes kavatseb seda lõiget kasutada, teatab sellest nõukogule ja komisjonile deklaratsiooniga käesoleva direktiivi vastuvõtmisel. Deklaratsioon avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Artikkel 16

Jõustumine

Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Artikkel 17

Adressaadid

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

Strasbourg, 15. märts 2006

Euroopa Parlamendi nimel

president

J. BORRELL FONTELLES

Nõukogu nimel

eesistuja

H. WINKLER

---

(1)  Arvamus on esitatud 19. jaanuaril 2006 (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

1

Euroopa Liidu Teatajas

(2)  Euroopa Parlamendi 14. detsembri 2005. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 21. veebruari 2006. aasta otsus.

2

Euroopa Liidu Teatajas

(3)  EÜT L 281, 23.11.1995, lk 31. Direktiivi on muudetud määrusega (EÜ) nr 1882/2003 (ELT L 284, 31.10.2003, lk 1).

3

(4)  EÜT L 201, 31.7.2002, lk 37.

4

(5)  ELT L 69, 16.3.2005, lk 67.

5

(6)  ELT C 321, 31.12.2003, lk 1.

6

(7)  EÜT L 108, 24.4.2002, lk 33.

7

(8)  ELT L 105, 13.4.2006, lk 54.”

8

---

Madalmaade avaldus

vastavalt direktiivi 2006/24/EÜ artikli 15 lõikele 3

Seoses Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga, mis käsitleb üldkasutatavate elektrooniliste sideteenuste osutamisel töödeldud andmete säilitamist ning millega muudetakse direktiivi 2002/58/EÜ, kasutavad Madalmaad võimalust lükata direktiivi kohaldamine Interneti-ühenduse, Interneti-telefoni ja e-postiga seotud sideandmete säilitamise suhtes edasi maksimaalselt 18kuuliseks ajavahemikuks alates direktiivi jõustumiskuupäevast.

---

Austria avaldus

vastavalt direktiivi 2006/24/EÜ artikli 15 lõikele 3

Austria teatab, et lükkab 18kuuliseks ajavahemikuks edasi kõnealuse direktiivi kohaldamise Interneti-ühenduse, Interneti-telefoni ja e-postiga seotud sideandmete säilitamise suhtes alates artikli 15 lõikes 1 osutatud kuupäevast.

---

Eesti avaldus

vastavalt direktiivi 2006/24/EÜ artikli 15 lõikele 3

Kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (mis käsitleb üldkasutatavate elektrooniliste sideteenuste osutamisel töödeldud andmete säilitamist ning millega muudetakse direktiivi 2002/58/EÜ) artikli 15 lõikega 3 teatab Eesti oma kavatsusest lükata nimetatud lõike alusel edasi direktiivi kohaldamine Interneti-ühenduse, Interneti-telefoni ja e-postiga seotud sideandmete säilitamise suhtes 36kuuliseks ajavahemikuks alates direktiivi vastuvõtmise kuupäevast.

---

Ühendkuningriigi avaldus

vastavalt direktiivi 2006/24/EÜ artikli 15 lõikele 3

Ühendkuningriik teatab, et kooskõlas üldkasutatavate elektrooniliste sideteenuste osutamisel töödeldud andmete säilitamist käsitleva ja direktiivi 2002/58/EÜ muutva direktiivi artikli 15 lõikega 3 lükkab Ühendkuningriik edasi kõnealuse direktiivi kohaldamise Interneti-ühenduse, Interneti-telefoni ja e-postiga seotud sideandmete säilitamise suhtes.

---

Küprose Vabariigi avaldus

vastavalt direktiivi 2006/24/EÜ artikli 15 lõikele 3

Küprose Vabariik teatab, et lükkab artikli 15 lõikes 3 kindlaks määratud kuupäevani edasi direktiivi kohaldamise Interneti-ühenduse, Interneti-telefoni ja e-postiga seotud sideandmete säilitamise suhtes.

---

Kreeka Vabariigi deklaratsioon

vastavalt direktiivi 2006/24/EÜ artikli 15 lõikele 3

Kreeka teatab, et kooskõlas artikli 15 lõikega 3 lükkab Kreeka kõnealuse direktiivi kohaldamise Interneti-ühenduse, Interneti-telefoni ja e-postiga seotud sideandmete säilitamise suhtes edasi pärast artikli 15 lõikes 1 osutatud ajavahemiku lõppemist kuni 18kuuliseks ajavahemikuks.

---

Luksemburgi Suurhertsogiriigi avaldus

vastavalt direktiivi 2006/24/EÜ artikli 15 lõikele 3

Kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (mis käsitleb üldkasutatavate elektrooniliste sideteenuste osutamisel töödeldud andmete säilitamist ning millega muudetakse direktiivi 2002/58/EÜ) artikli 15 lõikega 3 teatab Luksemburgi Suurhertsogiriigi valitsus, et kavatseb kasutada võimalust lükata direktiivi artikli 15 lõike 3 alusel edasi direktiivi kohaldamine Interneti-ühenduse, Interneti-telefoni ja e-postiga seotud sideandmete säilitamise suhtes.

---

Sloveenia avaldus

vastavalt direktiivi 2006/24/EÜ artikli 15 lõikele 3

Sloveenia ühineb nende liikmesriikide rühmaga, kes tegid avalduse kooskõlas üldkasutatavate elektrooniliste sideteenuste osutamisel töödeldud andmete säilitamist käsitleva Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi artikli 15 lõikega 3, et lükata 18kuuliseks ajavahemikuks edasi direktiivi kohaldamine Interneti-ühenduse, Interneti-telefoni ja e-postiga seotud sideandmete säilitamise suhtes.

---

Rootsi avaldus

vastavalt direktiivi 2006/24/EÜ artikli 15 lõikele 3

Kooskõlas artikli 15 lõikega 3 soovib Rootsi kasutada võimalust lükata edasi käesoleva direktiivi kohaldamine Interneti-ühenduse, Interneti-telefoni ja e-postiga seotud sideandmete säilitamise suhtes.

---

Leedu Vabariigi avaldus

vastavalt direktiivi 2006/24/EÜ artikli 15 lõikele 3

Kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi eelnõu (mis käsitleb üldkasutatavate elektrooniliste sideteenuste osutamisel töödeldud andmete säilitamist ning millega muudetakse direktiivi 2002/58/EÜ (edaspidi direktiiv)) artikli 15 lõikega 3 teatab Leedu Vabariik, et pärast direktiivi vastuvõtmist lükkab Leedu Vabariik selle kohaldamise Interneti-ühenduse, Interneti-telefoni ja e-postiga seotud sideandmete säilitamise suhtes artikli 15 lõikes 3 sätestatud ajavahemikuks edasi.

---

Läti Vabariigi avaldus

vastavalt direktiivi 2006/24/EÜ artikli 15 lõikele 3

Läti teatab, et vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. märtsi 2006. aasta direktiivi 2006/24/EÜ (mis käsitleb üldkasutatavate elektrooniliste sideteenuste osutamisel töödeldud andmete säilitamist ning millega muudetakse direktiivi 2002/58/EÜ) artikli 15 lõikele 3 lükkab Läti edasi direktiivi kohaldamise Interneti-ühenduse, Interneti-telefoni ja e-postiga seotud sideandmete säilitamise suhtes kuni 15. märtsini 2009.

---

Tšehhi Vabariigi avaldus

vastavalt direktiivi 2006/24/EÜ artikli 15 lõikele 3

Kooskõlas artikli 15 lõikega 3 teatab Tšehhi Vabariik, et lükkab pärast direktiivi vastuvõtmise kuupäeva 36kuuliseks ajavahemikuks edasi kõnealuse direktiivi kohaldamise Interneti-ühenduse, Interneti-telefoni ja e-postiga seotud sideandmete säilitamise suhtes.

---

Belgia avaldus

vastavalt direktiivi 2006/24/EÜ artikli 15 lõikele 3

Belgia teatab, et kasutades artikli 15 lõikega 3 sätestatud võimalust, lükkab Belgia kõnealuse direktiivi kohaldamise Interneti-ühenduse, Interneti-telefoni ja e-postiga seotud sideandmete säilitamise suhtes edasi 36kuuliseks ajavahemikuks alates direktiivi vastuvõtmise kuupäevast.

---

Poola Vabariigi avaldus

vastavalt direktiivi 2006/24/EÜ artikli 15 lõikele 3

Käesolevaga teatab Poola, et kavatseb kasutada Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (mis käsitleb üldkasutatavate elektrooniliste sideteenuste osutamisel töödeldud andmete säilitamist ning millega muudetakse direktiivi 2002/58/EÜ) artikli 15 lõikega 3 sätestatud võimalust ning lükkab 18kuuliseks ajavahemikuks edasi kõnealuse direktiivi kohaldamise Interneti-ühenduse, Interneti-telefoni ja e-postiga seotud sideandmete säilitamise suhtes pärast artikli 15 lõikes 1 kindlaks määratud kuupäeva.

---

Soome avaldus

vastavalt direktiivi 2006/24/EÜ artikli 15 lõikele 3

Soome teatab, et kooskõlas üldkasutatavate elektrooniliste sideteenuste osutamisel töödeldud andmete säilitamist käsitleva ja direktiivi 2002/58/EÜ muutva direktiivi artikli 15 lõikega 3 lükkab Soome edasi kõnealuse direktiivi kohaldamise Interneti-ühenduse, Interneti-telefoni ja e-postiga seotud sideandmete säilitamise suhtes.

---

Saksamaa deklaratsioon

vastavalt direktiivi 2006/24/EÜ artikli 15 lõikele 3

Saksamaa jätab endale õiguse lükata edasi direktiivi kohaldamine Interneti-ühenduse, Interneti-telefoni ja e-postiga seotud sideandmete säilitamise suhtes 18 kuud pärast artikli 15 lõike 1 esimeses lauses nimetatud ajahetke.

---

Parandused

| 13.4.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 105/64 |
| --- | --- | --- | --- |

13.4.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 105/64

---

Nõukogu 16. novembri 2004. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 2028/2004 (millega muudetakse määrust (EÜ, Euratom) nr 1150/2000, millega rakendatakse ühenduste omavahendite süsteemi käsitlev otsus 94/728/EÜ) parandused

(
  Euroopa Liidu Teataja L 352, 27. november 2004
  )

| 1. | Esilehel, leheküljel 1 |
| --- | --- |

1.

Esilehel, leheküljel 1

asendatakse pealkiri:

“Nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 2028/2004, 16. november 2004, millega muudetakse määrust (EÜ, Euratom) nr 1150/2000, millega rakendatakse ühenduste omavahendite süsteemi käsitlev otsus 94/728/EÜ”

järgmisega:

“Nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 2028/2004, 16. november 2004, millega muudetakse määrust (EÜ, Euratom) nr 1150/2000, millega rakendatakse ühenduste omavahendite süsteemi käsitlev otsus 94/728/EÜ, Euratom”.

| 2. | Leheküljel 4 punkti 5 alapunktis f |
| --- | --- |

2.

Leheküljel 4 punkti 5 alapunktis f

asendatakse teine lause:

“Liikmesriigi käibemaksu-omavahendite baas, mille suhtes rakendatakse eespool nimetatud määra, ei või siiski ületada otsuse 2000/597/EÜ, Euratom artikli 2 lõikes 1 kindlaksmääratud protsendimäära tema RKTst, millele on viidatud käesoleva artikli lõike 7 esimeses lauses.”

järgmisega:

“Liikmesriigi käibemaksu-omavahendite baas, mille suhtes rakendatakse eespool nimetatud määra, ei või siiski ületada otsuse 2000/597/EÜ, Euratom artikli 2 lõike 1 punktis c kindlaksmääratud protsendimäära tema RKTst, millele on viidatud käesoleva artikli lõike 7 esimeses lauses.”.

| 3. | Leheküljel 5 punkti 7 lõikes 2 |
| --- | --- |

3.

Leheküljel 5 punkti 7 lõikes 2

asendatakse esimene lõik:

“2. Majandus- ja rahaliitu kuuluvate liikmesriikide puhul võrdub intressimäär Euroopa Liidu Teataja C-seerias avaldatud maksetähtpäeva kuu esimese kalendripäeva määraga, mida Euroopa Keskpank kohaldas oma refinantseerimistehingute suhtes ning mida on suurendatud kahe protsendipunkti võrra.”

järgmisega:

“2. Majandus- ja rahaliitu kuuluvate liikmesriikide puhul võrdub intressimäär Euroopa Liidu Teataja C-seerias avaldatud maksetähtpäeva kuu esimese kalendripäeva määraga, mida Euroopa Keskpank kohaldas oma põhiliste refinantseerimistehingute suhtes ning mida on suurendatud kahe protsendipunkti võrra.”.

| 4. | Leheküljel 7 punktis 16 |
| --- | --- |

4.

Leheküljel 7 punktis 16

asendatakse:

“Artikkel 21a

Käesoleva määruse artiklis 11 ettenähtud intressimäära kohaldatakse jätkuvalt hilinenud maksete eest intressi arvutamisel, kui maksetähtpäev on enne selle kuu lõppu, millal jõustub nõukogu määrus (EÜ) nr 2028/2004, 16. november 2004, millega muudetakse määrust (EÜ, Euratom) nr 1150/2000, millega rakendatakse ühenduste omavahendite süsteemi käsitlev otsus 94/728/EÜ, Euratom. (1)

järgmisega:

järgmisega:

“Artikkel 21a

Käesoleva määruse (seisuga enne nõukogu 16. novembri 2004. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 2028/2004 (millega muudetakse määrust (EÜ, Euratom) nr 1150/2000, millega rakendatakse ühenduste omavahendite süsteemi käsitlev otsus 94/728/EÜ, Euratom (2)) jõustumist) artiklis 11 ettenähtud intressimäära kohaldatakse jätkuvalt hilinenud maksete eest intressi arvutamisel, kui maksetähtpäev on enne selle kuu lõppu, millal nimetatud määrus jõustub.

---

(1)  ELT L 352, 27.11.2004, lk 1.”

1

(2)  ELT L 352, 27.11.2004, lk 1.”

2

---

| 13.4.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 105/65 |
| --- | --- | --- | --- |

13.4.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 105/65

---

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. septembri 2005. aasta direktiivi 2005/35/EÜ (mis käsitleb laevade põhjustatud merereostust ning karistuste kehtestamist merereostusega seotud rikkumiste eest) parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja L 255, 30. september 2005
  )

Leheküljele 11 pealkirja alla lisatakse järgmine tekst:

“(EMPs kohaldatav tekst)”.

---

| 13.4.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 105/66 |
| --- | --- | --- | --- |

13.4.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 105/66

---

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 1996. aasta direktiivi 96/74/EÜ (tekstiilinimetuste kohta) parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja L 32, 3. veebruar 1997
  )

(Eestikeelne eriväljaanne, 13. peatükk, 18. köide, lk 226)

Leheküljel 48 (eriväljaande leheküljel 236) II lisa kolmanda veeru kandes 19

| asendatakse: | “19 | Atsetaat | 19,00” |
| --- | --- | --- | --- |

asendatakse:

“19

Atsetaat

19,00”

| järgmisega: | “19 | Atsetaat | 9,00” |
| --- | --- | --- | --- |

järgmisega:

“19

Atsetaat

9,00”

---