# Az Európai Unió L 142/2006

| | ISSN 1725-5090 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 142 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 49. évfolyam2006. május 30. |

ISSN 1725-5090

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 142

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

49. évfolyam2006. május 30.

---

| Tartalom | | I   Kötelezően közzéteendő jogi aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | A Bizottság 794/2006/EK rendelete (2006. május 29.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék belépési árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról | 1 |
| | * | A Bizottság 795/2006/EK rendelete (2006. május 29.) a 27/2006/EK rendeletnek a német intervenciós hivatal birtokában lévő közönséges búza kivitelére irányuló folyamatos pályázati felhívás tárgyát képező mennyiség tekintetében történő módosításáról | 3 |
| | * | A Bizottság 796/2006/EK rendelete (2006. május 29.) az intervenciós ár 90 %-ának megfelelő áron történő vajfelvásárlás felfüggesztéséről és a 2006. augusztus 31-ével lezáruló időszakra vonatkozó, pályázati felhívás útján történő felvásárlás megindításáról | 4 |
| | * | A Bizottság 50/2006/EK irányelve (2006. május 29.) a biocid termékek forgalomba hozataláról szóló 98/8/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv IV.A. és IV.B. mellékletének módosításáról (
  1
  ) | 6 |

Tartalom

I   Kötelezően közzéteendő jogi aktusok

Oldal

A Bizottság 794/2006/EK rendelete (2006. május 29.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék belépési árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

1

*

A Bizottság 795/2006/EK rendelete (2006. május 29.) a 27/2006/EK rendeletnek a német intervenciós hivatal birtokában lévő közönséges búza kivitelére irányuló folyamatos pályázati felhívás tárgyát képező mennyiség tekintetében történő módosításáról

3

*

A Bizottság 796/2006/EK rendelete (2006. május 29.) az intervenciós ár 90 %-ának megfelelő áron történő vajfelvásárlás felfüggesztéséről és a 2006. augusztus 31-ével lezáruló időszakra vonatkozó, pályázati felhívás útján történő felvásárlás megindításáról

4

*

A Bizottság 50/2006/EK irányelve (2006. május 29.) a biocid termékek forgalomba hozataláról szóló 98/8/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv IV.A. és IV.B. mellékletének módosításáról (
  1
  )

1

6

| | | II   Jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező |
| --- | --- | --- |
| | | Bizottság |
| | * | A Bizottság határozata (2006. május 3.) a Holland Királyság által az EK-Szerződés 95. cikkének (5) bekezdése alapján bejelentett, dízel gépjárművek részecskekibocsátásának határértékeit meghatározó nemzeti rendelkezésekről
  (az értesítés a C(2006) 1791. számú dokumentummal történt) | 16 |
| | * | A Bizottság határozata (2006. május 11.) a 2037/2000/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet értelmében a szabályozott anyagokra vonatkozó, 2006. január 1. és december 31. között érvényes behozatali kvóták kiosztásáról
  (az értesítés a C(2006) 1819. számú dokumentummal történt) | 26 |
| | * | A Bizottság határozata (2006. május 22.) a hasított sertések osztályozására szolgáló egyesült királysági módszerek engedélyezéséről szóló 2004/370/EK határozat módosításáról
  (az értesítés a C(2006) 1988. számú dokumentummal történt) | 34 |
| | * | A Bizottság határozata (2006. május 23.) a Madeira-szigetek tekintetében a 2003/54/EK irányelv egyes rendelkezéseitől való eltérésről
  (az értesítés a C(2006) 2008. számú dokumentummal történt) | 35 |

II   Jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező

Bizottság

*

A Bizottság határozata (2006. május 3.) a Holland Királyság által az EK-Szerződés 95. cikkének (5) bekezdése alapján bejelentett, dízel gépjárművek részecskekibocsátásának határértékeit meghatározó nemzeti rendelkezésekről
  (az értesítés a C(2006) 1791. számú dokumentummal történt)

(az értesítés a C(2006) 1791. számú dokumentummal történt)

16

*

A Bizottság határozata (2006. május 11.) a 2037/2000/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet értelmében a szabályozott anyagokra vonatkozó, 2006. január 1. és december 31. között érvényes behozatali kvóták kiosztásáról
  (az értesítés a C(2006) 1819. számú dokumentummal történt)

(az értesítés a C(2006) 1819. számú dokumentummal történt)

26

*

A Bizottság határozata (2006. május 22.) a hasított sertések osztályozására szolgáló egyesült királysági módszerek engedélyezéséről szóló 2004/370/EK határozat módosításáról
  (az értesítés a C(2006) 1988. számú dokumentummal történt)

(az értesítés a C(2006) 1988. számú dokumentummal történt)

34

*

A Bizottság határozata (2006. május 23.) a Madeira-szigetek tekintetében a 2003/54/EK irányelv egyes rendelkezéseitől való eltérésről
  (az értesítés a C(2006) 2008. számú dokumentummal történt)

(az értesítés a C(2006) 2008. számú dokumentummal történt)

35

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT vonatkozású szöveg

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

I Kötelezően közzéteendő jogi aktusok

| 30.5.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 142/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.5.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 142/1

---

A BIZOTTSÁG 794/2006/EK RENDELETE

(2006. május 29.)

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék belépési árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a gyümölcs és zöldség behozatalára vonatkozó intézkedések alkalmazása részletes szabályainak megállapításáról szóló, 1994. december 21-i 3223/94/EK (1) bizottsági rendeletre és különösen annak 4. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően a 3223/94/EK rendelet a mellékletében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azon szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket. |
| --- | --- |

(1)

Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően a 3223/94/EK rendelet a mellékletében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azon szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket.

| (2) | A fenti szempontokat figyelembe véve, a behozatali átalányértékeket az e rendelet mellékletében szereplő szinteken kell meghatározni, |
| --- | --- |

(2)

A fenti szempontokat figyelembe véve, a behozatali átalányértékeket az e rendelet mellékletében szereplő szinteken kell meghatározni,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 3223/94/EK rendelet 4. cikkében említett behozatali átalányértékeket a mellékletben található táblázat határozza meg.

2. cikk

Ez a rendelet 2006. május 30-án lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2006. május 29-én.

a Bizottság részéről

J. L. DEMARTY

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 337., 1994.12.24., 66. o. A legutóbb a 386/2005/EK rendelettel (HL L 62., 2005.3.9., 3. o.) módosított rendelet.

1

---

MELLÉKLET

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék belépési árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról szóló, 2006. május 29-i bizottsági rendelethez

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kód | Országkód (1) | Behozatali átalányérték |
| 0702 00 00 | 052 | 86,5 |
| 204 | 37,0 |
| 999 | 61,8 |
| 0707 00 05 | 052 | 114,7 |
| 999 | 114,7 |
| 0709 90 70 | 052 | 98,4 |
| 999 | 98,4 |
| 0805 10 20 | 204 | 34,0 |
| 220 | 39,7 |
| 388 | 80,8 |
| 624 | 52,0 |
| 999 | 51,6 |
| 0805 50 10 | 388 | 83,1 |
| 528 | 54,5 |
| 999 | 68,8 |
| 0808 10 80 | 388 | 88,1 |
| 400 | 126,4 |
| 404 | 100,2 |
| 508 | 83,9 |
| 512 | 85,2 |
| 524 | 88,5 |
| 528 | 89,8 |
| 720 | 111,6 |
| 804 | 109,0 |
| 999 | 98,1 |
| 0809 20 95 | 052 | 227,5 |
| 999 | 227,5 |

(EUR/100 kg)

KN-kód

Országkód (1)

Behozatali átalányérték

0702 00 00

052

86,5

204

37,0

999

61,8

0707 00 05

052

114,7

999

114,7

0709 90 70

052

98,4

999

98,4

0805 10 20

204

34,0

220

39,7

388

80,8

624

52,0

999

51,6

0805 50 10

388

83,1

528

54,5

999

68,8

0808 10 80

388

88,1

400

126,4

404

100,2

508

83,9

512

85,2

524

88,5

528

89,8

720

111,6

804

109,0

999

98,1

0809 20 95

052

227,5

999

227,5

---

(1)  Az országok nómenklatúráját a 750/2005/EK bizottsági rendelet határozza meg (HL L 126., 2005.5.19., 12. o.). A „999” jelentése „egyéb származás”.

---

| 30.5.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 142/3 |
| --- | --- | --- | --- |

30.5.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 142/3

---

A BIZOTTSÁG 795/2006/EK RENDELETE

(2006. május 29.)

a 27/2006/EK rendeletnek a német intervenciós hivatal birtokában lévő közönséges búza kivitelére irányuló folyamatos pályázati felhívás tárgyát képező mennyiség tekintetében történő módosításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a gabonafélék piacának közös szervezéséről szóló, 2003. szeptember 29-i 1784/2003/EGK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 6. cikkére,

mivel:

| (1) | A 27/2006/EK bizottsági rendelet (2) folyamatos pályázati eljárást nyitott meg 1 500 000 tonna, a német intervenciós hivatal birtokában lévő közönséges búza kivitelére. |
| --- | --- |

(1)

A 27/2006/EK bizottsági rendelet (2) folyamatos pályázati eljárást nyitott meg 1 500 000 tonna, a német intervenciós hivatal birtokában lévő közönséges búza kivitelére.

| (2) | E pályázati eljárás megnyitása óta meghirdetett pályázati felhívások majdnem teljes mértékben kimerítették a gazdasági szereplők rendelkezésére álló mennyiségeket. Az elmúlt hetekben tapasztalt nagy keresletet és a piaci helyzetet figyelembe véve indokolt újabb mennyiségek rendelkezésre bocsátása és annak engedélyezése, hogy a német intervenciós hivatal 500 000 tonnával növelje a kivitel céljából pályázati eljáráson meghirdetett mennyiséget. |
| --- | --- |

(2)

E pályázati eljárás megnyitása óta meghirdetett pályázati felhívások majdnem teljes mértékben kimerítették a gazdasági szereplők rendelkezésére álló mennyiségeket. Az elmúlt hetekben tapasztalt nagy keresletet és a piaci helyzetet figyelembe véve indokolt újabb mennyiségek rendelkezésre bocsátása és annak engedélyezése, hogy a német intervenciós hivatal 500 000 tonnával növelje a kivitel céljából pályázati eljáráson meghirdetett mennyiséget.

| (3) | Következésképpen a 27/2006/EK rendeletet ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(3)

Következésképpen a 27/2006/EK rendeletet ennek megfelelően módosítani kell.

| (4) | Az ebben a rendeletben foglalt rendelkezések összhangban vannak a Gabonapiaci Irányítóbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(4)

Az ebben a rendeletben foglalt rendelkezések összhangban vannak a Gabonapiaci Irányítóbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 27/2006/EK rendelet 2. cikkének helyébe a következő szöveg lép:

„2. cikk

A pályázati felhívás maximum 2 000 000 tonna mennyiségű közönséges búzára vonatkozik, harmadik országokba irányuló kivitelre, Albánia, Bosznia és Hercegovina, Bulgária, Horvátország, Liechtenstein, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság, Románia, Svájc, valamint Szerbia és Montenegró (3) kivételével.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2006. május 29-én.

a Bizottság részéről

Mariann FISCHER BOEL

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 270., 2003.10.21., 78. o. Az 1154/2005/EK bizottsági rendelettel (HL L 187., 2005.7.19., 11. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 6., 2006.1.11., 15. o. A legutóbb az 505/2006/EK rendelettel (HL L 92., 2006.3.30., 4. o.) módosított rendelet.

2

(3)  Beleértve Koszovót, az ENSZ Biztonsági Tanácsa 1999. június 10-i 1244. sz. határozatában foglalt meghatározás szerint.”

3

---

| 30.5.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 142/4 |
| --- | --- | --- | --- |

30.5.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 142/4

---

A BIZOTTSÁG 796/2006/EK RENDELETE

(2006. május 29.)

az intervenciós ár 90 %-ának megfelelő áron történő vajfelvásárlás felfüggesztéséről és a 2006. augusztus 31-ével lezáruló időszakra vonatkozó, pályázati felhívás útján történő felvásárlás megindításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a tej- és tejtermékpiac közös szervezéséről szóló, 1999. május 17-i 1255/1999/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 10. cikkére,

mivel:

| (1) | A Bizottság 343/2006/EK rendelete (2) megindította a 2006. március 1-je és 2006. augusztus 31-e közötti időszakban, az egyes tagállamokban az intervenicós ár 90 %-ának megfelelő áron történő vajfelvásárlást. |
| --- | --- |

(1)

A Bizottság 343/2006/EK rendelete (2) megindította a 2006. március 1-je és 2006. augusztus 31-e közötti időszakban, az egyes tagállamokban az intervenicós ár 90 %-ának megfelelő áron történő vajfelvásárlást.

| (2) | Az 1255/1999/EK rendelet 6. cikkének (1) bekezdése előírja, hogy a Bizottság abban az esetben felfüggesztheti az intervenciós ár 90 %-ának megfelelő áron történő vajfelvásárlást, ha az intervencióra ajánlott mennyiségek nagysága a 2006. március 1-je és 2006. augusztus 31-e közötti időszakban meghaladja az 50 000 tonnát. |
| --- | --- |

(2)

Az 1255/1999/EK rendelet 6. cikkének (1) bekezdése előírja, hogy a Bizottság abban az esetben felfüggesztheti az intervenciós ár 90 %-ának megfelelő áron történő vajfelvásárlást, ha az intervencióra ajánlott mennyiségek nagysága a 2006. március 1-je és 2006. augusztus 31-e közötti időszakban meghaladja az 50 000 tonnát.

| (3) | Mivel az 50 000 tonnás küszöb elérése teljesült, helyénvaló a vaj rögzített áron történő felvásárlásának felfüggesztése. A 343/2006/EK rendeletet ezért hatályon kívül kell helyezni. |
| --- | --- |

(3)

Mivel az 50 000 tonnás küszöb elérése teljesült, helyénvaló a vaj rögzített áron történő felvásárlásának felfüggesztése. A 343/2006/EK rendeletet ezért hatályon kívül kell helyezni.

| (4) | A vajpiac támogatásának folyamatossága érdekében, az 1255/1999/EK rendelet 6. cikke (1) bekezdésének harmadik albekezdésével összhangban, a vajfelvásárlás folyamatos pályázati felhívás útján azokban a tagországokban engedélyezhető, ahol a vaj piaci ára az intervenciós ár 92 %-ánál alacsonyabb szinten van. |
| --- | --- |

(4)

A vajpiac támogatásának folyamatossága érdekében, az 1255/1999/EK rendelet 6. cikke (1) bekezdésének harmadik albekezdésével összhangban, a vajfelvásárlás folyamatos pályázati felhívás útján azokban a tagországokban engedélyezhető, ahol a vaj piaci ára az intervenciós ár 92 %-ánál alacsonyabb szinten van.

| (5) | A vaj- és tejszínpiaci intervenció tekintetében az 1255/1999/EK tanácsi rendelet (3) alkalmazásával kapcsolatos részletes szabályok megállapításáról szóló, 1999. december 16-i 2771/1999/EK bizottsági rendelet követendő szabályokat állapít meg, abban az esetben, ha a Bizottság úgy határoz, hogy a felvásárlásnak folyamatos pályázati felhívás útján kell megtörténnie. |
| --- | --- |

(5)

A vaj- és tejszínpiaci intervenció tekintetében az 1255/1999/EK tanácsi rendelet (3) alkalmazásával kapcsolatos részletes szabályok megállapításáról szóló, 1999. december 16-i 2771/1999/EK bizottsági rendelet követendő szabályokat állapít meg, abban az esetben, ha a Bizottság úgy határoz, hogy a felvásárlásnak folyamatos pályázati felhívás útján kell megtörténnie.

| (6) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Tej- és Tejtermékpiaci Irányítóbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(6)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Tej- és Tejtermékpiaci Irányítóbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 343/2006/EK rendelet által megindított, az intervenciós ár 90 %-ának megfelelő áron történő vajfelvásárlást az 1255/1999/EK rendelet 6. cikke (1) bekezdésének második albekezdése értelmében a Közösségen belül felfüggesztették.

A 343/2006/EK rendelet hatályát veszti.

2. cikk

(1)   Az 1255/1999/EK rendelet 6. cikke (1) bekezdése harmadik albekezdésének megfelelően a pályázati felhívás útján történő vajfelvásárlást a 2771/1999/EK rendelet 3a. szakaszában megállapított feltételek mellett 2006. május 30-től2006. augusztus 31-éig a következő tagállamokban kell megindítani:

| — | Belgium |
| --- | --- |

—

Belgium

| — | Cseh Köztársaság |
| --- | --- |

—

Cseh Köztársaság

| — | Németország |
| --- | --- |

—

Németország

| — | Észtország |
| --- | --- |

—

Észtország

| — | Spanyolország |
| --- | --- |

—

Spanyolország

| — | Franciaország |
| --- | --- |

—

Franciaország

| — | Írország |
| --- | --- |

—

Írország

| — | Olaszország |
| --- | --- |

—

Olaszország

| — | Lettország |
| --- | --- |

—

Lettország

| — | Luxemburg |
| --- | --- |

—

Luxemburg

| — | Hollandia |
| --- | --- |

—

Hollandia

| — | Lengyelország |
| --- | --- |

—

Lengyelország

| — | Portugália |
| --- | --- |

—

Portugália

| — | Finnország |
| --- | --- |

—

Finnország

| — | Svédország |
| --- | --- |

—

Svédország

| — | Egyesült Királyság. |
| --- | --- |

—

Egyesült Királyság.

(2)   A Bizottság az (1) bekezdésben megadott listát az 1255/1999/EK rendelet 6. cikke (1) bekezdésének harmadik és negyedik albekezdése alkalmazásában két egymást követő hét piaci árai alapján módosíthatja.

3. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetése napján lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2006. május 29-én.

a Bizottság részéről

Mariann FISCHER BOEL

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 160., 1999.6.26., 48. o. A legutóbb az 1913/2005/EK rendelettel (HL L 307., 2005.11.25., 2. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 55., 2006.2.25., 17. o. A legutóbb a 697/2006/EK rendelettel (HL L 121., 2006.5.6., 29. o.) módosított rendelet.

2

(3)  HL L 333., 1999.12.24., 11. o. A legutóbb a 2107/2005/EK rendelettel (HL L 337., 2005.12.22., 20. o.) módosított rendelet.

3

---

| 30.5.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 142/6 |
| --- | --- | --- | --- |

30.5.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 142/6

---

A BIZOTTSÁG 50/2006/EK IRÁNYELVE

(2006. május 29.)

a biocid termékek forgalomba hozataláról szóló 98/8/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv IV.A. és IV.B. mellékletének módosításáról

(EGT vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a biocid termékek forgalomba hozataláról szóló, 1998. február 16-i 98/8/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 29. cikkére,

mivel:

| (1) | A 98/8/EK irányelv IV.A. és IV.B. melléklete meghatározza a mikroorganizmusokból (beleértve a vírusokat és a gombákat is) álló hatóanyagoknak az irányelv I. vagy I.A. mellékletébe történő felvételére, illetőleg az ilyen mikroorganizmusokból (beleértve a vírusokat és a gombákat is) előállított készítményeken alapuló biocid termékek engedélyezésére irányuló kérelmekhez benyújtandó dokumentációval szemben támasztott követelményeket. |
| --- | --- |

(1)

A 98/8/EK irányelv IV.A. és IV.B. melléklete meghatározza a mikroorganizmusokból (beleértve a vírusokat és a gombákat is) álló hatóanyagoknak az irányelv I. vagy I.A. mellékletébe történő felvételére, illetőleg az ilyen mikroorganizmusokból (beleértve a vírusokat és a gombákat is) előállított készítményeken alapuló biocid termékek engedélyezésére irányuló kérelmekhez benyújtandó dokumentációval szemben támasztott követelményeket.

| (2) | A 98/8/EK irányelv IV.A. és IV.B. mellékletét hozzá kell igazítani a műszaki fejlődéshez és a kapcsolódó jogszabályokban, különösen a növényvédő szerek forgalomba hozataláról szóló, 1991. július 15-i 91/414/EGK tanácsi irányelvben (2) és a géntechnológiával módosított szervezetek környezetbe történő szándékos kibocsátásáról szóló, 2001. március 12-i 2001/18/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (3) bekövetkezett változásokhoz, és ezáltal jobb alapot kell szolgáltatni a mikroorganizmusokkal és a mikroorganizmusokat tartalmazó biocid termékekkel kapcsolatos kockázatok értékeléséhez. Emellett tudományos és műszaki szempontból a mikrobiológia és a biotechnológia területén is bekövetkezett fejlődés. A 98/8/EK irányelvben és a 91/414/EGK irányelvben előírt adatszolgáltatási követelmények szerkezetének összhangba hozása megkönnyíti a mindkét irányelv keretében dokumentációt benyújtani szándékozó kérelmezők, illetőleg az e dokumentációk értékelését végző tagállami hatóságok dolgát. Ezért kívánatos átdolgozni a 98/8/EK irányelvben a mikroorganizmusokra (beleértve a vírusokat és a gombákat is) előírt adatszolgáltatási követelményeket, és minél inkább hozzáigazítani ezeket a 91/414/EGK irányelvben felállított követelményekhez. |
| --- | --- |

(2)

A 98/8/EK irányelv IV.A. és IV.B. mellékletét hozzá kell igazítani a műszaki fejlődéshez és a kapcsolódó jogszabályokban, különösen a növényvédő szerek forgalomba hozataláról szóló, 1991. július 15-i 91/414/EGK tanácsi irányelvben (2) és a géntechnológiával módosított szervezetek környezetbe történő szándékos kibocsátásáról szóló, 2001. március 12-i 2001/18/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (3) bekövetkezett változásokhoz, és ezáltal jobb alapot kell szolgáltatni a mikroorganizmusokkal és a mikroorganizmusokat tartalmazó biocid termékekkel kapcsolatos kockázatok értékeléséhez. Emellett tudományos és műszaki szempontból a mikrobiológia és a biotechnológia területén is bekövetkezett fejlődés. A 98/8/EK irányelvben és a 91/414/EGK irányelvben előírt adatszolgáltatási követelmények szerkezetének összhangba hozása megkönnyíti a mindkét irányelv keretében dokumentációt benyújtani szándékozó kérelmezők, illetőleg az e dokumentációk értékelését végző tagállami hatóságok dolgát. Ezért kívánatos átdolgozni a 98/8/EK irányelvben a mikroorganizmusokra (beleértve a vírusokat és a gombákat is) előírt adatszolgáltatási követelményeket, és minél inkább hozzáigazítani ezeket a 91/414/EGK irányelvben felállított követelményekhez.

| (3) | Az ebben az irányelvben előírt intézkedések összhangban vannak a Biocid Termékek Állandó Bizottságának véleményével, |
| --- | --- |

(3)

Az ebben az irányelvben előírt intézkedések összhangban vannak a Biocid Termékek Állandó Bizottságának véleményével,

ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:

1. cikk

A 98/8/EGK irányelv IV.A. és IV.B. melléklete helyébe az ezen irányelv mellékletében meghatározott szöveg lép.

2. cikk

(1)   A tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek legkésőbb 2008. január 1-ig megfeleljenek. A tagállamok haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot e rendelkezések szövegéről, és ehhez mellékelnek egy táblázatot a kérdéses rendelkezések és az irányelv közötti megfelelésről.

A tagállamok a kérdéses rendelkezések elfogadásakor gondoskodnak arról, hogy azok tartalmazzanak hivatkozást erre az irányelvre, vagy kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozás kíséretében jelenjenek meg. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.

(2)   A tagállamok tájékoztatják a Bizottságot nemzeti joguk azon főbb rendelkezéseiről, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el.

3. cikk

Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

4. cikk

Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2006. május 29-én.

a Bizottság részéről

Stavros DIMAS

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 123., 1998.4.24., 1. o. Az 1882/2003/EK rendelettel (HL L 284., 2003.10.31., 1. o.) módosított irányelv.

1

(2)  HL L 230., 1991.8.19., 1. o. A legutóbb a 2006/39/EK bizottsági irányelvvel (HL L 104., 2006.4.13., 30. o.) módosított irányelv.

2

(3)  HL L 106., 2001.4.17., 1. o. A legutóbb az 1830/2003/EK rendelettel (HL L 268., 2003.10.18., 24. o.) módosított irányelv.

3

---

MELLÉKLET

IV.A. MELLÉKLET

AZ AKTÍV HATÓANYAGOK ADATAI

MIKROORGANIZMUSOK, BELEÉRTVE A VÍRUSOKAT ÉS A GOMBÁKAT IS

| 1. | E melléklet alkalmazásában mikroorganizmusnak minősülnek a vírusok és a gombák is. A biológiai védekezésre használt mikroorganizmusokra vonatkozó dokumentációnak legalább »A dokumentációra vonatkozó követelmények« címszó alatt felsorolt valamennyi követelményre ki kell terjednie. Az I. vagy az I.A. mellékletbe történő felvétel céljából benyújtott dokumentációban minden mikroorganizmusról a szakirodalomban rendelkezésre álló minden lényeges ismeretet és információt meg kell adni. Különösen fontosak a mikroorganizmusok azonosításával és jellemzésével kapcsolatos információk, ideértve a hatásmechanizmusra vonatkozókat is; ezeket feltétlenül meg kell adni az I–IV. szakaszban, mert ezek adnak alapot az emberi egészségre gyakorolt potenciális következmények és a környezeti hatások értékeléséhez. |
| --- | --- |

1.

E melléklet alkalmazásában mikroorganizmusnak minősülnek a vírusok és a gombák is. A biológiai védekezésre használt mikroorganizmusokra vonatkozó dokumentációnak legalább »A dokumentációra vonatkozó követelmények« címszó alatt felsorolt valamennyi követelményre ki kell terjednie. Az I. vagy az I.A. mellékletbe történő felvétel céljából benyújtott dokumentációban minden mikroorganizmusról a szakirodalomban rendelkezésre álló minden lényeges ismeretet és információt meg kell adni. Különösen fontosak a mikroorganizmusok azonosításával és jellemzésével kapcsolatos információk, ideértve a hatásmechanizmusra vonatkozókat is; ezeket feltétlenül meg kell adni az I–IV. szakaszban, mert ezek adnak alapot az emberi egészségre gyakorolt potenciális következmények és a környezeti hatások értékeléséhez.

| 2. | Ha a mikroorganizmus természetéből adódóan nem szükséges információkat megadni, a 8. cikk (5) bekezdése szerint kell eljárni. |
| --- | --- |

2.

Ha a mikroorganizmus természetéből adódóan nem szükséges információkat megadni, a 8. cikk (5) bekezdése szerint kell eljárni.

| 3. | A 11. cikk (1) bekezdése értelmében vett dokumentációt a mikroorganizmus törzsének szintjén kell összeállítani, kivéve akkor, ha a benyújtott adatok alapján megállapítható, hogy a faj minden jellemzőjét tekintve kellően homogén, vagy a kérelmező a 8. cikk (5) bekezdése alapján egyéb indokot ad elő. |
| --- | --- |

3.

A 11. cikk (1) bekezdése értelmében vett dokumentációt a mikroorganizmus törzsének szintjén kell összeállítani, kivéve akkor, ha a benyújtott adatok alapján megállapítható, hogy a faj minden jellemzőjét tekintve kellően homogén, vagy a kérelmező a 8. cikk (5) bekezdése alapján egyéb indokot ad elő.

| 4. | Ha a mikroorganizmus a 2001/18/EK irányelv 2. cikkének (2) bekezdése értelmében géntechnológiával módosított, akkor be kell nyújtani a környezeti kockázatokra vonatkozóan az említett irányelv 4. cikkének (2) bekezdése értelmében összeállított értékelés egy példányát is. |
| --- | --- |

4.

Ha a mikroorganizmus a 2001/18/EK irányelv 2. cikkének (2) bekezdése értelmében géntechnológiával módosított, akkor be kell nyújtani a környezeti kockázatokra vonatkozóan az említett irányelv 4. cikkének (2) bekezdése értelmében összeállított értékelés egy példányát is.

| 5. | Ha ismeretes, hogy a biocid termék hatása részben vagy teljes egészében toxinnak vagy metabolitnak tulajdonítható, továbbá ha nagy mennyiségben várható maradékképződés olyan toxinokból vagy metabolitokból, amelyek nem kötődnek a biológiai védekezésre használt mikroorganizmus hatásmechanizmusához, akkor a II.A. mellékletben, valamint ha ott elő van írva, a III.A. melléklet vonatkozó részeiben meghatározott követelményeknek megfelelően a toxinról vagy a metabolitról is kell dokumentációt benyújtani. |
| --- | --- |

5.

Ha ismeretes, hogy a biocid termék hatása részben vagy teljes egészében toxinnak vagy metabolitnak tulajdonítható, továbbá ha nagy mennyiségben várható maradékképződés olyan toxinokból vagy metabolitokból, amelyek nem kötődnek a biológiai védekezésre használt mikroorganizmus hatásmechanizmusához, akkor a II.A. mellékletben, valamint ha ott elő van írva, a III.A. melléklet vonatkozó részeiben meghatározott követelményeknek megfelelően a toxinról vagy a metabolitról is kell dokumentációt benyújtani.

A dokumentációra vonatkozó követelmények

SZAKASZOK:

| I. | A mikroorganizmus azonosító adatai |
| --- | --- |

I.

A mikroorganizmus azonosító adatai

| II. | A mikroorganizmus biológiai tulajdonságai |
| --- | --- |

II.

A mikroorganizmus biológiai tulajdonságai

| III. | A mikroorganizmusra vonatkozó további információk |
| --- | --- |

III.

A mikroorganizmusra vonatkozó további információk

| IV. | Analitikai módszerek |
| --- | --- |

IV.

Analitikai módszerek

| V. | Hatás az emberek egészségére |
| --- | --- |

V.

Hatás az emberek egészségére

| VI. | Maradékok a kezelt anyagban, élelmiszerben és takarmányban, illetve felületükön |
| --- | --- |

VI.

Maradékok a kezelt anyagban, élelmiszerben és takarmányban, illetve felületükön

| VII. | A mikroorganizmus sorsa és viselkedése a környezetben |
| --- | --- |

VII.

A mikroorganizmus sorsa és viselkedése a környezetben

| VIII. | Hatások a nem célzott szervezetekre |
| --- | --- |

VIII.

Hatások a nem célzott szervezetekre

| IX. | Besorolás és címkézés |
| --- | --- |

IX.

Besorolás és címkézés

| X. | Az I–IX. szakasz összefoglalása és értékelése, a kockázatértékelés következtetései és ajánlások |
| --- | --- |

X.

Az I–IX. szakasz összefoglalása és értékelése, a kockázatértékelés következtetései és ajánlások

Az előzőekben megjelölt kérdéskörökben a következő adatokat kell benyújtani.

I.   A MIKROORGANIZMUS AZONOSÍTÓ ADATAI

1.1.   Kérelmező

1.2.   Gyártó

1.3.   A név és a faj leírása, a törzs jellemzése

1.3.1.   A mikroorganizmus közhasználatú neve (alternatív és elavult nevek is)

1.3.2.   Rendszertani név és törzs, megjelölve, hogy törzsvariánsról, mutáns törzsről vagy géntechnológiával módosított szervezetről (GMO-ról) van-e szó; vírusok esetén az anyag, a szerotípus, a törzs vagy a mutáns rendszertani elnevezése

1.3.3.   Törzsgyűjtemény és a tenyészet referenciaszáma, ahol a tenyészetet őrzik

1.3.4.   Módszerek, eljárások és kritériumok a mikroorganizmus azonosítására és jelenlétének megállapítására (pl. morfológiai, biokémiai, szerológiai stb.)

1.4.   A formuláció előállításához felhasznált anyagok specifikációja

1.4.1.   A tartalmazott mikroorganizmus mennyisége

1.4.2.   A mikroorganizmusokat szennyező anyagok és adalékok megnevezése és mennyisége

1.4.3.   A tételek analitikai profilja

II.   A MIKROORGANIZMUS BIOLÓGIAI TULAJDONSÁGAI

2.1.   A mikroorganizmus eredete és alkalmazásai. Természetes előfordulása és földrajzi megoszlása

2.1.1.   Történeti háttér

2.1.2.   Eredet és természetes előfordulás

2.2.   A célszervezet(ek) adatai

2.2.1.   A célszervezet(ek) leírása

2.2.2.   Hatásmechanizmus

2.3.   A gazdaszervezetek specificitási tartománya és a célszervezettől eltérő fajokra gyakorolt hatás

2.4.   A mikroorganizmus fejlődésének szakaszai/életciklusa

2.5.   Fertőzőképesség, szétszóródási és telepképzési képesség

2.6.   Viszony az ismert növényi, állati vagy emberi kórokozókkal

2.7.   Genetikai stabilitás és befolyásoló tényezői

2.8.   Információk a metabolitok (elsősorban a toxinok) képzéséről

2.9.   Antibiotikumok és egyéb antimikrobiális hatóanyagok

2.10.   Ellenálló képesség a környezeti tényezőkkel szemben

2.11.   Hatás anyagokra és termékekre

III.   A MIKROORGANIZMUSRA VONATKOZÓ TOVÁBBI INFORMÁCIÓK

3.1.   Funkció

3.2.   Tervezett alkalmazási terület

3.3.   Terméktípus(ok) és felhasználási kategóriák, amelyekre vonatkozóan kérik a mikroorganizmus felvételét az I., I.A. vagy I.B. mellékletbe

3.4.   Gyártási eljárás és minőség-ellenőrzés

3.5.   Adatok rezisztencia előfordulásáról vagy kialakulásának lehetőségéről a célszervezet(ek)ben

3.6.   Módszerek a mikroorganizmus-oltótörzs virulenciája csökkenésének megelőzésére

3.7.   Javasolt módszerek és óvintézkedések a kezelésre, tárolásra, szállításra vonatkozóan és tűz esetére

3.8.   A megsemmisítés vagy a mentesítés eljárásai

3.9.   Intézkedések baleset esetére

3.10.   Hulladékkezelési eljárások

3.11.   A biológiai védekezésre használt mikroorganizmus nyomon követésének terve, beleértve kezelését, tárolását, szállítását és felhasználását is

IV.   ANALITIKAI MÓDSZEREK

4.1.   Analitikai módszerek a mikroorganizmus elemzésére annak előállításkori állapotában

4.2.   Módszerek az (életképes vagy életképtelen) maradékok kimutatására és mennyiségének meghatározására

V.   HATÁS AZ EMBEREK EGÉSZSÉGÉRE

I.   FOKOZAT

5.1.   Alapvető információk

5.1.1.   Orvosi adatok

5.1.2.   Az előállítást végző üzem dolgozóinak orvosi felügyelete

5.1.3.   Szenzibilizációra/allergiára vonatkozó megfigyelések

5.1.4.   Közvetlen megfigyelések, pl. klinikai esetek

5.2.   Alapvető vizsgálatok

5.2.1.   Szenzibilizáció

5.2.2.   Akut toxicitás, kórokozási képesség és fertőzőképesség

5.2.2.1.   Akut orális toxicitás, kórokozási képesség és fertőzőképesség

5.2.2.2.   Akut inhalációs toxicitás, kórokozási képesség és fertőzőképesség

5.2.2.3.   Intraperitoneális/szubkután egyszeri dózis

5.2.3.   In vitro genotoxicitási vizsgálat

5.2.4.   Sejttenyésztési vizsgálat

5.2.5.   Információk a rövid távú toxicitásról és kórokozási képességről

5.2.5.1.   Az ismételt belégzés egészségi következményei

5.2.6.   Javasolt kezelés: elsősegélynyújtás, orvosi kezelés

5.2.7.   Emberekkel és egyéb emlősökkel szembeni kórokozási képesség és fertőzőképesség immunszupresszió esetén

I.   FOKOZAT VÉGE

II.   FOKOZAT

5.3.   Specifikus toxicitási, kórokozási képességi és fertőzőképességi vizsgálatok

5.4.   Genotoxicitás: in vivo vizsgálatok szomatikus sejteken

5.5.   Genotoxicitás: in vivo vizsgálatok csírasejteken

II.   FOKOZAT VÉGE

5.6.   Az emlősökkel szembeni toxicitás, kórokozási képesség és fertőzőképesség összefoglalása, általános értékelés

VI.   MARADÉKOK A KEZELT ANYAGBAN, ÉLELMISZERBEN ÉS TAKARMÁNYBAN, ILLETVE FELÜLETÜKÖN

6.1.   Perzisztencia és a szaporodás valószínűsége a kezelt anyagokban, élelmiszerekben és takarmányokban, illetve felületükön

6.2.   További információk

6.2.1.   Életképtelen maradékok

6.2.2.   Életképes maradékok

6.3.   A kezelt anyagokban, élelmiszerben és takarmányban, illetve felületükön képződő maradékok összefoglalása és értékelése

VII.   A MIKROORGANIZMUS SORSA ÉS VISELKEDÉSE A KÖRNYEZETBEN

7.1.   Perzisztencia és szaporodás

7.1.1.   Talaj

7.1.2.   Víz

7.1.3.   Levegő

7.2.   Mobilitás

7.3.   A mikroorganizmus környezeti sorsának és viselkedésének összefoglalása és értékelése

VIII.   HATÁSOK A NEM CÉLZOTT SZERVEZETEKRE

8.1.   Hatások madarakra

8.2.   Hatások vízi szervezetekre

8.2.1.   Hatások halakra

8.2.2.   Hatások édesvízi gerinctelenekre

8.2.3.   Hatások az algák növekedésére

8.2.4.   Hatások növényekre, az algák kivételével

8.3.   Hatások méhekre

8.4.   Hatások ízeltlábúakra, a méhek kivételével

8.5.   Hatások földigilisztára

8.6.   Hatások a talajban élő mikroorganizmusokra

8.7.   További vizsgálatok

8.7.1.   Szárazföldi növények

8.7.2.   Emlősök

8.7.3.   Egyéb releváns fajok és folyamatok

8.8.   A nem célzott szervezetekre gyakorolt hatások összefoglalása és értékelése

IX.   BESOROLÁS ÉS CÍMKÉZÉS

A dokumentációhoz indokolt javaslatokat kell mellékelni arról, hogy a mikroorganizmus formájában megjelenő hatóanyagot a munkájuk során biológiai anyagokkal kapcsolatos kockázatoknak kitett munkavállalók védelméről szóló, 2000. szeptember 18-i 2000/54/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (1) 2. cikke szerinti kockázati csoportok közül melyikbe kell besorolni, és jelezni kell, hogy a kérdéses terméket meg kell-e jelölni az említett irányelv II. mellékletében meghatározott, a biológiai veszélyre utaló jelzéssel.

X.   AZ I–IX. SZAKASZ ÖSSZEFOGLALÁSA ÉS ÉRTÉKELÉSE, A KOCKÁZATÉRTÉKELÉS KÖVETKEZTETÉSEI ÉS AJÁNLÁSOK

IV.B. MELLÉKLET

A BIOCID TERMÉKEK ADATAI

MIKROORGANIZMUSOK, BELEÉRTVE A VÍRUSOKAT ÉS A GOMBÁKAT IS

| 1. | E melléklet alkalmazásában mikroorganizmusnak minősülnek a vírusok és a gombák is. Ez a melléklet adatszolgáltatási követelményeket ad meg a mikroorganizmus-készítményeken alapuló biocid termékek engedélyezéséhez. Minden olyan, mikroorganizmust tartalmazó készítményen alapuló biocid termékről, amelyre a kérelem vonatkozik, a szakirodalomban rendelkezésre álló minden lényeges ismeretet és információt meg kell adni. Különösen fontosak a biocid termék egyes összetevőinek azonosításával és jellemzésével kapcsolatos információk; ezeket feltétlenül meg kell adni az I–IV. szakaszban, mert ezek adnak alapot az emberi egészségre gyakorolt lehetséges következmények és a környezeti hatások értékeléséhez. |
| --- | --- |

1.

E melléklet alkalmazásában mikroorganizmusnak minősülnek a vírusok és a gombák is. Ez a melléklet adatszolgáltatási követelményeket ad meg a mikroorganizmus-készítményeken alapuló biocid termékek engedélyezéséhez. Minden olyan, mikroorganizmust tartalmazó készítményen alapuló biocid termékről, amelyre a kérelem vonatkozik, a szakirodalomban rendelkezésre álló minden lényeges ismeretet és információt meg kell adni. Különösen fontosak a biocid termék egyes összetevőinek azonosításával és jellemzésével kapcsolatos információk; ezeket feltétlenül meg kell adni az I–IV. szakaszban, mert ezek adnak alapot az emberi egészségre gyakorolt lehetséges következmények és a környezeti hatások értékeléséhez.

| 2. | Ha a biocid termék természetéből adódóan nem szükséges információkat megadni, a 8. cikk (5) bekezdése szerint kell eljárni. |
| --- | --- |

2.

Ha a biocid termék természetéből adódóan nem szükséges információkat megadni, a 8. cikk (5) bekezdése szerint kell eljárni.

| 3. | Az információk előállíthatók meglévő adatokból, ha a kérelmező ezt az eljáró hatóság számára kielégítő módon megindokolja. Az állatkísérletek számának csökkentése érdekében a lehető legnagyobb terjedelemben fel kell használni különösen a 67/548/EGK irányelv, valamint a tagállamoknak a veszélyes készítmények osztályozására, csomagolására és címkézésére vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseinek közelítéséről szóló, 1999. május 31-i 1999/45/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (2) rendelkezéseit. |
| --- | --- |

3.

Az információk előállíthatók meglévő adatokból, ha a kérelmező ezt az eljáró hatóság számára kielégítő módon megindokolja. Az állatkísérletek számának csökkentése érdekében a lehető legnagyobb terjedelemben fel kell használni különösen a 67/548/EGK irányelv, valamint a tagállamoknak a veszélyes készítmények osztályozására, csomagolására és címkézésére vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseinek közelítéséről szóló, 1999. május 31-i 1999/45/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (2) rendelkezéseit.

| 4. | Kísérletek esetén a II. szakasznak megfelelően részletes leírást (specifikációt) kell adni a felhasznált anyagról és szennyeződéseiről. A biocid termék összes toxikológiai, illetve ökotoxikológiai szempontból lényeges összetevője tekintetében szükség szerint megkövetelhető a II.B. és a III.B. mellékletben előírt adatok megadása is, különösen akkor, ha az összetevők a 2. cikk (1) bekezdésének e) pontja értelmében potenciálisan veszélyes anyagnak minősülnek. |
| --- | --- |

4.

Kísérletek esetén a II. szakasznak megfelelően részletes leírást (specifikációt) kell adni a felhasznált anyagról és szennyeződéseiről. A biocid termék összes toxikológiai, illetve ökotoxikológiai szempontból lényeges összetevője tekintetében szükség szerint megkövetelhető a II.B. és a III.B. mellékletben előírt adatok megadása is, különösen akkor, ha az összetevők a 2. cikk (1) bekezdésének e) pontja értelmében potenciálisan veszélyes anyagnak minősülnek.

| 5. | Új készítmény esetén elfogadható a IV.A. melléklet alapján történő extrapolálás, amennyiben a kérelmező értékeli az összetevők valamennyi lehetséges hatását, különösen kórokozási képességét és fertőzőképességét. |
| --- | --- |

5.

Új készítmény esetén elfogadható a IV.A. melléklet alapján történő extrapolálás, amennyiben a kérelmező értékeli az összetevők valamennyi lehetséges hatását, különösen kórokozási képességét és fertőzőképességét.

A dokumentációra vonatkozó követelmények

SZAKASZOK:

| I. | A biocid termék azonosító adatai |
| --- | --- |

I.

A biocid termék azonosító adatai

| II. | A biocid termék fizikai, kémiai és műszaki tulajdonságai |
| --- | --- |

II.

A biocid termék fizikai, kémiai és műszaki tulajdonságai

| III. | Alkalmazási adatok |
| --- | --- |

III.

Alkalmazási adatok

| IV. | A biocid termékekre vonatkozó további adatok |
| --- | --- |

IV.

A biocid termékekre vonatkozó további adatok

| V. | Analitikai módszerek |
| --- | --- |

V.

Analitikai módszerek

| VI. | Hatékonysági adatok |
| --- | --- |

VI.

Hatékonysági adatok

| VII. | Hatás az emberek egészségére |
| --- | --- |

VII.

Hatás az emberek egészségére

| VIII. | Maradékok a kezelt anyagban, élelmiszerben és takarmányban, illetve felületükön |
| --- | --- |

VIII.

Maradékok a kezelt anyagban, élelmiszerben és takarmányban, illetve felületükön

| IX. | A biocid termék sorsa és viselkedése a környezetben |
| --- | --- |

IX.

A biocid termék sorsa és viselkedése a környezetben

| X. | Hatások a nem célzott szervezetekre |
| --- | --- |

X.

Hatások a nem célzott szervezetekre

| XI. | A biocid termék besorolása, csomagolása és címkézése |
| --- | --- |

XI.

A biocid termék besorolása, csomagolása és címkézése

| XII. | Az I–XI. szakasz összefoglalása és értékelése, a kockázatértékelés következtetései és ajánlások |
| --- | --- |

XII.

Az I–XI. szakasz összefoglalása és értékelése, a kockázatértékelés következtetései és ajánlások

Az előzőekben megjelölt kérdéskörökben a következő adatokat kell benyújtani.

I.   A BIOCID TERMÉK AZONOSÍTÓ ADATAI

1.1.   Kérelmező

1.2.   A biocid termék és a mikroorganizmus(ok) gyártója

1.3.   Kereskedelmi név vagy javasolt kereskedelmi név és a gyártónak a biocid termékre vonatkozó gyártmányfejlesztési kódszáma

1.4.   Részletes kvantitatív és kvalitatív információk a biocid termék összetételéről

1.5.   A biocid termék fizikai állapota és jellege

1.6.   Funkció

II.   A BIOCID TERMÉK FIZIKAI, KÉMIAI ÉS MŰSZAKI TULAJDONSÁGAI

2.1.   Megjelenés (szín és szag)

2.2.   Tárolási stabilitás és eltarthatóság

2.2.1.   A fény, a hőmérséklet és a páratartalom hatása a biocid termék műszaki tulajdonságaira

2.2.2.   Egyéb, a stabilitást befolyásoló tényezők

2.3.   Robbanóképesség és oxidáló képesség

2.4.   Lobbanáspont és a tűzveszélyességre vagy az öngyulladásra utaló egyéb adatok

2.5.   Savasság, lúgosság és pH-érték

2.6.   Viszkozitás és felületi feszültség

2.7.   A biocid termék műszaki jellemzői

2.7.1.   Nedvesíthetőség

2.7.2.   Tartós habképződés

2.7.3.   Szuszpendálhatóság, a szuszpenzió stabilitása

2.7.4.   Nedves szitás és száraz szitás vizsgálat

2.7.5.   Szemcseméret-eloszlás (hinthető és nedvesíthető por, szemcsés anyag), por- és finomszemcse-tartalom (szemcsés anyag), koptathatóság és morzsalékonyság (szemcsés anyag)

2.7.6.   Emulgeálhatóság és újraemulgeálhatóság, az emulzió stabilitása

2.7.7.   Folyékonyság, önthetőség (öblíthetőség) és kiporzás

2.8.   Fizikai, kémiai és biológiai összeférhetőség egyéb termékekkel, beleértve olyan biocid termékeket is, amelyekkel a terméket együttes felhasználásra engedélyeztetik vagy vétetik nyilvántartásba

2.8.1.   Fizikai összeférhetőség

2.8.2.   Kémiai összeférhetőség

2.8.3.   Biológiai összeférhetőség

2.9.   A biocid termék fizikai, kémiai és műszaki tulajdonságainak összefoglalása és értékelése

III.   ALKALMAZÁSI ADATOK

3.1.   Tervezett alkalmazási terület

3.2.   Hatásmechanizmus

3.3.   A tervezett felhasználás részletei

3.4.   Az alkalmazás dózisa

3.5.   A felhasznált anyag (pl. hígított permet vagy csalétek) mikroorganizmus-tartalma

3.6.   Az alkalmazás módja

3.7.   Az alkalmazások száma és ütemezése, a védelem időtartama

3.8.   Szükséges várakozási idő vagy egyéb óvintézkedések az emberek és az állatok egészségére, valamint a környezetre gyakorolt káros hatások elkerülése érdekében

3.9.   Javasolt használati utasítás

3.10.   Felhasználók kategóriája

3.11.   Adatok a rezisztencia kialakulásának lehetőségére

3.12.   Hatások a biocid termékkel kezelt anyagokra és termékekre

IV.   A BIOCID TERMÉKEKRE VONATKOZÓ TOVÁBBI ADATOK

4.1.   Csomagolás és a biocid termék összeférhetősége a javasolt csomagolóanyagokkal

4.2.   Eljárások a biocid termék kijuttatásához használt készülék tisztítására

4.3.   Kezelés után a kezelt területre való újbóli belépés várakozási ideje, a szükséges várakozási idők vagy más óvintézkedések az emberek, a haszonállatok és a környezet védelmére

4.4.   Javasolt módszerek és óvintézkedések a kezelésre, tárolásra, szállításra vonatkozóan és tűz esetére

4.5.   Intézkedések baleset esetén

4.6.   Eljárások a biocid termék és csomagolása megsemmisítésére vagy mentesítésére

4.6.1.   Ellenőrzött elégetés

4.6.2.   Egyéb

4.7.   A biológiai védekezésre használt mikroorganizmus és egyéb, a biocid termékben lévő mikroorganizmusok nyomon követésének terve, beleértve kezelésüket, tárolásukat, szállításukat és felhasználásukat is

V.   ANALITIKAI MÓDSZEREK

5.1.   A biocid termék analízisének módszerei

5.2.   Módszerek a maradékok kimutatására és mennyiségük meghatározására

VI.   HATÉKONYSÁGI ADATOK

VII.   HATÁS AZ EMBEREK EGÉSZSÉGÉRE

7.1.   Alapvető akut toxicitási vizsgálatok

7.1.1.   Akut orális toxicitás

7.1.2.   Akut inhalációs toxicitás

7.1.3.   Akut dermális toxicitás

7.2.   További akut toxicitási vizsgálatok

7.2.1.   Bőrirritáció

7.2.2.   Szemirritáció

7.2.3.   Bőrszenzibilizáció

7.3.   Expozíciós adatok

7.4.   Rendelkezésre álló toxikológiai adatok a hatóanyagnak nem minősülő összetevőkre

7.5.   További vizsgálatok a biocid termékek kombinációira

7.6.   Az emberi egészségre gyakorolt hatások összefoglalása és értékelése

VIII.   MARADÉKOK A KEZELT ANYAGBAN, ÉLELMISZERBEN ÉS TAKARMÁNYBAN, ILLETVE FELÜLETÜKÖN

IX.   A BIOCID TERMÉK SORSA ÉS VISELKEDÉSE A KÖRNYEZETBEN

X.   HATÁSOK A NEM CÉLZOTT SZERVEZETEKRE

10.1.   Hatások madarakra

10.2.   Hatások vízi szervezetekre

10.3.   Hatások méhekre

10.4.   Hatások ízeltlábúakra, a méhek kivételével

10.5.   Hatások földigilisztára

10.6.   Hatások a talajban élő mikroorganizmusokra

10.7.   További vizsgálatok további fajokon vagy részletesebb vizsgálatok például egyes nem célzott szervezeteken

10.7.1.   Szárazföldi növények

10.7.2.   Emlősök

10.7.3.   Egyéb releváns fajok és folyamatok

10.8.   A nem célzott szervezetekre gyakorolt hatások összefoglalása és értékelése

XI.   A BIOCID TERMÉK BESOROLÁSA, CSOMAGOLÁSA ÉS CÍMKÉZÉSE

A 20. cikk értelmében és a 67/548/EGK és az 1999/45/EK irányelvnek megfelelően indokolással alátámasztott javaslatot kell adni a biocid termék besorolására és címkézésére vonatkozóan. A besorolás a veszélyességi kategória vagy kategóriák leírásából és az egyes veszélyes tulajdonságokhoz tartozó, a kockázatra utaló feliratból áll. A besorolás alapján javaslatot kell adni a címkézésre, ezen belül különösen a veszélyforrást jelölő ábrá(k)ra és a veszély jelzésére, a kockázatra utaló feliratra és a biztonsági feliratokra. A besorolásra és a címkézésre a biocid termékben található vegyi anyagokra tekintettel kell javaslatot tenni. Szükség szerint az eljáró tagállami hatóság rendelkezésére kell bocsátani a javasolt csomagolás mintadarabjait.

A dokumentációhoz indokolt javaslatot kell mellékelni arról, hogy a terméket a 2005/54/EK irányelv 2. cikkében meghatározott kockázati csoportok közül melyikbe kell besorolni, és jelezni kell, hogy a kérdéses terméket meg kell-e jelölni az említett irányelv II. mellékletében meghatározott, a biológiai veszélyre utaló jelzéssel.

XII.   AZ I–XI. SZAKASZ ÖSSZEFOGLALÁSA ÉS ÉRTÉKELÉSE, A KOCKÁZATÉRTÉKELÉS KÖVETKEZTETÉSEI ÉS AJÁNLÁSOK

---

(1)  HL L 262., 2000.10.17., 21. o.

1

(2)  HL L 200., 1999.7.30., 1. o. A legutóbb a 2006/8/EK bizottsági irányelvvel (HL L 19., 2006.1.24., 12. o.) módosított irányelv.

2

---

II Jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező

Bizottság

| 30.5.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 142/16 |
| --- | --- | --- | --- |

30.5.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 142/16

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2006. május 3.)

a Holland Királyság által az EK-Szerződés 95. cikkének (5) bekezdése alapján bejelentett, dízel gépjárművek részecskekibocsátásának határértékeit meghatározó nemzeti rendelkezésekről

(az értesítés a C(2006) 1791. számú dokumentummal történt)

(Csak a holland nyelvű szöveg hiteles)

(2006/372/EK)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 95. cikke (5) és (6) bekezdésére,

mivel:

I.   TÉNYEK

I.   Alkalmazandó közösségi jogszabályok

| (1) | A gépjárművek kibocsátásai által okozott levegőszennyezés elleni intézkedésekről és a 70/220/EGK tanácsi irányelv módosításáról szóló, 1998. október 13-i 98/69/EK európai parlamenti és a tanácsi irányelv (1) 25 milligramm/kilométerben szabja meg a részecskekibocsátás határértékét (lásd az irányelv I. mellékletének 5.3.1.4. pontját) a gépjárművek és pótkocsijaik típusjóváhagyására vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1970. február 6-i 70/156/EGK tanácsi irányelv (2) II. mellékletének A. szakaszában meghatározott M kategóriájú dízel járművek esetében – kivéve a 2 500 kg-nál nagyobb össztömegűeket – és az N1 kategóriájú I. osztályúak esetében. Ez a határérték az új járműtípusokra 2005. január 1-jétől, az új járművekre pedig 2006. január 1-jétől vonatkozik. Az irányelv az N1 kategóriájú II. osztályú dízel járművekre is meghatároz egy 40 mg/km részecskekibocsátási határértéket, illetve 60 mg/km határértéket az N1 kategóriájú III. osztályú és a 2 500 kg-ot meghaladó össztömegű, M kategóriájú járművekre. Az utóbbi két határérték az új járműtípusokra 2006. január 1-jétől, az új járművekre pedig 2007. január 1-jétől vonatkozik. |
| --- | --- |

(1)

A gépjárművek kibocsátásai által okozott levegőszennyezés elleni intézkedésekről és a 70/220/EGK tanácsi irányelv módosításáról szóló, 1998. október 13-i 98/69/EK európai parlamenti és a tanácsi irányelv (1) 25 milligramm/kilométerben szabja meg a részecskekibocsátás határértékét (lásd az irányelv I. mellékletének 5.3.1.4. pontját) a gépjárművek és pótkocsijaik típusjóváhagyására vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1970. február 6-i 70/156/EGK tanácsi irányelv (2) II. mellékletének A. szakaszában meghatározott M kategóriájú dízel járművek esetében – kivéve a 2 500 kg-nál nagyobb össztömegűeket – és az N1 kategóriájú I. osztályúak esetében. Ez a határérték az új járműtípusokra 2005. január 1-jétől, az új járművekre pedig 2006. január 1-jétől vonatkozik. Az irányelv az N1 kategóriájú II. osztályú dízel járművekre is meghatároz egy 40 mg/km részecskekibocsátási határértéket, illetve 60 mg/km határértéket az N1 kategóriájú III. osztályú és a 2 500 kg-ot meghaladó össztömegű, M kategóriájú járművekre. Az utóbbi két határérték az új járműtípusokra 2006. január 1-jétől, az új járművekre pedig 2007. január 1-jétől vonatkozik.

| (2) | A 98/69/EK irányelv 2. cikkének (1) bekezdése szerint „... a gépjárművek kibocsátásai által okozott légszennyezés tekintetében a tagállamok nem:






  — | tagadhatják meg az EK-típusjóváhagyást a 70/156/EGK irányelv 4. cikkének (1) bekezdése alapján, vagy |
| --- | --- | --- |

(2)

A 98/69/EK irányelv 2. cikkének (1) bekezdése szerint „... a gépjárművek kibocsátásai által okozott légszennyezés tekintetében a tagállamok nem:

—

tagadhatják meg az EK-típusjóváhagyást a 70/156/EGK irányelv 4. cikkének (1) bekezdése alapján, vagy

| — | tagadhatják meg a nemzeti típusjóváhagyást, vagy |
| --- | --- |

—

tagadhatják meg a nemzeti típusjóváhagyást, vagy

| — | tilthatják meg járművek nyilvántartásba vételét, értékesítését vagy forgalomba helyezését a 70/156/EGK irányelv 7. cikke alapján, |
| --- | --- |

—

tilthatják meg járművek nyilvántartásba vételét, értékesítését vagy forgalomba helyezését a 70/156/EGK irányelv 7. cikke alapján,

ha a járművek kielégítik az ezen irányelvvel módosított 70/220/EGK irányelv követelményeit.”

| (3) | 2005. december 21-én a Bizottság elfogadott egy a gépjárművek emisszió tekintetében történő típusjóváhagyásáról és a járműjavítási információk elérhetőségéről és a 72/306/EGK irányelv és a .../.../EK irányelv módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatot (Euro 5 javaslat) (3). A javaslat a dízel járművek részecskekibocsátási határértékét 5 mg/km-re csökkenti. Ez az új határérték az M és N1 kategóriájú I. osztályú járművekre a rendelet hatályba lépését követően 18 hónap + 1 nappal fog vonatkozni, az M és N1 kategóriájú I. osztályú új járművekre pedig a rendelet hatályba lépésének időpontjától számított 36 hónap elteltével. |
| --- | --- |

(3)

2005. december 21-én a Bizottság elfogadott egy a gépjárművek emisszió tekintetében történő típusjóváhagyásáról és a járműjavítási információk elérhetőségéről és a 72/306/EGK irányelv és a .../.../EK irányelv módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatot (Euro 5 javaslat) (3). A javaslat a dízel járművek részecskekibocsátási határértékét 5 mg/km-re csökkenti. Ez az új határérték az M és N1 kategóriájú I. osztályú járművekre a rendelet hatályba lépését követően 18 hónap + 1 nappal fog vonatkozni, az M és N1 kategóriájú I. osztályú új járművekre pedig a rendelet hatályba lépésének időpontjától számított 36 hónap elteltével.

| (4) | A környezeti levegőben (4) lévő kén-dioxidra, nitrogén-dioxidra és nitrogén-oxidokra, valamint porra és ólomra vonatkozó határértékekről szóló, 1999. április 22-i 99/30/EK tanácsi irányelv – amely a környezeti levegő minőségének vizsgálatáról és ellenőrzéséről szóló (5), 1996. szeptember 27-i 96/62/EK tanácsi irányelvvel együtt olvasandó – határértéket határoz meg a környezeti levegőben található PM10 koncentrációjára, amelyet úgy határoz meg, mint „az a pormennyiség, amely 50 %-os leválasztási hatásfokkal átmegy egy méret-szelektív bemenőnyíláson 10 μm aerodinamikai átmérő esetén”. A 99/30/EK irányelv 5. cikkének megfelelően ezek a határértékek 2005. január 1. óta jogilag kötelező erejűek. Ugyanezen irányelv III. mellékletének megfelelően az emberi egészség védelme érdekében előírt éves határérték 40 μg/m3, míg az emberi egészség védelme érdekében előírt 24-órás határérték 50 μg/m3, amely egy naptári év során nem haladható meg 35-nél több alkalommal. |
| --- | --- |

(4)

A környezeti levegőben (4) lévő kén-dioxidra, nitrogén-dioxidra és nitrogén-oxidokra, valamint porra és ólomra vonatkozó határértékekről szóló, 1999. április 22-i 99/30/EK tanácsi irányelv – amely a környezeti levegő minőségének vizsgálatáról és ellenőrzéséről szóló (5), 1996. szeptember 27-i 96/62/EK tanácsi irányelvvel együtt olvasandó – határértéket határoz meg a környezeti levegőben található PM10 koncentrációjára, amelyet úgy határoz meg, mint „az a pormennyiség, amely 50 %-os leválasztási hatásfokkal átmegy egy méret-szelektív bemenőnyíláson 10 μm aerodinamikai átmérő esetén”. A 99/30/EK irányelv 5. cikkének megfelelően ezek a határértékek 2005. január 1. óta jogilag kötelező erejűek. Ugyanezen irányelv III. mellékletének megfelelően az emberi egészség védelme érdekében előírt éves határérték 40 μg/m3, míg az emberi egészség védelme érdekében előírt 24-órás határérték 50 μg/m3, amely egy naptári év során nem haladható meg 35-nél több alkalommal.

| (5) | A 96/62/EK irányelv 7. cikkének (3) bekezdése úgy rendelkezik, hogy „A tagállamok cselekvési tervet dolgoznak ki, amelyben ismertetik a rövid távon meghozandó intézkedéseket, azokon a területeken, ahol fennáll a határérték és/vagy a riasztási küszöbérték túllépésének veszélye, a veszély, valamint az ilyen esemény időtartamának csökkentése érdekében. Az egyes esetektől függően ezek a tervek előírhatnak intézkedéseket azon tevékenységek – ide tartozik a gépjárműforgalom is – szabályozására, és amennyiben szükséges, felfüggesztésére, amelyek hozzájárulnak a határértékek túllépéséhez.” |
| --- | --- |

(5)

A 96/62/EK irányelv 7. cikkének (3) bekezdése úgy rendelkezik, hogy „A tagállamok cselekvési tervet dolgoznak ki, amelyben ismertetik a rövid távon meghozandó intézkedéseket, azokon a területeken, ahol fennáll a határérték és/vagy a riasztási küszöbérték túllépésének veszélye, a veszély, valamint az ilyen esemény időtartamának csökkentése érdekében. Az egyes esetektől függően ezek a tervek előírhatnak intézkedéseket azon tevékenységek – ide tartozik a gépjárműforgalom is – szabályozására, és amennyiben szükséges, felfüggesztésére, amelyek hozzájárulnak a határértékek túllépéséhez.”

2.   Bejelentett nemzeti rendelkezés

| (6) | A Holland Királyság értesítette a Bizottságot arról a rendelettervezetről, amely a Voertuigreglement (járműrendelet) 1.1. cikkének h) és at) pontjában meghatározott, 1 305 kg megengedett legnagyobb tömegű haszongépjárművek (N1 kategória I. osztály) és személygépkocsik (M1 kategória) esetében kötelező érvénnyel 5 mg/km-ben szándékozik meghatározni a részecskekibocsátás határértékét. A rendelet minden 2006. december 31. után használatba vett, dízelmotoros járműre vonatkoznék. Ez azt feltételezi, hogy ezek a járművek már fel vannak szerelve részecskeszűrőkkel. |
| --- | --- |

(6)

A Holland Királyság értesítette a Bizottságot arról a rendelettervezetről, amely a Voertuigreglement (járműrendelet) 1.1. cikkének h) és at) pontjában meghatározott, 1 305 kg megengedett legnagyobb tömegű haszongépjárművek (N1 kategória I. osztály) és személygépkocsik (M1 kategória) esetében kötelező érvénnyel 5 mg/km-ben szándékozik meghatározni a részecskekibocsátás határértékét. A rendelet minden 2006. december 31. után használatba vett, dízelmotoros járműre vonatkoznék. Ez azt feltételezi, hogy ezek a járművek már fel vannak szerelve részecskeszűrőkkel.

| (7) | A holland hatóságok által bejelentett intézkedés a járművekre és alkatrészeikre hasznos élettartamuk során vonatkozó állandó követelményekről szóló rendelet (Voertuigreglement) módosítása. Az ezeknek az állandó követelményeknek való megfelelés ellenőrzését a járművek rendszeres ellenőrzési eljárása során végzik el, amit a rendőrség végez el. |
| --- | --- |

(7)

A holland hatóságok által bejelentett intézkedés a járművekre és alkatrészeikre hasznos élettartamuk során vonatkozó állandó követelményekről szóló rendelet (Voertuigreglement) módosítása. Az ezeknek az állandó követelményeknek való megfelelés ellenőrzését a járművek rendszeres ellenőrzési eljárása során végzik el, amit a rendőrség végez el.

| (8) | Indokolása szerint a bejelentett intézkedés nem érinti a típusjóváhagyási eljárást. Úgy tűnhet, hogy a holland hatóságok nem fogják megtagadni az egy másik tagállamban EK-típusjóváhagyást kapott járművek nyilvántartásba vételét, illetve, hogy a 98/69/EK irányelvvel módosított 70/220/EGK irányelv követelményeinek megfelelő járműveknek a holland hatóságok továbbra is meg fogják adni a típusjóváhagyást. Viszont amint ezeket a járműveket első alkalommal műszaki ellenőrzésnek vetik alá, vagy valahányszor ellenőrzi őket a rendőrség, akkor azt fogják megállapítani, hogy nem felelnek meg a bejelentett intézkedésnek. |
| --- | --- |

(8)

Indokolása szerint a bejelentett intézkedés nem érinti a típusjóváhagyási eljárást. Úgy tűnhet, hogy a holland hatóságok nem fogják megtagadni az egy másik tagállamban EK-típusjóváhagyást kapott járművek nyilvántartásba vételét, illetve, hogy a 98/69/EK irányelvvel módosított 70/220/EGK irányelv követelményeinek megfelelő járműveknek a holland hatóságok továbbra is meg fogják adni a típusjóváhagyást. Viszont amint ezeket a járműveket első alkalommal műszaki ellenőrzésnek vetik alá, vagy valahányszor ellenőrzi őket a rendőrség, akkor azt fogják megállapítani, hogy nem felelnek meg a bejelentett intézkedésnek.

| (9) | A bejelentett intézkedés következésképpen 2007. január 1-jétől megtiltja az N1 kategóriájú I. osztályú és M1 kategóriájú, 5 mg/km-nél nagyobb részecskekibocsátású új járművek használatát. |
| --- | --- |

(9)

A bejelentett intézkedés következésképpen 2007. január 1-jétől megtiltja az N1 kategóriájú I. osztályú és M1 kategóriájú, 5 mg/km-nél nagyobb részecskekibocsátású új járművek használatát.

II.   ELJÁRÁS

| (10) | A Holland Királyság 2005. november 2-i levelében az EK-Szerződés 95. cikkének (5) bekezdésével összhangban értesítette a Bizottságot arról a szándékáról, hogy rendelettervezetet fogad el, amely a 98/69/EK irányelvtől eltérve szabályozásokat határoz meg a dízel járművek részecskekibocsátásának korlátozására. |
| --- | --- |

(10)

A Holland Királyság 2005. november 2-i levelében az EK-Szerződés 95. cikkének (5) bekezdésével összhangban értesítette a Bizottságot arról a szándékáról, hogy rendelettervezetet fogad el, amely a 98/69/EK irányelvtől eltérve szabályozásokat határoz meg a dízel járművek részecskekibocsátásának korlátozására.

| (11) | 2005. november 23-án kelt levelében a Bizottság tájékoztatta a holland kormányt, hogy megkapta a 95. cikk (5) bekezdése szerinti értesítést, és hogy az értesítés elbírálására a 95. cikk (6) bekezdésében előírt hathónapos időszak 2005. november 5-én, az értesítés beérkezését követő napon vette kezdetét. |
| --- | --- |

(11)

2005. november 23-án kelt levelében a Bizottság tájékoztatta a holland kormányt, hogy megkapta a 95. cikk (5) bekezdése szerinti értesítést, és hogy az értesítés elbírálására a 95. cikk (6) bekezdésében előírt hathónapos időszak 2005. november 5-én, az értesítés beérkezését követő napon vette kezdetét.

| (12) | 2006. január 17-i levelében a Bizottság tájékoztatta a többi tagállamot a Holland Királyságtól kapott értesítésről. A Bizottság továbbá közzé tette az értesítést az Európai Unió Hivatalos Lapjában
   (6) is, annak érdekében, hogy más érdekelt feleket is tájékoztasson a Holland Királyság által bevezetni szándékozott nemzeti rendelkezésekről, valamint az azokhoz megadott okokról. |
| --- | --- |

(12)

2006. január 17-i levelében a Bizottság tájékoztatta a többi tagállamot a Holland Királyságtól kapott értesítésről. A Bizottság továbbá közzé tette az értesítést az Európai Unió Hivatalos Lapjában
   (6) is, annak érdekében, hogy más érdekelt feleket is tájékoztasson a Holland Királyság által bevezetni szándékozott nemzeti rendelkezésekről, valamint az azokhoz megadott okokról.

| (13) | A holland hatóságok 2006. március 10-i levelükben tájékoztatták a Bizottságot a Holland Környezetértékelési Ügynökség (Milieu- en Natuurplanbureau) egy friss jelentéséről, amely a „A részecske-probléma mértékének új felfogása” címet viseli, és bemutatja, hogy a PM10 szintje a korábban feltételezettnek 10–15 %-a. |
| --- | --- |

(13)

A holland hatóságok 2006. március 10-i levelükben tájékoztatták a Bizottságot a Holland Környezetértékelési Ügynökség (Milieu- en Natuurplanbureau) egy friss jelentéséről, amely a „A részecske-probléma mértékének új felfogása” címet viseli, és bemutatja, hogy a PM10 szintje a korábban feltételezettnek 10–15 %-a.

| (14) | A holland hatóságok által bemutatott érvek értékelésére a Bizottság egy a TNO (Nederlandse Organisatie voor toegepast-natuurwetenschappelijk onderzoek – holland alkalmazott természettudományos kutatási szervezet) által koordinált tanácsadói konzorciumot kért fel tudományos és műszaki tanácsadásra. A konzorcium 2006. március 27-én nyújtotta be jelentését (7) a Bizottságnak. |
| --- | --- |

(14)

A holland hatóságok által bemutatott érvek értékelésére a Bizottság egy a TNO (Nederlandse Organisatie voor toegepast-natuurwetenschappelijk onderzoek – holland alkalmazott természettudományos kutatási szervezet) által koordinált tanácsadói konzorciumot kért fel tudományos és műszaki tanácsadásra. A konzorcium 2006. március 27-én nyújtotta be jelentését (7) a Bizottságnak.

III.   JOGI ÉRTÉKELÉS

1.   Az elfogadhatóság vizsgálata

| (15) | Az EK-Szerződés 95. cikkének (5) bekezdése a következőképpen rendelkezik: „amennyiben egy harmonizációs intézkedésnek a Tanács vagy Bizottság által történő elfogadását követően valamely tagállam új tudományos bizonyítékon alapuló, a környezet vagy a munkakörnyezet védelmével kapcsolatos nemzeti rendelkezések bevezetését tartja szükségesnek az adott tagállamra jellemző olyan probléma miatt, amely a harmonizációs intézkedés elfogadása után merült fel, ezekről az előirányzott rendelkezésekről és bevezetésük indokairól értesíti a Bizottságot.” |
| --- | --- |

(15)

Az EK-Szerződés 95. cikkének (5) bekezdése a következőképpen rendelkezik: „amennyiben egy harmonizációs intézkedésnek a Tanács vagy Bizottság által történő elfogadását követően valamely tagállam új tudományos bizonyítékon alapuló, a környezet vagy a munkakörnyezet védelmével kapcsolatos nemzeti rendelkezések bevezetését tartja szükségesnek az adott tagállamra jellemző olyan probléma miatt, amely a harmonizációs intézkedés elfogadása után merült fel, ezekről az előirányzott rendelkezésekről és bevezetésük indokairól értesíti a Bizottságot.”

| (16) | A holland hatóságok által benyújtott értesítés arra irányul, hogy jóváhagyást szerezzen azon új nemzeti rendelkezések bevezetéséhez, amelyek vélhetően összeegyeztethetetlenek a 98/69/EK irányelvvel módosított 70/220/EGK irányelvvel. Ez az irányelv a gépjárművek típusjóváhagyásához szükséges műszaki követelmények teljes harmonizációjának eszköze azok kibocsátásainak tekintetében. Dízel gépkocsikra és könnyű kisteherautókra 25 mg/km részecskekibocsátási határértéket állapít meg. |
| --- | --- |

(16)

A holland hatóságok által benyújtott értesítés arra irányul, hogy jóváhagyást szerezzen azon új nemzeti rendelkezések bevezetéséhez, amelyek vélhetően összeegyeztethetetlenek a 98/69/EK irányelvvel módosított 70/220/EGK irányelvvel. Ez az irányelv a gépjárművek típusjóváhagyásához szükséges műszaki követelmények teljes harmonizációjának eszköze azok kibocsátásainak tekintetében. Dízel gépkocsikra és könnyű kisteherautókra 25 mg/km részecskekibocsátási határértéket állapít meg.

| (17) | A 98/69/EK irányelvvel módosított 70/220/EGK irányelv rendelkezéseit a holland hatóságok által bejelentett nemzeti intézkedésekhez hasonlítva kiderül, hogy a holland javaslat szigorúbb követelményeket állít fel a gépjárművek – kibocsátásuk által okozott légszennyezéssel kapcsolatos – műszaki ellenőrzésére vonatkozóan, mint az irányelv. A bejelentett intézkedés nevezetesen 5 mg/km kötelező részecskekibocsátási határértéket szab meg az 1 305 kg megengedett legnagyobb tömegű haszongépjárművek (N1 kategória I. osztály) és a személygépkocsik (M1 kategória) esetében, és így megakadályozza az e kategóriákba tartozó, a 98/69/EK irányelvvel módosított 70/220/EGK irányelv követelményeinek eleget tevő járművek használatát. Meg kell jegyezni, hogy az irányelvet megfosztaná hatásától, ha a tagállamok a járművek műszaki ellenőrzésére különböző követelményeket szabhatnának meg a gépjárművek kibocsátása által okozott légszennyezéssel kapcsolatban. Az EK-típusjóváhagyásnak valójában éveken keresztül, egészen bizonyosan jóval az első járműellenőrzésen túl is érvényesnek kellene maradnia. Minden más értelmezés lehetővé tenné a tagállamoknak, hogy megkerüljék az EK-típusjóváhagyási rendszert. |
| --- | --- |

(17)

A 98/69/EK irányelvvel módosított 70/220/EGK irányelv rendelkezéseit a holland hatóságok által bejelentett nemzeti intézkedésekhez hasonlítva kiderül, hogy a holland javaslat szigorúbb követelményeket állít fel a gépjárművek – kibocsátásuk által okozott légszennyezéssel kapcsolatos – műszaki ellenőrzésére vonatkozóan, mint az irányelv. A bejelentett intézkedés nevezetesen 5 mg/km kötelező részecskekibocsátási határértéket szab meg az 1 305 kg megengedett legnagyobb tömegű haszongépjárművek (N1 kategória I. osztály) és a személygépkocsik (M1 kategória) esetében, és így megakadályozza az e kategóriákba tartozó, a 98/69/EK irányelvvel módosított 70/220/EGK irányelv követelményeinek eleget tevő járművek használatát. Meg kell jegyezni, hogy az irányelvet megfosztaná hatásától, ha a tagállamok a járművek műszaki ellenőrzésére különböző követelményeket szabhatnának meg a gépjárművek kibocsátása által okozott légszennyezéssel kapcsolatban. Az EK-típusjóváhagyásnak valójában éveken keresztül, egészen bizonyosan jóval az első járműellenőrzésen túl is érvényesnek kellene maradnia. Minden más értelmezés lehetővé tenné a tagállamoknak, hogy megkerüljék az EK-típusjóváhagyási rendszert.

| (18) | Az EK-Szerződés 95. cikke (5) bekezdésének megfelelően Hollandia értesítette a Bizottságot a 98/69/EK irányelvvel módosított 70/220/EGK irányelven túllépve bevezetni kívánt rendelkezések tényleges szövegéről is. A kérelmet azon okok kifejtése kísérte, amely – véleményük szerint – indokolja a rendelkezések bevezetését. |
| --- | --- |

(18)

Az EK-Szerződés 95. cikke (5) bekezdésének megfelelően Hollandia értesítette a Bizottságot a 98/69/EK irányelvvel módosított 70/220/EGK irányelven túllépve bevezetni kívánt rendelkezések tényleges szövegéről is. A kérelmet azon okok kifejtése kísérte, amely – véleményük szerint – indokolja a rendelkezések bevezetését.

| (19) | A Hollandia által annak érdekében benyújtott értesítés, hogy a 98/69/EK irányelvvel módosított 70/220/EGK irányelv rendelkezéseitől eltérő nemzeti rendelkezések bevezetésére jóváhagyást kapjon, ezért az EK-Szerződés 95. cikkének (5) bekezdése szerint elfogadható. |
| --- | --- |

(19)

A Hollandia által annak érdekében benyújtott értesítés, hogy a 98/69/EK irányelvvel módosított 70/220/EGK irányelv rendelkezéseitől eltérő nemzeti rendelkezések bevezetésére jóváhagyást kapjon, ezért az EK-Szerződés 95. cikkének (5) bekezdése szerint elfogadható.

2.   Érdemi vizsgálat

| (20) | A Szerződés 95. cikkének értelmében a Bizottság köteles ellenőrizni, hogy a cikkben előírt tagállami eltérést lehetővé tévő valamennyi feltétel teljesül-e. |
| --- | --- |

(20)

A Szerződés 95. cikkének értelmében a Bizottság köteles ellenőrizni, hogy a cikkben előírt tagállami eltérést lehetővé tévő valamennyi feltétel teljesül-e.

| (21) | A Bizottságnak ezért meg kell vizsgálnia, teljesülnek-e az EK-Szerződés 95. cikkének (5) bekezdésében meghatározott feltételek. Ez a cikk úgy rendelkezik, hogy amennyiben egy tagállam úgy ítéli meg, hogy egy harmonizációs intézkedéstől eltérő nemzeti rendelkezéseket szükséges bevezetni, akkor ezt a következőkre kell alapoznia:






  a) | a környezet vagy a munkakörnyezet védelmére vonatkozó új tudományos bizonyíték; |
| --- | --- | --- |

(21)

A Bizottságnak ezért meg kell vizsgálnia, teljesülnek-e az EK-Szerződés 95. cikkének (5) bekezdésében meghatározott feltételek. Ez a cikk úgy rendelkezik, hogy amennyiben egy tagállam úgy ítéli meg, hogy egy harmonizációs intézkedéstől eltérő nemzeti rendelkezéseket szükséges bevezetni, akkor ezt a következőkre kell alapoznia:

a)

a környezet vagy a munkakörnyezet védelmére vonatkozó új tudományos bizonyíték;

| b) | az adott tagállamra jellemző olyan probléma, amely a harmonizációs intézkedés elfogadása után merült fel. |
| --- | --- |

b)

az adott tagállamra jellemző olyan probléma, amely a harmonizációs intézkedés elfogadása után merült fel.

| (22) | Az EK-Szerződés 95. cikkének (6) bekezdése szerint továbbá az ilyen nemzeti rendelkezések bevezetése indokoltságának vizsgálata során a Bizottságnak ellenőriznie kell, hogy ezek a nemzeti rendelkezések nem képezik-e a tagállamok közötti önkényes megkülönböztetés eszközét vagy a kereskedelem rejtett korlátozását, valamint hogy nem jelentenek-e akadályt a belső piac működésében. |
| --- | --- |

(22)

Az EK-Szerződés 95. cikkének (6) bekezdése szerint továbbá az ilyen nemzeti rendelkezések bevezetése indokoltságának vizsgálata során a Bizottságnak ellenőriznie kell, hogy ezek a nemzeti rendelkezések nem képezik-e a tagállamok közötti önkényes megkülönböztetés eszközét vagy a kereskedelem rejtett korlátozását, valamint hogy nem jelentenek-e akadályt a belső piac működésében.

| (23) | A Bíróság esetjoga szerint szűken kell értelmezni minden a közösségi jog egységes alkalmazásának és a belső piac egységének elve alóli kivételt. Az EK-Szerződés 95. cikkének (5) bekezdése kivételt ad a közösségi jog egységes alkalmazásának és a piac egységének elve alól. Ezért úgy kell értelmezni, hogy hatálya ne terjedjen ki azokon az eseteken túlra, amelyekről hivatalosan rendelkezik. |
| --- | --- |

(23)

A Bíróság esetjoga szerint szűken kell értelmezni minden a közösségi jog egységes alkalmazásának és a belső piac egységének elve alóli kivételt. Az EK-Szerződés 95. cikkének (5) bekezdése kivételt ad a közösségi jog egységes alkalmazásának és a piac egységének elve alól. Ezért úgy kell értelmezni, hogy hatálya ne terjedjen ki azokon az eseteken túlra, amelyekről hivatalosan rendelkezik.

| (24) | Az EK-Szerződés 95. cikkének (6) bekezdésében meghatározott időkeret fényében a Bizottságnak a 95. cikk (5) bekezdése alapján bejelentett nemzeti intézkedések indokoltságának vizsgálatakor a bejelentő tagállam által felhozott okokat kell alapul vennie. Ez azt jelenti, hogy – az EK-Szerződés rendelkezéseinek megfelelően – a kérelmet benyújtó tagállamot terheli annak bizonyításának a felelőssége, hogy a nemzeti intézkedések indokoltak. Az EK-Szerződés 95. cikkének (5) bekezdésében megállapított eljárási keret miatt – ideértve különösen a határozat elfogadásához rendelkezésre álló szűk határidőt – a Bizottságnak rendesen arra kell korlátoznia tevékenységét, hogy megvizsgálja a kérelmező tagállam által benyújtott összetevők helytállóságát, anélkül, hogy maga lehetséges okokat vagy indoklásokat keresne. |
| --- | --- |

(24)

Az EK-Szerződés 95. cikkének (6) bekezdésében meghatározott időkeret fényében a Bizottságnak a 95. cikk (5) bekezdése alapján bejelentett nemzeti intézkedések indokoltságának vizsgálatakor a bejelentő tagállam által felhozott okokat kell alapul vennie. Ez azt jelenti, hogy – az EK-Szerződés rendelkezéseinek megfelelően – a kérelmet benyújtó tagállamot terheli annak bizonyításának a felelőssége, hogy a nemzeti intézkedések indokoltak. Az EK-Szerződés 95. cikkének (5) bekezdésében megállapított eljárási keret miatt – ideértve különösen a határozat elfogadásához rendelkezésre álló szűk határidőt – a Bizottságnak rendesen arra kell korlátoznia tevékenységét, hogy megvizsgálja a kérelmező tagállam által benyújtott összetevők helytállóságát, anélkül, hogy maga lehetséges okokat vagy indoklásokat keresne.

1.   Új tudományos bizonyíték megléte

| (25) | A holland hatóságok szerint a kérelem indokolt, mivel a 98/69/EK irányelv elfogadása óta új tudományos bizonyítékok merültek fel a por környezeti és egészségügyi hatásaival kapcsolatban. Ez az új információ bemutatja, hogy a túlzott részecskekibocsátás káros hatással van az emberi egészségre, mint pl. korai halál és a tüdőfunkciók károsodása. |
| --- | --- |

(25)

A holland hatóságok szerint a kérelem indokolt, mivel a 98/69/EK irányelv elfogadása óta új tudományos bizonyítékok merültek fel a por környezeti és egészségügyi hatásaival kapcsolatban. Ez az új információ bemutatja, hogy a túlzott részecskekibocsátás káros hatással van az emberi egészségre, mint pl. korai halál és a tüdőfunkciók károsodása.

| (26) | A Hollandia által a por környezeti és egészségügyi hatásaival kapcsolatban bemutatott dokumentumok nemzeti és nemzetközi tanulmányokat, publikációkat és szakvéleményeket tartalmaznak. A dokumentumok átfogó rálátást nyújtanak a pornak való kitettséghez kötődő egészségügyi hatásokkal kapcsolatos tudományos ismeretekről, amelyek a 98/69/EK irányelv elfogadása óta jöttek létre. |
| --- | --- |

(26)

A Hollandia által a por környezeti és egészségügyi hatásaival kapcsolatban bemutatott dokumentumok nemzeti és nemzetközi tanulmányokat, publikációkat és szakvéleményeket tartalmaznak. A dokumentumok átfogó rálátást nyújtanak a pornak való kitettséghez kötődő egészségügyi hatásokkal kapcsolatos tudományos ismeretekről, amelyek a 98/69/EK irányelv elfogadása óta jöttek létre.

| (27) | A holland hatóságok rámutatnak, hogy számos friss publikáció bizonyítja és hangsúlyozza a levegőben lévő részecskék és egy sor egészségügyi hatás közötti kapcsolatot. A részecskék egészségügyi hatásait a viszonylag rövid ideig tartó kitettség miatt bekövetkező (akut) és a hosszú ideig tartó kitettség miatt bekövetkező (krónikus) hatásokra lehet felosztani. A Hollandia által küldött tanulmányok bemutatják, hogy jóllehet a rövid távú kitettség egészségügyi hatásai sem elhanyagolhatóak, a szálló részecskéknek való hosszú távú kitettségnek jelentősebb hatásai vannak. A rövid távú kitettséghez kötődő hatások többek között a következők: a tüdő gyulladásos reakciói, légzési tünetek, káros szív- és érrendszeri hatások valamint megnövekedett gyógyszerhasználat, kórházi kezelések és halandóság. A hosszú távú kitettséghez kötődő hatások többek között a következők: megnövekedett alsó légúti tünetek és krónikus obstruktív légúti betegség, tüdőfunkciók csökkenése gyermekeknél és felnőtteknél, a várható élettartam csökkenése, szív- és tüdőbetegségek okozta halálozás és valószínűleg tüdőrák. |
| --- | --- |

(27)

A holland hatóságok rámutatnak, hogy számos friss publikáció bizonyítja és hangsúlyozza a levegőben lévő részecskék és egy sor egészségügyi hatás közötti kapcsolatot. A részecskék egészségügyi hatásait a viszonylag rövid ideig tartó kitettség miatt bekövetkező (akut) és a hosszú ideig tartó kitettség miatt bekövetkező (krónikus) hatásokra lehet felosztani. A Hollandia által küldött tanulmányok bemutatják, hogy jóllehet a rövid távú kitettség egészségügyi hatásai sem elhanyagolhatóak, a szálló részecskéknek való hosszú távú kitettségnek jelentősebb hatásai vannak. A rövid távú kitettséghez kötődő hatások többek között a következők: a tüdő gyulladásos reakciói, légzési tünetek, káros szív- és érrendszeri hatások valamint megnövekedett gyógyszerhasználat, kórházi kezelések és halandóság. A hosszú távú kitettséghez kötődő hatások többek között a következők: megnövekedett alsó légúti tünetek és krónikus obstruktív légúti betegség, tüdőfunkciók csökkenése gyermekeknél és felnőtteknél, a várható élettartam csökkenése, szív- és tüdőbetegségek okozta halálozás és valószínűleg tüdőrák.

| (28) | A holland hatóságok által benyújtott dokumentumok bemutatják, hogy – jóllehet nem teljesen világosak a különféle finompor-részek és a részecskék különböző forrásai által okozott egészségügyi hatások – az újabb járvány- és toxikológiai tanulmányok kimutatták, hogy az égési folyamatok révén létrejövő részecskék, mint például a dízelmotorokból származó korom, különösen fontosak az egészségügyi hatások szempontjából. Az elsődleges égésből származó részecskék összetételük (átmeneti fémek és könnyen reagáló szerves vegyületek jelenléte) és rendkívül apró méretük miatt különösen károsak az egészségre. Kicsiny méretük folytán az égésből származó részecskéknek megvan az a képességük, hogy kikerüljék az emberi test védekezési mechanizmusait, és behatoljanak a vérkeringésbe és a különféle szövetekbe. A holland hatóságok rámutatnak, hogy a nagy számú népességen végzett járványtani tanulmányok nem képesek olyan küszöbkoncentrációt meghatározni, amely alatt a környezeti pornak nem lenne hatása a halálozások és a megbetegedések számára. |
| --- | --- |

(28)

A holland hatóságok által benyújtott dokumentumok bemutatják, hogy – jóllehet nem teljesen világosak a különféle finompor-részek és a részecskék különböző forrásai által okozott egészségügyi hatások – az újabb járvány- és toxikológiai tanulmányok kimutatták, hogy az égési folyamatok révén létrejövő részecskék, mint például a dízelmotorokból származó korom, különösen fontosak az egészségügyi hatások szempontjából. Az elsődleges égésből származó részecskék összetételük (átmeneti fémek és könnyen reagáló szerves vegyületek jelenléte) és rendkívül apró méretük miatt különösen károsak az egészségre. Kicsiny méretük folytán az égésből származó részecskéknek megvan az a képességük, hogy kikerüljék az emberi test védekezési mechanizmusait, és behatoljanak a vérkeringésbe és a különféle szövetekbe. A holland hatóságok rámutatnak, hogy a nagy számú népességen végzett járványtani tanulmányok nem képesek olyan küszöbkoncentrációt meghatározni, amely alatt a környezeti pornak nem lenne hatása a halálozások és a megbetegedések számára.

| (29) | A holland hatóságok úgy vélik, hogy egyelőre bár nem lehetséges kielégítően számszerűsíteni a részecskék egészségügyi hatásait, ugyanakkor a holland népesség egészségének védelme érdekében és az elővigyázatosság elve alapján elengedhetetlen, hogy a lehető legfürgébben cselekedjenek, hogy a lehető legnagyobb mértékben csökkentsék a közlekedés által termelt koromrészecskék kibocsátásának mértékét. |
| --- | --- |

(29)

A holland hatóságok úgy vélik, hogy egyelőre bár nem lehetséges kielégítően számszerűsíteni a részecskék egészségügyi hatásait, ugyanakkor a holland népesség egészségének védelme érdekében és az elővigyázatosság elve alapján elengedhetetlen, hogy a lehető legfürgébben cselekedjenek, hogy a lehető legnagyobb mértékben csökkentsék a közlekedés által termelt koromrészecskék kibocsátásának mértékét.

| (30) | A holland hatóságok nézete szerint az újabb tudományos tanulmányok azt mutatják, hogy az érzékeny népességcsoportok jobban ki vannak téve a részecskékhez kötődő magasabb egészségügyi kockázatoknak. Ezek a csoportok magukba foglalják azokat, akik természetes módon érzékenyebbek a pornak való kitettségre (pl. genetikai hajlammal rendelkezők, nagyon fiatal gyermekek, idősek, légzési rendellenességekben és tüdőbetegségekben szenvedők), akik környezeti vagy társadalmi tényezők vagy személyes viselkedésük révén váltak érzékennyé és akik szokatlanul nagy mennyiségű légszennyező anyag hatásának vannak kitéve, mert egy főútvonal mellett laknak vagy sok időt töltenek szabad ég alatt. Tekintve, hogy Hollandiában a lakosság nagy hányada városi környezetben és forgalmas utak mellett él, a holland hatóságok úgy vélik, hogy a lakosságra nézve a részecskékhez kötődő egészségügyi kockázat jelentős. |
| --- | --- |

(30)

A holland hatóságok nézete szerint az újabb tudományos tanulmányok azt mutatják, hogy az érzékeny népességcsoportok jobban ki vannak téve a részecskékhez kötődő magasabb egészségügyi kockázatoknak. Ezek a csoportok magukba foglalják azokat, akik természetes módon érzékenyebbek a pornak való kitettségre (pl. genetikai hajlammal rendelkezők, nagyon fiatal gyermekek, idősek, légzési rendellenességekben és tüdőbetegségekben szenvedők), akik környezeti vagy társadalmi tényezők vagy személyes viselkedésük révén váltak érzékennyé és akik szokatlanul nagy mennyiségű légszennyező anyag hatásának vannak kitéve, mert egy főútvonal mellett laknak vagy sok időt töltenek szabad ég alatt. Tekintve, hogy Hollandiában a lakosság nagy hányada városi környezetben és forgalmas utak mellett él, a holland hatóságok úgy vélik, hogy a lakosságra nézve a részecskékhez kötődő egészségügyi kockázat jelentős.

| (31) | A Bizottság megjegyzi, hogy a részecskekoncentrációhoz kapcsolódó környezeti és egészségügyi hatások bizonyos mértékig már a 98/69/EK irányelv elfogadása előtt is ismertek voltak. Már akkor is feltételezték, hogy a kisebb részecskék jelentősebb hatással bírnak, mint a durva részecskék. Ugyanakkor kevés tanulmány állt rendelkezésre a témában. Azóta a részecskéknek való kitettség és az általuk okozott egészségügyi hatások számos vonatkozásáról sok új járványtani tanulmány készült el olyan bizonyítékokat szolgáltatva, amelyekből következik, hogy a finom részecskék veszélyesebbek a nagyobbaknál (8). Az ilyen új tanulmányok elérhetővé válása indította arra az Egészségügyi Világszervezetet, hogy 2000-ben, 2003-ban és 2004-ben naprakész állapotba hozza részecskékre vonatkozó „Európai levegőminőségi iránymutatását” (9). |
| --- | --- |

(31)

A Bizottság megjegyzi, hogy a részecskekoncentrációhoz kapcsolódó környezeti és egészségügyi hatások bizonyos mértékig már a 98/69/EK irányelv elfogadása előtt is ismertek voltak. Már akkor is feltételezték, hogy a kisebb részecskék jelentősebb hatással bírnak, mint a durva részecskék. Ugyanakkor kevés tanulmány állt rendelkezésre a témában. Azóta a részecskéknek való kitettség és az általuk okozott egészségügyi hatások számos vonatkozásáról sok új járványtani tanulmány készült el olyan bizonyítékokat szolgáltatva, amelyekből következik, hogy a finom részecskék veszélyesebbek a nagyobbaknál (8). Az ilyen új tanulmányok elérhetővé válása indította arra az Egészségügyi Világszervezetet, hogy 2000-ben, 2003-ban és 2004-ben naprakész állapotba hozza részecskékre vonatkozó „Európai levegőminőségi iránymutatását” (9).

| (32) | Az előzőek fényében úgy tűnik, hogy Hollandia az EK-Szerződés 95. cikkének (5) bekezdése szerint új tudományos bizonyítékokat mutatott be a környezet védelmével kapcsolatban. Ez a tudományos bizonyíték nem állt rendelkezésre a 98/69/EK irányelv elfogadásának időpontjában. |
| --- | --- |

(32)

Az előzőek fényében úgy tűnik, hogy Hollandia az EK-Szerződés 95. cikkének (5) bekezdése szerint új tudományos bizonyítékokat mutatott be a környezet védelmével kapcsolatban. Ez a tudományos bizonyíték nem állt rendelkezésre a 98/69/EK irányelv elfogadásának időpontjában.

2.   A 98/68/EK irányelv elfogadását követően felmerülő, Hollandiára jellemző probléma

| (33) | A holland hatóságok azon a véleményen vannak, hogy Hollandia olyan egyedi problémával néz szembe, amely a 98/69/EK irányelv elfogadását követően jött létre. Először is úgy érvelnek, hogy Hollandia körülbelül másfél éven keresztül nehézségeket tapasztalt a 99/30/EK irányelvnek való megfelelés kapcsán. Másodszor rámutatnak, hogy Hollandiában a magas benzinárak, a dízelmotoros gépjárművek szélesebb hozzáférhetősége és a dízelmotorok működésének és üzemanyag-hatékonyságának nagymértékű javulása következtében megemelkedett a dízelmotoros gépjárművek száma. A dízel gépkocsik részarányának ilyen mértékű növekedésére senki sem számított a 98/69/EK irányelv elfogadásakor, hiszen arányuk az 1995-ös kevesebb mint 15 %-ról mára nagyjából 25 %-ra nőtt. Mindezek a tényezők azt eredményezték, hogy 1998-ban a levegőminőségi problémát még nem érzékelték teljes egészében. |
| --- | --- |

(33)

A holland hatóságok azon a véleményen vannak, hogy Hollandia olyan egyedi problémával néz szembe, amely a 98/69/EK irányelv elfogadását követően jött létre. Először is úgy érvelnek, hogy Hollandia körülbelül másfél éven keresztül nehézségeket tapasztalt a 99/30/EK irányelvnek való megfelelés kapcsán. Másodszor rámutatnak, hogy Hollandiában a magas benzinárak, a dízelmotoros gépjárművek szélesebb hozzáférhetősége és a dízelmotorok működésének és üzemanyag-hatékonyságának nagymértékű javulása következtében megemelkedett a dízelmotoros gépjárművek száma. A dízel gépkocsik részarányának ilyen mértékű növekedésére senki sem számított a 98/69/EK irányelv elfogadásakor, hiszen arányuk az 1995-ös kevesebb mint 15 %-ról mára nagyjából 25 %-ra nőtt. Mindezek a tényezők azt eredményezték, hogy 1998-ban a levegőminőségi problémát még nem érzékelték teljes egészében.

| (34) | A holland hatóságok szerint a porkibocsátás a nagy népsűrűség és a más európai országokhoz képest jobban koncentrálódott infrastruktúra miatt igen komoly aggodalomra ad okot Hollandiában. Úgy vélik, Hollandia különleges helyet foglal el Európában az intenzív helykihasználás miatt a lakosság, az állatállomány, a közlekedés és az ipar nagy sűrűsége révén. Véleményük szerint ez a helyzet magas négyzetkilométerenkénti kibocsátáshoz vezet. A holland hatóságok ráadásul azt hangoztatják, hogy Hollandiának jelentős mennyiségű külföldi eredetű szennyezéssel kell megbirkóznia. Nevezetesen Hollandiában a részecskekoncentráció 45 %-át az emberi tevékenység okozza, amelynek kétharmada külföldön zajlik le. A városi területeken viszont a hollandiai eredetű emberi hozzájárulás 30–45 %, amelyben a közlekedés jelentős forrás. |
| --- | --- |

(34)

A holland hatóságok szerint a porkibocsátás a nagy népsűrűség és a más európai országokhoz képest jobban koncentrálódott infrastruktúra miatt igen komoly aggodalomra ad okot Hollandiában. Úgy vélik, Hollandia különleges helyet foglal el Európában az intenzív helykihasználás miatt a lakosság, az állatállomány, a közlekedés és az ipar nagy sűrűsége révén. Véleményük szerint ez a helyzet magas négyzetkilométerenkénti kibocsátáshoz vezet. A holland hatóságok ráadásul azt hangoztatják, hogy Hollandiának jelentős mennyiségű külföldi eredetű szennyezéssel kell megbirkóznia. Nevezetesen Hollandiában a részecskekoncentráció 45 %-át az emberi tevékenység okozza, amelynek kétharmada külföldön zajlik le. A városi területeken viszont a hollandiai eredetű emberi hozzájárulás 30–45 %, amelyben a közlekedés jelentős forrás.

| (35) | A holland hatóságok hangsúlyozzák, hogy a levegőminőség Hollandia számos részén nem felel meg a 99/30/EK irányelvben meghatározott, porra vonatkozó határértékeknek. Jóllehet a holland hatóságok szerint a részecskekibocsátás Hollandiában 1990 és 2003 között meredeken csökkent, a sűrű közlekedésnek valamint a lakosság és az épületek magas koncentrációjának következtében ez a csökkenés nem elegendő ahhoz, hogy meg lehessen küzdeni a túlzott részecskekibocsátás negatív egészségügyi hatásaival, és be lehessen tartani az európai levegőminőségi határértékeket. |
| --- | --- |

(35)

A holland hatóságok hangsúlyozzák, hogy a levegőminőség Hollandia számos részén nem felel meg a 99/30/EK irányelvben meghatározott, porra vonatkozó határértékeknek. Jóllehet a holland hatóságok szerint a részecskekibocsátás Hollandiában 1990 és 2003 között meredeken csökkent, a sűrű közlekedésnek valamint a lakosság és az épületek magas koncentrációjának következtében ez a csökkenés nem elegendő ahhoz, hogy meg lehessen küzdeni a túlzott részecskekibocsátás negatív egészségügyi hatásaival, és be lehessen tartani az európai levegőminőségi határértékeket.

| (36) | A holland hatóságok szerint a teljes hazai részecskekibocsátásnak nagyjából harmada származik a közlekedésből, újabb harmada az iparból és körülbelül negyede a mezőgazdaságból. A kipufogógázokból származó részecskék az összes részecske között az egyik legkárosabbak. A közlekedés esetében jelentős az emberek kitettsége, mivel kibocsátása lakott területek és más érzékeny földhasználatú területek közvetlen közelében történik. |
| --- | --- |

(36)

A holland hatóságok szerint a teljes hazai részecskekibocsátásnak nagyjából harmada származik a közlekedésből, újabb harmada az iparból és körülbelül negyede a mezőgazdaságból. A kipufogógázokból származó részecskék az összes részecske között az egyik legkárosabbak. A közlekedés esetében jelentős az emberek kitettsége, mivel kibocsátása lakott területek és más érzékeny földhasználatú területek közvetlen közelében történik.

| (37) | A holland hatóságok a „Környezetvédelmi egyensúly 2005” (Milieubalans 2005) és a „Részecskék közelebbről” (Fijn stof nader bekeken) című, bejelentésükhöz csatolt dokumentumokban hangsúlyozzák, hogy a levegőben található részecskekoncentráció Hollandia-szerte nagy területeken jelentős mértékben meghaladja az európai normákat. A holland hatóságok rámutatnak, hogy a napi levegőminőségi határértékeket még 2010-ben is jelentősen túl fogja lépni. Másrészt viszont a porra vonatkozó évi átlagos határértéket meghaladó esetek alig fordulnak elő. A holland hatóságok rámutatnak, hogy a 99/30/EK irányelvben meghatározott határértékek megsértését szinte minden európai városban figyelemmel kísérik. Ugyanakkor Hollandiában, Belgiumban, a németországi Ruhr-vidéken és Észak-Olaszország iparosodott területén a határérték-túllépések nagyobb területen fordulnak elő, mint más tagállamokban. |
| --- | --- |

(37)

A holland hatóságok a „Környezetvédelmi egyensúly 2005” (Milieubalans 2005) és a „Részecskék közelebbről” (Fijn stof nader bekeken) című, bejelentésükhöz csatolt dokumentumokban hangsúlyozzák, hogy a levegőben található részecskekoncentráció Hollandia-szerte nagy területeken jelentős mértékben meghaladja az európai normákat. A holland hatóságok rámutatnak, hogy a napi levegőminőségi határértékeket még 2010-ben is jelentősen túl fogja lépni. Másrészt viszont a porra vonatkozó évi átlagos határértéket meghaladó esetek alig fordulnak elő. A holland hatóságok rámutatnak, hogy a 99/30/EK irányelvben meghatározott határértékek megsértését szinte minden európai városban figyelemmel kísérik. Ugyanakkor Hollandiában, Belgiumban, a németországi Ruhr-vidéken és Észak-Olaszország iparosodott területén a határérték-túllépések nagyobb területen fordulnak elő, mint más tagállamokban.

| (38) | A holland hatóságok megjegyzik, hogy ezekből az információkból lehetetlen messzemenő következtetéseket levonni a különböző országokban található övezetek pontos helyzetének és méretének figyelembe vétele nélkül. Azt is megjegyzik, hogy Hollandiában a levegő minőségét nagy részletességgel határozzák meg az előírt mérések mellett részletes tervezési modellezés felhasználása révén. Az EU tagállamainak viszont csak korlátozott része használ modelleket is; legtöbbjük mindössze levegőminőségi méréseket használ. Az is elképzelhető, hogy néhány különbség a felhasznált korrekciós együtthatók különbségével is megmagyarázható. Hollandia példának okáért 1,33-mal szorozza a mért eredményt. A holland hatóságok szerint számos ország használ 1,3-es korrekciós együtthatót, az Európai Bizottság javaslatait követve. A legtöbb ország alacsonyabb korrekciós tényezőket használ, vagy egyáltalán nem használ ilyeneket. Ráadásul nem minden ország modellezi levegőminőségét egészen az utcaszintű részletességig. A holland hatóságok szerint a levegőminőséget utcaszinten nem modellező országokban található, megnövekedett szennyezettségű „forró pontok” számát valószínűleg alábecsülik. |
| --- | --- |

(38)

A holland hatóságok megjegyzik, hogy ezekből az információkból lehetetlen messzemenő következtetéseket levonni a különböző országokban található övezetek pontos helyzetének és méretének figyelembe vétele nélkül. Azt is megjegyzik, hogy Hollandiában a levegő minőségét nagy részletességgel határozzák meg az előírt mérések mellett részletes tervezési modellezés felhasználása révén. Az EU tagállamainak viszont csak korlátozott része használ modelleket is; legtöbbjük mindössze levegőminőségi méréseket használ. Az is elképzelhető, hogy néhány különbség a felhasznált korrekciós együtthatók különbségével is megmagyarázható. Hollandia példának okáért 1,33-mal szorozza a mért eredményt. A holland hatóságok szerint számos ország használ 1,3-es korrekciós együtthatót, az Európai Bizottság javaslatait követve. A legtöbb ország alacsonyabb korrekciós tényezőket használ, vagy egyáltalán nem használ ilyeneket. Ráadásul nem minden ország modellezi levegőminőségét egészen az utcaszintű részletességig. A holland hatóságok szerint a levegőminőséget utcaszinten nem modellező országokban található, megnövekedett szennyezettségű „forró pontok” számát valószínűleg alábecsülik.

| (39) | A holland hatóságok végül rámutatnak egyedi jogi helyzetükre. A 2001-ben hatályba lépett holland levegőminőségi rendelet olyan jogrendszert hozott létre, amelynek révén az építési és bővítési terveket le lehet állítani vagy módosításra lehet kötelezni, amennyiben azoknak várhatóan káros hatása lesz a levegőminőségre. Az intézkedés végrehajtását követően területfejlesztési tervekkel kapcsolatban több mint 40 kifogást nyújtottak be különböző igazságügyi hatóságokhoz (ideértve az államtanácsot is), a levegőminőségi rendelettel való esetleges ütközések miatt. Ezeknek az eseteknek az egyharmadában az államtanács megsemmisítette a tervet. |
| --- | --- |

(39)

A holland hatóságok végül rámutatnak egyedi jogi helyzetükre. A 2001-ben hatályba lépett holland levegőminőségi rendelet olyan jogrendszert hozott létre, amelynek révén az építési és bővítési terveket le lehet állítani vagy módosításra lehet kötelezni, amennyiben azoknak várhatóan káros hatása lesz a levegőminőségre. Az intézkedés végrehajtását követően területfejlesztési tervekkel kapcsolatban több mint 40 kifogást nyújtottak be különböző igazságügyi hatóságokhoz (ideértve az államtanácsot is), a levegőminőségi rendelettel való esetleges ütközések miatt. Ezeknek az eseteknek az egyharmadában az államtanács megsemmisítette a tervet.

| (40) | A Bizottság megjegyzi, hogy a határokon átterjedő részecskék aránya Hollandiában ugyan magas, de nem magasabb, mint a másik két Benelux államban (10). A Bizottság megjegyzi tovább, hogy Hollandiára jellemző a belvízi és tengeri hajózásból származó – más tagállamokkal összehasonlítva – lényegesen magasabb részecskekibocsátás (11). Meg kell továbbá jegyezni, hogy bár Rotterdam nagy kikötője nem uralkodó forrása a részecskekibocsátásnak, de jelentős hatással bír az országon belüli és a Hollandiát körülvevő tevékenységekre és közlekedésre (10). |
| --- | --- |

(40)

A Bizottság megjegyzi, hogy a határokon átterjedő részecskék aránya Hollandiában ugyan magas, de nem magasabb, mint a másik két Benelux államban (10). A Bizottság megjegyzi tovább, hogy Hollandiára jellemző a belvízi és tengeri hajózásból származó – más tagállamokkal összehasonlítva – lényegesen magasabb részecskekibocsátás (11). Meg kell továbbá jegyezni, hogy bár Rotterdam nagy kikötője nem uralkodó forrása a részecskekibocsátásnak, de jelentős hatással bír az országon belüli és a Hollandiát körülvevő tevékenységekre és közlekedésre (10).

| (41) | A 96/62/EK tanácsi irányelv szerinti éves jelentések azt mutatják, hogy 2003-ban Hollandiának más tagállamokhoz képest (mint Belgium, Ausztria, Görögország, a Cseh Köztársaság, Litvánia, Szlovénia vagy Szlovákia) nem voltak különösebb gondjai a határértékek túllépése miatt. Minthogy Hollandia 2004-re még nem szolgáltatott adatokat, így nem lehet a holland levegőminőségi helyzetet más tagállamok 2004-es helyzetével összehasonlítani. A Bizottság ráadásul megjegyzi, hogy a Holland Környezetértékelési Ügynökség (NMP) nemrégiben (2006 márciusában) közzétette a PM10-szintek újraértékelését, amely rámutat, hogy a PM10-szintek 10–15 %-kal alacsonyabbak a korábban feltételezettnél. Ez a csökkenés a Hollandián belüli helyszíntől függ, és vidéki területeken általában nagyobb, mint a városokban. Az NMP jelentése szerint azoknak a területeknek a száma, ahol túllépik a levegőminőségi határértékeket a 2005-ös adathoz képest 2010-re felére, 2015-re pedig negyedére fog csökkenni. |
| --- | --- |

(41)

A 96/62/EK tanácsi irányelv szerinti éves jelentések azt mutatják, hogy 2003-ban Hollandiának más tagállamokhoz képest (mint Belgium, Ausztria, Görögország, a Cseh Köztársaság, Litvánia, Szlovénia vagy Szlovákia) nem voltak különösebb gondjai a határértékek túllépése miatt. Minthogy Hollandia 2004-re még nem szolgáltatott adatokat, így nem lehet a holland levegőminőségi helyzetet más tagállamok 2004-es helyzetével összehasonlítani. A Bizottság ráadásul megjegyzi, hogy a Holland Környezetértékelési Ügynökség (NMP) nemrégiben (2006 márciusában) közzétette a PM10-szintek újraértékelését, amely rámutat, hogy a PM10-szintek 10–15 %-kal alacsonyabbak a korábban feltételezettnél. Ez a csökkenés a Hollandián belüli helyszíntől függ, és vidéki területeken általában nagyobb, mint a városokban. Az NMP jelentése szerint azoknak a területeknek a száma, ahol túllépik a levegőminőségi határértékeket a 2005-ös adathoz képest 2010-re felére, 2015-re pedig negyedére fog csökkenni.

| (42) | A 2003. évi jelentések alapján és a holland kormány által újonnan közölt, NMP-jelentésben fellelhető információk figyelembevételével úgy tűnik, jelentős kétségek merülnek fel annak az egyedi problémának meglétével kapcsolatban, amely szerint Hollandia a többi tagállamhoz képest nehézségekbe ütközik a levegőminőségi irányelvben meghatározott határértékek betartásakor. Nevezetesen a (PM10 és PM2.5) részecskék négyzetkilométerenként teljes kibocsátásának szintje Hollandiában csak a fele a belgiumi szintnek (11). |
| --- | --- |

(42)

A 2003. évi jelentések alapján és a holland kormány által újonnan közölt, NMP-jelentésben fellelhető információk figyelembevételével úgy tűnik, jelentős kétségek merülnek fel annak az egyedi problémának meglétével kapcsolatban, amely szerint Hollandia a többi tagállamhoz képest nehézségekbe ütközik a levegőminőségi irányelvben meghatározott határértékek betartásakor. Nevezetesen a (PM10 és PM2.5) részecskék négyzetkilométerenként teljes kibocsátásának szintje Hollandiában csak a fele a belgiumi szintnek (11).

| (43) | Jobban kifejezve kétséges, létezik-e a 98/69/EK irányelvvel kapcsolatos egyedi probléma. Mint föntebb a 40. szakaszban már megállapításra került, Hollandiára jellemző az átlagosnál jelentősen magasabb, belvízi és tengeri hajózásból származó részecskekibocsátás. A dízel járművek részaránya Hollandiában ráadásul lényegesen alacsonyabb (az új eladások 25 %-a) az EU átlagánál (az új eladások nagyjából 50 %-a). Ezért megkérdőjelezhető, hogy létezik-e a 98/69/EK irányelv hatálya alá tartozó gépjárművekből származó részecskekibocsátással kapcsolatos egyedi probléma. |
| --- | --- |

(43)

Jobban kifejezve kétséges, létezik-e a 98/69/EK irányelvvel kapcsolatos egyedi probléma. Mint föntebb a 40. szakaszban már megállapításra került, Hollandiára jellemző az átlagosnál jelentősen magasabb, belvízi és tengeri hajózásból származó részecskekibocsátás. A dízel járművek részaránya Hollandiában ráadásul lényegesen alacsonyabb (az új eladások 25 %-a) az EU átlagánál (az új eladások nagyjából 50 %-a). Ezért megkérdőjelezhető, hogy létezik-e a 98/69/EK irányelv hatálya alá tartozó gépjárművekből származó részecskekibocsátással kapcsolatos egyedi probléma.

| (44) | A Bizottság ezért úgy véli, hogy Hollandia elmulasztotta bemutatni az egyedi probléma meglétét a 98/69/EK irányelv tekintetében. |
| --- | --- |

(44)

A Bizottság ezért úgy véli, hogy Hollandia elmulasztotta bemutatni az egyedi probléma meglétét a 98/69/EK irányelv tekintetében.

3.   A feltételek értékelése az EK-Szerződés 95. cikkének (6) bekezdése szerint

| (45) | Az EK-Szerződés 95. cikkének (6) bekezdése kötelezi a Bizottságot annak ellenőrzésére, hogy a bejelentett nemzeti rendelkezések nem képezik-e a tagállamok közötti önkényes megkülönböztetés eszközét vagy a kereskedelem rejtett korlátozását, valamint hogy nem jelentenek-e akadályt a belső piac működésében. |
| --- | --- |

(45)

Az EK-Szerződés 95. cikkének (6) bekezdése kötelezi a Bizottságot annak ellenőrzésére, hogy a bejelentett nemzeti rendelkezések nem képezik-e a tagállamok közötti önkényes megkülönböztetés eszközét vagy a kereskedelem rejtett korlátozását, valamint hogy nem jelentenek-e akadályt a belső piac működésében.

| (46) | Az utolsó feltétel nem értelmezhető oly módon, hogy minden olyan nemzeti intézkedés jóváhagyását megtiltja, amely várhatóan befolyásolja a belső piac működését. Voltaképpen minden olyan nemzeti intézkedés, amely eltér egy, a belső piac létrehozását és fenntartását célzó harmonizációs intézkedéstől, lényegében a belső piacot várhatóan befolyásoló intézkedést képez. Következésképp a Bizottság úgy véli, hogy a 95. cikk (6) bekezdésének összefüggésében a belső piac működésének akadályozását az EK-Szerződés 95. cikkében előírt eltérési eljárás használhatóságának megőrzése végett úgy kell érteni, hogy az akkor valósul meg, ha a kérdéses rendelkezés az elérni kívánt célhoz képest aránytalan hatással jár. |
| --- | --- |

(46)

Az utolsó feltétel nem értelmezhető oly módon, hogy minden olyan nemzeti intézkedés jóváhagyását megtiltja, amely várhatóan befolyásolja a belső piac működését. Voltaképpen minden olyan nemzeti intézkedés, amely eltér egy, a belső piac létrehozását és fenntartását célzó harmonizációs intézkedéstől, lényegében a belső piacot várhatóan befolyásoló intézkedést képez. Következésképp a Bizottság úgy véli, hogy a 95. cikk (6) bekezdésének összefüggésében a belső piac működésének akadályozását az EK-Szerződés 95. cikkében előírt eltérési eljárás használhatóságának megőrzése végett úgy kell érteni, hogy az akkor valósul meg, ha a kérdéses rendelkezés az elérni kívánt célhoz képest aránytalan hatással jár.

| (47) | A holland hatóságok szerint ez az intézkedés a környezet minőségének javítása, ezáltal pedig az emberi egészség védelme érdekében szükséges. Ezenkívül úgy vélik, hogy a tervezett intézkedés nem meríti ki a tagállamok közötti önkényes megkülönböztetés eszközének vagy a tagállamok közötti kereskedelem rejtett korlátozásának fogalmát. Úgy gondolják továbbá, hogy tekintettel a koromrészecskék kibocsátása által mind a környezetnek mind pedig az emberi egészségnek okozott kockázatokra, valamint figyelembe véve a Hollandiához hasonló, sűrűn lakott térségek egyedi kitettségi helyzetét, az intézkedés arányos az elérni kívánt céllal. A holland hatóságok szerint ráadásul a dízelmotoros gépjárművek eladásaiban jelentős arányt képviselő valamennyi járműmodell már most is, vagy rövidesen részecskecsapdákkal vannak, illetve lesznek ellátva. A bejelentett intézkedés így nem kényszerítené a gépkocsigyártókat gyártási folyamatuk (gyökeres) megváltoztatására. |
| --- | --- |

(47)

A holland hatóságok szerint ez az intézkedés a környezet minőségének javítása, ezáltal pedig az emberi egészség védelme érdekében szükséges. Ezenkívül úgy vélik, hogy a tervezett intézkedés nem meríti ki a tagállamok közötti önkényes megkülönböztetés eszközének vagy a tagállamok közötti kereskedelem rejtett korlátozásának fogalmát. Úgy gondolják továbbá, hogy tekintettel a koromrészecskék kibocsátása által mind a környezetnek mind pedig az emberi egészségnek okozott kockázatokra, valamint figyelembe véve a Hollandiához hasonló, sűrűn lakott térségek egyedi kitettségi helyzetét, az intézkedés arányos az elérni kívánt céllal. A holland hatóságok szerint ráadásul a dízelmotoros gépjárművek eladásaiban jelentős arányt képviselő valamennyi járműmodell már most is, vagy rövidesen részecskecsapdákkal vannak, illetve lesznek ellátva. A bejelentett intézkedés így nem kényszerítené a gépkocsigyártókat gyártási folyamatuk (gyökeres) megváltoztatására.

| (48) | A határidőn belül a francia és az olasz kormány nyújtotta be észrevételeit a holland bejelentésről. Mindkettő a bejelentett intézkedésnek a belső járműpiacot torzító, negatív hatásait hangsúlyozza. Rámutattak arra a holland hatóságok előtt álló lehetőségére, hogy adózási ösztönzők révén bátorítsák az 5 mg/km részecskekibocsátási szintet teljesítő gépkocsik korai elterjedését, amely lehetővé tenné a leendő európai emissziós előírások korai végrehajtását, ugyanakkor nem akadályozná a belső járműpiac működését. |
| --- | --- |

(48)

A határidőn belül a francia és az olasz kormány nyújtotta be észrevételeit a holland bejelentésről. Mindkettő a bejelentett intézkedésnek a belső járműpiacot torzító, negatív hatásait hangsúlyozza. Rámutattak arra a holland hatóságok előtt álló lehetőségére, hogy adózási ösztönzők révén bátorítsák az 5 mg/km részecskekibocsátási szintet teljesítő gépkocsik korai elterjedését, amely lehetővé tenné a leendő európai emissziós előírások korai végrehajtását, ugyanakkor nem akadályozná a belső járműpiac működését.

| (49) | Mint föntebb (ld. 46. szakasz) már említésre került, a 95. cikk (6) bekezdésének összefüggésében a belső piac működésének akadályozását úgy kell érteni, hogy az akkor valósul meg, ha a kérdéses rendelkezés az elérni kívánt célhoz képest aránytalan hatással jár. A Bizottság ezért az EK-Szerződés 95. cikkének (6) bekezdése szerinti feltételek vizsgálatát a bejelentett nemzeti rendelkezések arányosságára összpontosítja. A vizsgálat elvégzésével megítélhető lesz, hogy vajon a bejelentett intézkedés túllép-e azon a határon, amely a megállapított környezet- és egészségvédelmi cél eléréséhez megfelelő és szükségszerű. A vizsgálat azon a felfogáson alapul, hogy amennyiben több megfelelő intézkedés is bevezethető, a választás arra essék, amely közülük a legkevésbé korlátozó. |
| --- | --- |

(49)

Mint föntebb (ld. 46. szakasz) már említésre került, a 95. cikk (6) bekezdésének összefüggésében a belső piac működésének akadályozását úgy kell érteni, hogy az akkor valósul meg, ha a kérdéses rendelkezés az elérni kívánt célhoz képest aránytalan hatással jár. A Bizottság ezért az EK-Szerződés 95. cikkének (6) bekezdése szerinti feltételek vizsgálatát a bejelentett nemzeti rendelkezések arányosságára összpontosítja. A vizsgálat elvégzésével megítélhető lesz, hogy vajon a bejelentett intézkedés túllép-e azon a határon, amely a megállapított környezet- és egészségvédelmi cél eléréséhez megfelelő és szükségszerű. A vizsgálat azon a felfogáson alapul, hogy amennyiben több megfelelő intézkedés is bevezethető, a választás arra essék, amely közülük a legkevésbé korlátozó.

| (50) | Előzetes megjegyzésként a Bizottság szeretne rámutatni, hogy teljes mértékig elismeri gépjárművek teljesítménye terén történő további javulás szükségességét a légszennyező anyagok kibocsátásának tekintetében. Ez az oka a már említett Euro 5 javaslat megtételének. A javaslat szerint 80 %-kal csökken a dízelmotoros személygépkocsik és a könnyű haszongépjárművek részecskekibocsátási határértéke. Az Euro 5 javaslat megtételekor a Bizottság megkísérelt egyensúlyt teremteni a környezeti teljesítmény további javításának igénye és a gépkocsigyártóknak a járművek és a gyártási tevékenységek megtervezéséhez szükséges idő igénye között. Ez a megfontolás különösen tükröződik a rendelet hatálybaléptetéséről szóló rendelkezésekben. Az Euro 5 javaslatban meghatározott részecskekibocsátási határértékek alkalmazásának előrehozatalával a holland hatóságok által bejelentett intézkedés rendkívüli mértékben lerövidítené a végrehajtáshoz javasolt bevezetési időt. Ennek jelentős hatása volna a járműgyártókra, hiszen arra kötelezné őket, hogy gyártásukat a holland jogszabályok követelményeihez igazítsák, vagy megkövetelné tőlük, hogy korlátozzák a holland piacon kínált modelljeiket. E tekintetben meg kell jegyezni, hogy – jelenleg – nem minden, M1 és N1 kategóriájú I. osztályú jármű vásárolható meg részecskeszűrővel. A holland hatóságok úgy tájékoztatták a Bizottságot, hogy számos dízel részecskeszűrővel felszerelt dízelmotoros személygépkocsi-típus már kapható is, vagy rövidesen kapható lesz a holland piacon. A Bizottság megjegyzi azonban, hogy a rendelkezésére álló (2005. decemberi) adatok alapján a nagyjából 710-ből legalább 240 olyan gépkocsitípus van, amely a holland piacon nem kapható részecskeszűrővel, és ezért a bejelentett intézkedés elfogadásával kizárnák őket a piacról. Mivel néhány modellnél a nagyobb motorok vannak részecskeszűrővel felszerelve, a holland intézkedés – az EU elfogadott, CO2-kibocsátást korlátozó politikája ellenében – a kisebb, üzemanyag-takarékosabb modellek holland piacról való kizárását kockáztatná. |
| --- | --- |

(50)

Előzetes megjegyzésként a Bizottság szeretne rámutatni, hogy teljes mértékig elismeri gépjárművek teljesítménye terén történő további javulás szükségességét a légszennyező anyagok kibocsátásának tekintetében. Ez az oka a már említett Euro 5 javaslat megtételének. A javaslat szerint 80 %-kal csökken a dízelmotoros személygépkocsik és a könnyű haszongépjárművek részecskekibocsátási határértéke. Az Euro 5 javaslat megtételekor a Bizottság megkísérelt egyensúlyt teremteni a környezeti teljesítmény további javításának igénye és a gépkocsigyártóknak a járművek és a gyártási tevékenységek megtervezéséhez szükséges idő igénye között. Ez a megfontolás különösen tükröződik a rendelet hatálybaléptetéséről szóló rendelkezésekben. Az Euro 5 javaslatban meghatározott részecskekibocsátási határértékek alkalmazásának előrehozatalával a holland hatóságok által bejelentett intézkedés rendkívüli mértékben lerövidítené a végrehajtáshoz javasolt bevezetési időt. Ennek jelentős hatása volna a járműgyártókra, hiszen arra kötelezné őket, hogy gyártásukat a holland jogszabályok követelményeihez igazítsák, vagy megkövetelné tőlük, hogy korlátozzák a holland piacon kínált modelljeiket. E tekintetben meg kell jegyezni, hogy – jelenleg – nem minden, M1 és N1 kategóriájú I. osztályú jármű vásárolható meg részecskeszűrővel. A holland hatóságok úgy tájékoztatták a Bizottságot, hogy számos dízel részecskeszűrővel felszerelt dízelmotoros személygépkocsi-típus már kapható is, vagy rövidesen kapható lesz a holland piacon. A Bizottság megjegyzi azonban, hogy a rendelkezésére álló (2005. decemberi) adatok alapján a nagyjából 710-ből legalább 240 olyan gépkocsitípus van, amely a holland piacon nem kapható részecskeszűrővel, és ezért a bejelentett intézkedés elfogadásával kizárnák őket a piacról. Mivel néhány modellnél a nagyobb motorok vannak részecskeszűrővel felszerelve, a holland intézkedés – az EU elfogadott, CO2-kibocsátást korlátozó politikája ellenében – a kisebb, üzemanyag-takarékosabb modellek holland piacról való kizárását kockáztatná.

| (51) | A holland hatóságok tájékoztatták a Bizottságot, hogy az előirányzott intézkedés a hollandiai levegőminőség javítására szolgáló intézkedéscsomag (a költségvetés beterjesztésének napján benyújtott intézkedéssorozat) része. Az intézkedéscsomag a közlekedési intézkedésekre összpontosul, hiszen a kipufogógázokból származó részecskék minden részecskék egyik legártalmasabbjai. Egyéb intézkedések mellett a következőket foglalja magába: támogatás új és régi dízel gépkocsik részecskeszűrőihez, ösztönzők tiszta helyi közlekedésért, teherszállításért és hajózásért, ösztönzők tiszta üzemanyagokért. Elindult egy kutatás a régebbi (dízel) gépkocsik leselejtezéséhez nyújtott támogatás költséghatékonyságáról is. Az intézkedéscsomag magába foglal továbbá más általános közlekedési intézkedéseket, és az iparra és a mezőgazdaságra kiterjedő intézkedéseket is. Az országos infrastruktúrát érintő helyi intézkedéseket is be fognak vezetni, mint például sebességkorlátozás bizonyos utakon. Végül az intézkedéscsomag helyi szinten is fel kíván lépni, mint például a települési levegőminőségi tervek végrehajtása révén, kiegészítő támogatás révén a kevésbé szennyező helyi közlekedésnek települési és tartományi szinten valamint egy olyan intézkedés révén, amely a kevéssé szennyező technológiákból (pl. részecskecsapdák) adódó többletköltségek tekintélyes részének visszatérítésén alapul. Mindemellett támogatják az olyan településeket is, amelyek kevéssé szennyező vagy csöndes járművek számára korlátozzák (bel)városuk megközelítését. |
| --- | --- |

(51)

A holland hatóságok tájékoztatták a Bizottságot, hogy az előirányzott intézkedés a hollandiai levegőminőség javítására szolgáló intézkedéscsomag (a költségvetés beterjesztésének napján benyújtott intézkedéssorozat) része. Az intézkedéscsomag a közlekedési intézkedésekre összpontosul, hiszen a kipufogógázokból származó részecskék minden részecskék egyik legártalmasabbjai. Egyéb intézkedések mellett a következőket foglalja magába: támogatás új és régi dízel gépkocsik részecskeszűrőihez, ösztönzők tiszta helyi közlekedésért, teherszállításért és hajózásért, ösztönzők tiszta üzemanyagokért. Elindult egy kutatás a régebbi (dízel) gépkocsik leselejtezéséhez nyújtott támogatás költséghatékonyságáról is. Az intézkedéscsomag magába foglal továbbá más általános közlekedési intézkedéseket, és az iparra és a mezőgazdaságra kiterjedő intézkedéseket is. Az országos infrastruktúrát érintő helyi intézkedéseket is be fognak vezetni, mint például sebességkorlátozás bizonyos utakon. Végül az intézkedéscsomag helyi szinten is fel kíván lépni, mint például a települési levegőminőségi tervek végrehajtása révén, kiegészítő támogatás révén a kevésbé szennyező helyi közlekedésnek települési és tartományi szinten valamint egy olyan intézkedés révén, amely a kevéssé szennyező technológiákból (pl. részecskecsapdák) adódó többletköltségek tekintélyes részének visszatérítésén alapul. Mindemellett támogatják az olyan településeket is, amelyek kevéssé szennyező vagy csöndes járművek számára korlátozzák (bel)városuk megközelítését.

| (52) | A holland hatóságok bemutattak egy áttekintést az általuk bevezetni kívánt intézkedésekről, a hozzájuk kötődő költségek és előnyök vizsgálatával. Meg kell jegyezni, hogy az előirányzott – a költségvetési napon benyújtott intézkedéssorozat részét képező – intézkedések közül néhány „kemény intézkedésnek”, mások pedig „puha intézkedésnek” minősülnek. A „kemény intézkedések” olyan konkrét cselekvések, amelyeket már pontosan meghatároztak, finanszírozásukat elrendezték és a központi kormányzat hatáskörébe tartoznak. A „puha intézkedésekről” később vagy más intézmények (mint például az Európai Unió) döntenek, jogi formájuk és finanszírozásuk gyakran nincs meghatározva vagy nem a központi kormányzat hatáskörébe tartoznak. |
| --- | --- |

(52)

A holland hatóságok bemutattak egy áttekintést az általuk bevezetni kívánt intézkedésekről, a hozzájuk kötődő költségek és előnyök vizsgálatával. Meg kell jegyezni, hogy az előirányzott – a költségvetési napon benyújtott intézkedéssorozat részét képező – intézkedések közül néhány „kemény intézkedésnek”, mások pedig „puha intézkedésnek” minősülnek. A „kemény intézkedések” olyan konkrét cselekvések, amelyeket már pontosan meghatároztak, finanszírozásukat elrendezték és a központi kormányzat hatáskörébe tartoznak. A „puha intézkedésekről” később vagy más intézmények (mint például az Európai Unió) döntenek, jogi formájuk és finanszírozásuk gyakran nincs meghatározva vagy nem a központi kormányzat hatáskörébe tartoznak.

| (53) | Annak megvizsgálása érdekében, hogy a bejelentett intézkedés arányos-e a megállapított célkitűzésekkel, a Bizottság szerint azt kell értékelni, hogy hozhatnának-e a holland hatóságok olyan alternatív intézkedéseket, amelyek ugyanakkora haszonnal járnának a részecskekibocsátás (különösen az ultrafinom részecskék) csökkentésének terén, ugyanakkor a belső piacra kevésbé lenne bomlasztó hatású. Ennek az elemzésnek az első lépcsője annak értékelése, hogy a bejelentett intézkedésből milyen lehetséges előnyök származhatnának. |
| --- | --- |

(53)

Annak megvizsgálása érdekében, hogy a bejelentett intézkedés arányos-e a megállapított célkitűzésekkel, a Bizottság szerint azt kell értékelni, hogy hozhatnának-e a holland hatóságok olyan alternatív intézkedéseket, amelyek ugyanakkora haszonnal járnának a részecskekibocsátás (különösen az ultrafinom részecskék) csökkentésének terén, ugyanakkor a belső piacra kevésbé lenne bomlasztó hatású. Ennek az elemzésnek az első lépcsője annak értékelése, hogy a bejelentett intézkedésből milyen lehetséges előnyök származhatnának.

| (54) | A holland hatóságok szerint a 2007. január 1-től az M1 és N1 kategóriájú I. osztályú dízel járművek részecskecsapdával történő felszerelésére vonatkozó kötelezettség végrehajtása 2010-re a részecskekibocsátás körülbelül 0,4–0,5 kilotonnányi (kt) csökkenését eredményezné, ami a teljes holland közlekedési intézkedéscsomag által elért csökkenésnek nagyjából 50 %-a. Ezek az adatok azon a tényen alapulnak, hogy a bejelentés pillanatában az összes gépkocsi 10 %-a volt részecskecsapdával felszerelt dízelmotoros jármű, valamint azon a feltételezésen, hogy az Euro 5 rendelet legkorábban 2008. július 1-től lesz kötelező új gépjárműtípusokra és 2010. január 1-től új gépjárművekre nézve. |
| --- | --- |

(54)

A holland hatóságok szerint a 2007. január 1-től az M1 és N1 kategóriájú I. osztályú dízel járművek részecskecsapdával történő felszerelésére vonatkozó kötelezettség végrehajtása 2010-re a részecskekibocsátás körülbelül 0,4–0,5 kilotonnányi (kt) csökkenését eredményezné, ami a teljes holland közlekedési intézkedéscsomag által elért csökkenésnek nagyjából 50 %-a. Ezek az adatok azon a tényen alapulnak, hogy a bejelentés pillanatában az összes gépkocsi 10 %-a volt részecskecsapdával felszerelt dízelmotoros jármű, valamint azon a feltételezésen, hogy az Euro 5 rendelet legkorábban 2008. július 1-től lesz kötelező új gépjárműtípusokra és 2010. január 1-től új gépjárművekre nézve.

| (55) | A Bizottság tudomásul veszi, hogy a holland hatóságok 2005. június 1-jével bevezették az új dízel gépkocsik részecskeszűrővel való felszerelését elősegítő adózási ösztönzőt. A Bizottság rámutat, hogy „A levegőminőség javítása érdekében a költségvetési napon benyújtott intézkedéssorozat értékelése, 2005” (Beoordeling van het prinsjesdagpakket – Aanpak Luchtkwaliteit 2005) című dokumentumban a holland hatóságok értékelték ennek az ösztönző intézkedésnek a hatását. Úgy vélik, hogy ezen intézkedés eredményeként, valamint feltételezve, hogy az Euro 5 szabvány legkorábban 2008. július 1-jétől lép hatályba új gépjárműtípusokra és 2010. január 1-jétől új gépjárművekre nézve, 2008-ban a Hollandiában eladott új dízelmotoros gépkocsik 70–90 %-a rendelkezni fog részecskeszűrővel. Az előző évek megfelelő számadatai: 40–60 % 2006-ban illetve 60–80 % 2007-ben. A Bizottság ezért arra következtet, hogy a bejelentett intézkedések bevezetéséből származó további előnyök – összehasonlítva a kiindulási forgatókönyvvel, amelyben már hatályos a dízelmotoros gépkocsikra vonatkozó ösztönző rendszer, valamint figyelembe véve a dízel járművek részecskeszűrővel történő felszerelésének önálló európai tendenciáját – jelentősen alacsonyabbak volnának, mint a 2010-re becsült 0,4–0,5 kt-nyi porcsökkenés. A Bizottság becslései szerint a lehetséges hatás 0,05 kt környékén lenne (12). Meg kell jegyezni, hogy a már létező adózási ösztönző-rendszer hatását tovább lehetne javítani más kiegészítő intézkedésekkel összekapcsolva, mint például a bizonyos részecskekibocsátási szintnek nem megfelelő dízel járművek közlekedésének szelektív megtiltása meghatározott területeken, a közösségi joggal összhangban. Más tagállamok tapasztalata azt mutatja, hogy gyakran már az ilyen szelektív tilalmak nyilvános bejelentése is elegendő ahhoz, hogy a vásárlási döntéseket a részecskeszűrővel felszerelt dízel járművek vagy nem dízel járművek javára befolyásolja. |
| --- | --- |

(55)

A Bizottság tudomásul veszi, hogy a holland hatóságok 2005. június 1-jével bevezették az új dízel gépkocsik részecskeszűrővel való felszerelését elősegítő adózási ösztönzőt. A Bizottság rámutat, hogy „A levegőminőség javítása érdekében a költségvetési napon benyújtott intézkedéssorozat értékelése, 2005” (Beoordeling van het prinsjesdagpakket – Aanpak Luchtkwaliteit 2005) című dokumentumban a holland hatóságok értékelték ennek az ösztönző intézkedésnek a hatását. Úgy vélik, hogy ezen intézkedés eredményeként, valamint feltételezve, hogy az Euro 5 szabvány legkorábban 2008. július 1-jétől lép hatályba új gépjárműtípusokra és 2010. január 1-jétől új gépjárművekre nézve, 2008-ban a Hollandiában eladott új dízelmotoros gépkocsik 70–90 %-a rendelkezni fog részecskeszűrővel. Az előző évek megfelelő számadatai: 40–60 % 2006-ban illetve 60–80 % 2007-ben. A Bizottság ezért arra következtet, hogy a bejelentett intézkedések bevezetéséből származó további előnyök – összehasonlítva a kiindulási forgatókönyvvel, amelyben már hatályos a dízelmotoros gépkocsikra vonatkozó ösztönző rendszer, valamint figyelembe véve a dízel járművek részecskeszűrővel történő felszerelésének önálló európai tendenciáját – jelentősen alacsonyabbak volnának, mint a 2010-re becsült 0,4–0,5 kt-nyi porcsökkenés. A Bizottság becslései szerint a lehetséges hatás 0,05 kt környékén lenne (12). Meg kell jegyezni, hogy a már létező adózási ösztönző-rendszer hatását tovább lehetne javítani más kiegészítő intézkedésekkel összekapcsolva, mint például a bizonyos részecskekibocsátási szintnek nem megfelelő dízel járművek közlekedésének szelektív megtiltása meghatározott területeken, a közösségi joggal összhangban. Más tagállamok tapasztalata azt mutatja, hogy gyakran már az ilyen szelektív tilalmak nyilvános bejelentése is elegendő ahhoz, hogy a vásárlási döntéseket a részecskeszűrővel felszerelt dízel járművek vagy nem dízel járművek javára befolyásolja.

| (56) | A holland hatóságok úgy vélik, hogy semmilyen más, a kereskedelemre csekélyebb hatással bíró nemzeti intézkedés hatása nem érné el a bejelentett intézkedés hatását. A Bizottság ellenben rámutat, hogy „A levegőminőség javítása érdekében a költségvetési napon benyújtott intézkedéssorozat értékelése, 2005” (Beoordeling van het prinsjesdagpakket – Aanpak Luchtkwaliteit 2005) című dokumentumban a holland hatóságok világosan kijelentik, hogy lennének alternatív, költséghatékonyabb változatok a költségvetési napon benyújtott intézkedéssorozatban található intézkedésekre. Nevezetesen úgy vélik, hogy a holland léptékű – mind tartomány mind pedig helyi – koncentráció csökkentésének leghatékonyabb útja egy kiegészítő árpolitika lenne a közlekedési ágazatban. Az ehhez a változathoz köthető társadalmi haszon összessége meghaladná a költségeket. A holland hatóságok becslései szerint a gépkocsiadók módosítása és az úthasználati díj bevezetése 2010-ig nagyjából annyival csökkentené a kibocsátást, amennyivel a költségvetési napon benyújtott intézkedéssorozatban javasolt intézkedések. Ez azt jelenti, hogy ez a politika a bejelentett intézkedésnél 4–10-szer nagyobb mértékű csökkenést eredményezne a részecskekibocsátás terén (12). |
| --- | --- |

(56)

A holland hatóságok úgy vélik, hogy semmilyen más, a kereskedelemre csekélyebb hatással bíró nemzeti intézkedés hatása nem érné el a bejelentett intézkedés hatását. A Bizottság ellenben rámutat, hogy „A levegőminőség javítása érdekében a költségvetési napon benyújtott intézkedéssorozat értékelése, 2005” (Beoordeling van het prinsjesdagpakket – Aanpak Luchtkwaliteit 2005) című dokumentumban a holland hatóságok világosan kijelentik, hogy lennének alternatív, költséghatékonyabb változatok a költségvetési napon benyújtott intézkedéssorozatban található intézkedésekre. Nevezetesen úgy vélik, hogy a holland léptékű – mind tartomány mind pedig helyi – koncentráció csökkentésének leghatékonyabb útja egy kiegészítő árpolitika lenne a közlekedési ágazatban. Az ehhez a változathoz köthető társadalmi haszon összessége meghaladná a költségeket. A holland hatóságok becslései szerint a gépkocsiadók módosítása és az úthasználati díj bevezetése 2010-ig nagyjából annyival csökkentené a kibocsátást, amennyivel a költségvetési napon benyújtott intézkedéssorozatban javasolt intézkedések. Ez azt jelenti, hogy ez a politika a bejelentett intézkedésnél 4–10-szer nagyobb mértékű csökkenést eredményezne a részecskekibocsátás terén (12).

| (57) | A holland hatóságok megjegyzik, hogy az idő és hely szerint változó úthasználati díjhoz kötődő rövid távú előnyök nem különböznek jelentősen a költségvetésnapi intézkedésekhez kötődő előnyöktől. A költségvetésnapi intézkedések ugyanakkor jóval kevésbé hatékonyak a levegő minőségének tekintetében 2020-ban. Arra következtetnek, hogy az idő és hely szerint változó úthasználati díj ugyan többe kerül a kormánynak, mint a költségvetésnapi intézkedések, ugyanakkor jelentős jóléti előnyökkel járna (1–1,5 milliárd EUR évente). Ráadásul más társadalmi problémák, mint például a zajból fakadó kellemetlenségek, rossz közlekedésbiztonság és torlódások is csökkennének az úthasználati díj bevezetésével. Végül elismerik, hogy a költségvetésnapi intézkedések között javasolt intézkedések „második legjobb” megoldás a közlekedési ágazatban alkalmazandó kiegészítő árpolitikához képest. |
| --- | --- |

(57)

A holland hatóságok megjegyzik, hogy az idő és hely szerint változó úthasználati díjhoz kötődő rövid távú előnyök nem különböznek jelentősen a költségvetésnapi intézkedésekhez kötődő előnyöktől. A költségvetésnapi intézkedések ugyanakkor jóval kevésbé hatékonyak a levegő minőségének tekintetében 2020-ban. Arra következtetnek, hogy az idő és hely szerint változó úthasználati díj ugyan többe kerül a kormánynak, mint a költségvetésnapi intézkedések, ugyanakkor jelentős jóléti előnyökkel járna (1–1,5 milliárd EUR évente). Ráadásul más társadalmi problémák, mint például a zajból fakadó kellemetlenségek, rossz közlekedésbiztonság és torlódások is csökkennének az úthasználati díj bevezetésével. Végül elismerik, hogy a költségvetésnapi intézkedések között javasolt intézkedések „második legjobb” megoldás a közlekedési ágazatban alkalmazandó kiegészítő árpolitikához képest.

| (58) | A holland hatóságok által bemutatott információk alapján a Bizottság megjegyzi, hogy a közlekedési ágazatban alkalmazandó árpolitika költséghatékonyabbnak tűnik a bejelentett intézkedésnél, és nagyobb előnyöket nyújtana az ultrafinom részecskék kibocsátásának terén, míg elvileg nem akadályozná a belső piac működését. Az intézkedés hatékonyságát növelni lehetne, ha összekapcsolnák a már létező adózási ösztönzőrendszerrel, és tovább lehetne fokozni – mint ez föntebb már említésre került –, ha a helyi hatóságok más kiegészítő intézkedéseket is bevezetnének, mint például a régebbi, szennyezőbb járművek közlekedésére vonatkozó tiltások. A Bizottság megjegyzi, hogy ez utóbbi típusú intézkedéseket hatékonyan és széles körben alkalmazzák a helyi hatóságok más olyan tagállamokban, amelyek a Hollandiában tapasztaltakhoz hasonló légszennyezettségi problémákkal néznek szembe. |
| --- | --- |

(58)

A holland hatóságok által bemutatott információk alapján a Bizottság megjegyzi, hogy a közlekedési ágazatban alkalmazandó árpolitika költséghatékonyabbnak tűnik a bejelentett intézkedésnél, és nagyobb előnyöket nyújtana az ultrafinom részecskék kibocsátásának terén, míg elvileg nem akadályozná a belső piac működését. Az intézkedés hatékonyságát növelni lehetne, ha összekapcsolnák a már létező adózási ösztönzőrendszerrel, és tovább lehetne fokozni – mint ez föntebb már említésre került –, ha a helyi hatóságok más kiegészítő intézkedéseket is bevezetnének, mint például a régebbi, szennyezőbb járművek közlekedésére vonatkozó tiltások. A Bizottság megjegyzi, hogy ez utóbbi típusú intézkedéseket hatékonyan és széles körben alkalmazzák a helyi hatóságok más olyan tagállamokban, amelyek a Hollandiában tapasztaltakhoz hasonló légszennyezettségi problémákkal néznek szembe.

| (59) | Továbbá a Bizottság nézete szerint a holland hatóságok mérlegelhetnék a költségvetésnapi intézkedések néhány „kemény intézkedésének” megerősítését is. Így például a holland hatóságok becsléseinél nagyobb részecskekibocsátási csökkenéshez vezetne, ha a dízelmotoros járművek részecskeszűrővel történő utólagos felszerelésére nagyobb költségvetést állapítanának meg, és ha különösen a városban sokat futó járművekbe (pl. taxik) szerelnének részecskeszűrőket. A hajók dízel részecskeszűrővel történő utólagos felszerelésének költségét a holland hatóságok más felszerelési intézkedésekénél alacsonyabbra becsülik (10–60 EUR/kg ki nem bocsátott részecske (13)), és szintén alacsonyabb volna, mint a részecskekoncentrációhoz köthető egészségügyi költségek a holland hatóságok számításai szerint (vagyis 340 EUR/kg városi környezetben és 80 EUR/kg vidéki környezetben). Ezzel kapcsolatban meg kell jegyezni, hogy a RAINS (Regional Air Pollution Information and Simulation) előrejelzései szerint miközben a könnyű haszongépjárművekből származó részecskekibocsátás viszonylagos jelentősége a következő években csökkenni fog, addig a belvízi és tengeri hajózás részecskekibocsátásának jelentősége növekszik. |
| --- | --- |

(59)

Továbbá a Bizottság nézete szerint a holland hatóságok mérlegelhetnék a költségvetésnapi intézkedések néhány „kemény intézkedésének” megerősítését is. Így például a holland hatóságok becsléseinél nagyobb részecskekibocsátási csökkenéshez vezetne, ha a dízelmotoros járművek részecskeszűrővel történő utólagos felszerelésére nagyobb költségvetést állapítanának meg, és ha különösen a városban sokat futó járművekbe (pl. taxik) szerelnének részecskeszűrőket. A hajók dízel részecskeszűrővel történő utólagos felszerelésének költségét a holland hatóságok más felszerelési intézkedésekénél alacsonyabbra becsülik (10–60 EUR/kg ki nem bocsátott részecske (13)), és szintén alacsonyabb volna, mint a részecskekoncentrációhoz köthető egészségügyi költségek a holland hatóságok számításai szerint (vagyis 340 EUR/kg városi környezetben és 80 EUR/kg vidéki környezetben). Ezzel kapcsolatban meg kell jegyezni, hogy a RAINS (Regional Air Pollution Information and Simulation) előrejelzései szerint miközben a könnyű haszongépjárművekből származó részecskekibocsátás viszonylagos jelentősége a következő években csökkenni fog, addig a belvízi és tengeri hajózás részecskekibocsátásának jelentősége növekszik.

| (60) | A holland hatóságok megfontolhatnák a költségvetésnapi intézkedések néhány olyan „puha intézkedésének” korábbi végrehajtását is, amelyek a holland kormány hatáskörébe tartoznak. Ebben az összefüggésben rá kell mutatni, hogy a költségvetésnapi javaslat „puha intézkedésének” becsült teljes részecskekibocsátás-csökkentő hatása magasabb, mint a „kemény intézkedéseké”. Nevezetesen a holland hatóságok becslése szerint a kombinált „levegőmosó rendszer” bevezetése a belterjes állattenyésztésben 2010-ig 4,4 kt porcsökkenést eredményezne. Ez a csökkenés lényegesen magasabb annál a várt porcsökkenésnél, amelyet a bejelentett intézkedés végrehajtása hozna létre (0,05 kt, lásd az 55. szakaszt). Ennek az intézkedésnek valószínűleg nagyobb hatása lenne a gyérebb lakosságú területeken, mint a városokban. Mindazonáltal tekintettel a részecskék háttérkoncentrációjának csökkenésében elvárt nagyságrendre és annak kedvező közegészség-védelmi hatására, valószínűleg érdemes volna megfontolni a korábbi végrehajtást. |
| --- | --- |

(60)

A holland hatóságok megfontolhatnák a költségvetésnapi intézkedések néhány olyan „puha intézkedésének” korábbi végrehajtását is, amelyek a holland kormány hatáskörébe tartoznak. Ebben az összefüggésben rá kell mutatni, hogy a költségvetésnapi javaslat „puha intézkedésének” becsült teljes részecskekibocsátás-csökkentő hatása magasabb, mint a „kemény intézkedéseké”. Nevezetesen a holland hatóságok becslése szerint a kombinált „levegőmosó rendszer” bevezetése a belterjes állattenyésztésben 2010-ig 4,4 kt porcsökkenést eredményezne. Ez a csökkenés lényegesen magasabb annál a várt porcsökkenésnél, amelyet a bejelentett intézkedés végrehajtása hozna létre (0,05 kt, lásd az 55. szakaszt). Ennek az intézkedésnek valószínűleg nagyobb hatása lenne a gyérebb lakosságú területeken, mint a városokban. Mindazonáltal tekintettel a részecskék háttérkoncentrációjának csökkenésében elvárt nagyságrendre és annak kedvező közegészség-védelmi hatására, valószínűleg érdemes volna megfontolni a korábbi végrehajtást.

| (61) | A Bizottság úgy véli, hogy az általuk szolgáltatott információ egyértelműen bemutatja, hogy a holland hatóságok a bejelentett intézkedésnél kevésbé korlátozó intézkedéseket is hozhatnának a megállapított környezetvédelmi és egészségvédelmi célkitűzések elérése érdekében. Míg a bejelentett intézkedés megsértené az EK-típusjóváhagyási rendszert, az alternatív intézkedések – elvileg – nem térnének el a hatályos EK harmonizációs intézkedésektől. Annak okai, hogy végül miért nem javasoltak ilyen intézkedéseket – jóllehet a holland hatóságok megfontolták őket, és legalább akkora porcsökkenést eredményezhetnének, mint a bejelentett intézkedés – nem derülnek ki világosan a Hollandia által megküldött dokumentumokból. A Bizottság szeretné hangsúlyozni, hogy ebben a tekintetben a kitűzött egészség- és környezetvédelmi cél elérésére alkalmas különböző lehetőségek közül a tagállamok azokat kötelesek kiválasztani, amelyek kevésbé bomlasztó hatásúak a belső piacra nézve. |
| --- | --- |

(61)

A Bizottság úgy véli, hogy az általuk szolgáltatott információ egyértelműen bemutatja, hogy a holland hatóságok a bejelentett intézkedésnél kevésbé korlátozó intézkedéseket is hozhatnának a megállapított környezetvédelmi és egészségvédelmi célkitűzések elérése érdekében. Míg a bejelentett intézkedés megsértené az EK-típusjóváhagyási rendszert, az alternatív intézkedések – elvileg – nem térnének el a hatályos EK harmonizációs intézkedésektől. Annak okai, hogy végül miért nem javasoltak ilyen intézkedéseket – jóllehet a holland hatóságok megfontolták őket, és legalább akkora porcsökkenést eredményezhetnének, mint a bejelentett intézkedés – nem derülnek ki világosan a Hollandia által megküldött dokumentumokból. A Bizottság szeretné hangsúlyozni, hogy ebben a tekintetben a kitűzött egészség- és környezetvédelmi cél elérésére alkalmas különböző lehetőségek közül a tagállamok azokat kötelesek kiválasztani, amelyek kevésbé bomlasztó hatásúak a belső piacra nézve.

| (62) | Végeredményben a Bizottság úgy véli, bizonyított, hogy az előirányzott nemzeti intézkedés nem a legkevésbé korlátozó intézkedés a megállapított környezet- és egészségvédelmi cél elérésére, és hogy – amennyiben elfogadják – aránytalan akadályt fog jelenteni a közös piac működésében. |
| --- | --- |

(62)

Végeredményben a Bizottság úgy véli, bizonyított, hogy az előirányzott nemzeti intézkedés nem a legkevésbé korlátozó intézkedés a megállapított környezet- és egészségvédelmi cél elérésére, és hogy – amennyiben elfogadják – aránytalan akadályt fog jelenteni a közös piac működésében.

4.   Nemzetközi összefüggések

| (63) | A Bizottság szeretne néhány megfontolást kiemelni az előirányzott intézkedés nemzetközi összefüggéseiből. A 97/836/EK Európai Közösségnek az ENSZ Európai Gazdasági Bizottságának a kerekes járművekre és az azokba szerelhető, illetve az azokon használható berendezésekre és tartozékokra vonatkozó egységes műszaki előírások elfogadásáról, valamint az ezen előírások alapján kibocsátott jóváhagyások kölcsönös elismerésének feltételeiről szóló megállapodásához („1958. évi felülvizsgált megállapodás”) való csatlakozásáról szóló, 1997. november 27-i 97/836/EK tanácsi határozat (14) révén az Európai Közösség csatlakozott az ENSZ/EGB 83. sz. rendeletéhez (15), amelyet az ENSZ Európai Gazdasági Bizottságának a kerekes járművekre és az azokba szerelhető, illetve az azokon használható berendezésekre és tartozékokra vonatkozó egységes műszaki előírások elfogadásáról, valamint az ezen előírások alapján kibocsátott jóváhagyások kölcsönös elismerésének feltételeiről szóló megállapodás („1958. évi felülvizsgált megállapodás”) szerint fogadtak el. Ez a rendelet ugyanazokat a kibocsátási határértékeket szabja meg és ugyanaz az alkalmazási köre, mint a legutóbb a 98/69/EK irányelvvel módosított 70/220/EGK irányelvnek. Az 1958. évi megállapodás 3. cikke szerint „Az olyan kerekes járművek, berendezések vagy tartozékok, amelyek típusjóváhagyását ennek a megállapodásnak a 2. cikkével összhangban valamely Szerződő Fél bocsátotta ki, és amelyeket vagy valamely, jelen rendelkezést alkalmazó Szerződő Fél területén gyártották vagy egy olyan országban, amelyet az érintett kerekes járműveket, berendezéseket vagy tartozékokat megfelelően jóváhagyó Szerződő Fél megnevez, minden, az említett rendeletet típusjóváhagyás keretében alkalmazó Szerződő Fél jogszabályaival összhangban állónak minősülnek.” |
| --- | --- |

(63)

A Bizottság szeretne néhány megfontolást kiemelni az előirányzott intézkedés nemzetközi összefüggéseiből. A 97/836/EK Európai Közösségnek az ENSZ Európai Gazdasági Bizottságának a kerekes járművekre és az azokba szerelhető, illetve az azokon használható berendezésekre és tartozékokra vonatkozó egységes műszaki előírások elfogadásáról, valamint az ezen előírások alapján kibocsátott jóváhagyások kölcsönös elismerésének feltételeiről szóló megállapodásához („1958. évi felülvizsgált megállapodás”) való csatlakozásáról szóló, 1997. november 27-i 97/836/EK tanácsi határozat (14) révén az Európai Közösség csatlakozott az ENSZ/EGB 83. sz. rendeletéhez (15), amelyet az ENSZ Európai Gazdasági Bizottságának a kerekes járművekre és az azokba szerelhető, illetve az azokon használható berendezésekre és tartozékokra vonatkozó egységes műszaki előírások elfogadásáról, valamint az ezen előírások alapján kibocsátott jóváhagyások kölcsönös elismerésének feltételeiről szóló megállapodás („1958. évi felülvizsgált megállapodás”) szerint fogadtak el. Ez a rendelet ugyanazokat a kibocsátási határértékeket szabja meg és ugyanaz az alkalmazási köre, mint a legutóbb a 98/69/EK irányelvvel módosított 70/220/EGK irányelvnek. Az 1958. évi megállapodás 3. cikke szerint „Az olyan kerekes járművek, berendezések vagy tartozékok, amelyek típusjóváhagyását ennek a megállapodásnak a 2. cikkével összhangban valamely Szerződő Fél bocsátotta ki, és amelyeket vagy valamely, jelen rendelkezést alkalmazó Szerződő Fél területén gyártották vagy egy olyan országban, amelyet az érintett kerekes járműveket, berendezéseket vagy tartozékokat megfelelően jóváhagyó Szerződő Fél megnevez, minden, az említett rendeletet típusjóváhagyás keretében alkalmazó Szerződő Fél jogszabályaival összhangban állónak minősülnek.”

| (64) | A holland hatóságok által bejelentett intézkedés nem tartalmaz olyan rendelkezést, amely lehetővé tenné a 83. sz. ENSZ/EGB rendelet szerint kiadott típusjóváhagyással rendelkező járművek használatát. Az intézkedés így megakadályozná a más Szerződő Felektől származó, 83. sz. rendelet követelményeinek eleget tevő járműveket abban, hogy belépjenek a holland piacra. Amennyiben tehát elfogadnák, az intézkedés az 1958. évi megállapodás megsértését jelentené. A Bíróság esetjoga szerint a közösségi jogot, amennyire csak lehetséges, a Közösség nemzetközi kötelezettségeivel összhangban kell értelmezni. A Bizottságnak így biztosítania kell, hogy a Közösség teljesítse az 1958. évi megállapodásból származó kötelezettségeit. Ez magával vonja, hogy Hollandiának eleget kell tenni a 83. sz. ENSZ/EGB rendeletnek. Ennek elmulasztása alááshatná az EU típusjóváhagyások többi Szerződő Fél általi elismerését, és így egyértelműen aránytalan utóhatásai lennének az EK ezen országokba irányuló járműkivitelére. |
| --- | --- |

(64)

A holland hatóságok által bejelentett intézkedés nem tartalmaz olyan rendelkezést, amely lehetővé tenné a 83. sz. ENSZ/EGB rendelet szerint kiadott típusjóváhagyással rendelkező járművek használatát. Az intézkedés így megakadályozná a más Szerződő Felektől származó, 83. sz. rendelet követelményeinek eleget tevő járműveket abban, hogy belépjenek a holland piacra. Amennyiben tehát elfogadnák, az intézkedés az 1958. évi megállapodás megsértését jelentené. A Bíróság esetjoga szerint a közösségi jogot, amennyire csak lehetséges, a Közösség nemzetközi kötelezettségeivel összhangban kell értelmezni. A Bizottságnak így biztosítania kell, hogy a Közösség teljesítse az 1958. évi megállapodásból származó kötelezettségeit. Ez magával vonja, hogy Hollandiának eleget kell tenni a 83. sz. ENSZ/EGB rendeletnek. Ennek elmulasztása alááshatná az EU típusjóváhagyások többi Szerződő Fél általi elismerését, és így egyértelműen aránytalan utóhatásai lennének az EK ezen országokba irányuló járműkivitelére.

IV.   KÖVETKEZTETÉS

| (65) | A bejelentett nemzeti intézkedések lényegének megindokolására bemutatott, rendelkezésére álló információk fényében, valamint a fent kifejtett megfontolások fényében a Bizottság úgy véli, hogy a Holland Királyság által 2005. november 2-án benyújtott, a 98/69/EK irányelvtől eltérő nemzeti rendelkezések bevezetésére vonatkozó kérelem:






  — | elfogadható, |
| --- | --- | --- |

(65)

A bejelentett nemzeti intézkedések lényegének megindokolására bemutatott, rendelkezésére álló információk fényében, valamint a fent kifejtett megfontolások fényében a Bizottság úgy véli, hogy a Holland Királyság által 2005. november 2-án benyújtott, a 98/69/EK irányelvtől eltérő nemzeti rendelkezések bevezetésére vonatkozó kérelem:

—

elfogadható,

| — | nem felel meg az EK-Szerződés 95. cikkében meghatározott összes feltételnek. Hollandia elmulasztotta bebizonyítani az egyedi probléma meglétét a 98/69/EK irányelv tekintetében. Még ha Hollandia esetlegesen be is bizonyította volna a 98/69/EK irányelv szerinti egyedi probléma meglétét, a Bizottság úgy véli, hogy a bejelentett intézkedés nem arányos a kitűzött célokkal. |
| --- | --- |

—

nem felel meg az EK-Szerződés 95. cikkében meghatározott összes feltételnek. Hollandia elmulasztotta bebizonyítani az egyedi probléma meglétét a 98/69/EK irányelv tekintetében. Még ha Hollandia esetlegesen be is bizonyította volna a 98/69/EK irányelv szerinti egyedi probléma meglétét, a Bizottság úgy véli, hogy a bejelentett intézkedés nem arányos a kitűzött célokkal.

| (66) | A Bizottság ezért okkal véli úgy, hogy a bejelentett nemzeti intézkedések nem hagyhatók jóvá az EK-Szerződés 95. cikkének (6) bekezdése szerint, |
| --- | --- |

(66)

A Bizottság ezért okkal véli úgy, hogy a bejelentett nemzeti intézkedések nem hagyhatók jóvá az EK-Szerződés 95. cikkének (6) bekezdése szerint,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az 1 305 kg megengedett legnagyobb tömegű haszongépjárművek (N1 kategória I. osztály) és a személygépkocsik (M1 kategória) esetében 5 mg/km kötelező részecskekibocsátási határértéket megállapító nemzeti rendelkezéseket, amelyeket a Holland Királyság jelentett be az EK-Szerződés 95. cikkének (5) bekezdése szerint, elutasítják.

2. cikk

E határozat címzettje a Holland Királyság.

Kelt Brüsszelben, 2006. május 3-án.

a Bizottság részéről

Günter VERHEUGEN

alelnök

---

(1)  HL L 350., 1998.12.28., 1. o.

1

(2)  HL L 42., 1970.2.23., 1. o.

2

(3)  COM(2005) 683 végleges

3

(4)  HL L 163., 1999.6.29., 41. o.

4

(5)  HL L 296., 1996.11.21., 55. o.

5

(6)  HL C 12., 2006.1.18., 5. o.

6

(7)  „Evaluation of the Dutch request for derogation to Directive 98/69/EC” – 06.OR.VM.013.1/IJR sz. TNO-jelentés, 2006. március 27. (a továbbiakban: TNO-jelentés).

7

(8)  „Health aspects of Air Pollution with Particulate Matter, Ozone and Nitrogen Dioxide” – jelentés a WHO egyik munkacsoportjáról, 2003.

8

(9)  „Meta-analysis of time-series studies and panel studies of Particulate matter (PM) and Ozone (O3)” – a WHO Európai Regionális Iroda, 2004.

9

3

(10)  Lásd TNO-jelentés, 5. o.

10

(11)  Lásd TNO-jelentés, 31. o.

11

(12)  Lásd TNO-jelentés, 38. o.

12

(13)  Lásd TNO-jelentés, 41. o.

13

(14)  HL L 346., 1997.12.17., 78. o.

14

(15)  A motor üzemanyagszükséglete szerinti szennyezőanyag-kibocsátásának tekintetében a járműjóváhagyás egységes rendelkezéseiről szóló 83. sz. ENSZ/EGT rendelet.

15

---

| 30.5.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 142/26 |
| --- | --- | --- | --- |

30.5.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 142/26

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2006. május 11.)

a 2037/2000/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet értelmében a szabályozott anyagokra vonatkozó, 2006. január 1. és december 31. között érvényes behozatali kvóták kiosztásáról

(az értesítés a C(2006) 1819. számú dokumentummal történt)

(csak az angol, francia, görög, holland, lengyel, magyar, német, olasz, spanyol és szlovén nyelvű szöveg hiteles)

(2006/373/EK)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel az ózonréteget lebontó anyagokról szóló 2037/2000/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 7. cikkére,

mivel:

| (1) | A rendelet 4. cikke és III. melléklete megállapítja a szabályozott anyagok közösségi forgalomba hozatalára vonatkozó mennyiségi korlátokat. |
| --- | --- |

(1)

A rendelet 4. cikke és III. melléklete megállapítja a szabályozott anyagok közösségi forgalomba hozatalára vonatkozó mennyiségi korlátokat.

| (2) | A 4. cikk (2) bekezdése i. pontjának d) alpontja megtiltja a gyártók és az importőrök számára, hogy 2004. december 31. után metil-bromidot bármely mennyiségben forgalomba hozzanak vagy saját célra felhasználjanak. A 4. cikk (4) bekezdése i. pontjának b) alpontja mentességet tesz lehetővé e tiltás alól arra az esetre, ha a metil-bromidot a 3. cikk (2) bekezdésének ii. pontjában meghatározott felhasználók kritikus alkalmazásra irányuló engedélyezett kérelmeinek teljesítésére használják. A 2006. január 1. és december 31. közötti időszakra a kritikus alkalmazásra engedélyezett metil-bromid mennyisége külön bizottsági határozatban kerül közzétételre. |
| --- | --- |

(2)

A 4. cikk (2) bekezdése i. pontjának d) alpontja megtiltja a gyártók és az importőrök számára, hogy 2004. december 31. után metil-bromidot bármely mennyiségben forgalomba hozzanak vagy saját célra felhasználjanak. A 4. cikk (4) bekezdése i. pontjának b) alpontja mentességet tesz lehetővé e tiltás alól arra az esetre, ha a metil-bromidot a 3. cikk (2) bekezdésének ii. pontjában meghatározott felhasználók kritikus alkalmazásra irányuló engedélyezett kérelmeinek teljesítésére használják. A 2006. január 1. és december 31. közötti időszakra a kritikus alkalmazásra engedélyezett metil-bromid mennyisége külön bizottsági határozatban kerül közzétételre.

| (3) | A 4. cikk (2) bekezdésének iii. pontja mentességet tesz lehetővé a 4. cikk (2) bekezdése i. pontjának d) alpontjában meghatározott tiltás alól arra az esetre, ha a metil-bromidot karantén vagy a szállítást megelőző kezelés céljára gyártják vagy importálják. A 2006. évben e célból gyártható és importálható metil-bromid mennyisége nem haladhatja meg annak a számított metil-bromid-szintnek az átlagát, amelyet a gyártó vagy az importőr karantén vagy szállítást megelőző kezelés céljaira az 1996., 1997. és 1998. évben forgalomba hozott vagy saját célra felhasznált. |
| --- | --- |

(3)

A 4. cikk (2) bekezdésének iii. pontja mentességet tesz lehetővé a 4. cikk (2) bekezdése i. pontjának d) alpontjában meghatározott tiltás alól arra az esetre, ha a metil-bromidot karantén vagy a szállítást megelőző kezelés céljára gyártják vagy importálják. A 2006. évben e célból gyártható és importálható metil-bromid mennyisége nem haladhatja meg annak a számított metil-bromid-szintnek az átlagát, amelyet a gyártó vagy az importőr karantén vagy szállítást megelőző kezelés céljaira az 1996., 1997. és 1998. évben forgalomba hozott vagy saját célra felhasznált.

| (4) | A 4. cikk (4) bekezdésének i. pontja mentességet tesz lehetővé a 4. cikk (2) bekezdésében meghatározott szabályok alól arra az esetre, ha a metil-bromidot alapanyagként való felhasználás vagy megsemmisítés céljából importálják. |
| --- | --- |

(4)

A 4. cikk (4) bekezdésének i. pontja mentességet tesz lehetővé a 4. cikk (2) bekezdésében meghatározott szabályok alól arra az esetre, ha a metil-bromidot alapanyagként való felhasználás vagy megsemmisítés céljából importálják.

| (5) | A 4. cikk (3) bekezdése i. pontjának e) alpontja megállapítja a gyártók és az importőrök által 2006. január 1. és december 31. között forgalomba hozható és saját célra felhasználható részlegesen halogénezett klórozott-fluorozott szénhidrogének teljes számított szintjét. |
| --- | --- |

(5)

A 4. cikk (3) bekezdése i. pontjának e) alpontja megállapítja a gyártók és az importőrök által 2006. január 1. és december 31. között forgalomba hozható és saját célra felhasználható részlegesen halogénezett klórozott-fluorozott szénhidrogének teljes számított szintjét.

| (6) | A Bizottság kibocsátott egy közleményt (2) azon közösségi importőrök részére, amelyek érintettek az ózonréteget lebontó szabályozott anyagok behozatalában, és megkapta a nyilatkozatokat a 2006-ra vonatkozó behozatali terveket illetően. |
| --- | --- |

(6)

A Bizottság kibocsátott egy közleményt (2) azon közösségi importőrök részére, amelyek érintettek az ózonréteget lebontó szabályozott anyagok behozatalában, és megkapta a nyilatkozatokat a 2006-ra vonatkozó behozatali terveket illetően.

| (7) | A részlegesen halogénezett klórozott-fluorozott szénhidrogének esetében a kvóták gyártók és importőrök közötti kiosztása a 2037/2000/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján a részlegesen halogénezett klórozott-fluorozott szénhidrogének termelői és importkvótái 2003 és 2009 közötti felosztási rendszerének meghatározásáról szóló, 2005. február 5-i 2005/103/EK bizottsági határozat (3) előírásainak megfelelően történt. |
| --- | --- |

(7)

A részlegesen halogénezett klórozott-fluorozott szénhidrogének esetében a kvóták gyártók és importőrök közötti kiosztása a 2037/2000/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján a részlegesen halogénezett klórozott-fluorozott szénhidrogének termelői és importkvótái 2003 és 2009 közötti felosztási rendszerének meghatározásáról szóló, 2005. február 5-i 2005/103/EK bizottsági határozat (3) előírásainak megfelelően történt.

| (8) | Annak érdekében, hogy az üzemeltetők és a vállalatok kellő időben felhasználhassák a behozatali kvótákat és ezáltal biztosíthassák tevékenységük folyamatosságát, szükséges, hogy ez a határozat 2006. január 1-jétől legyen alkalmazható. |
| --- | --- |

(8)

Annak érdekében, hogy az üzemeltetők és a vállalatok kellő időben felhasználhassák a behozatali kvótákat és ezáltal biztosíthassák tevékenységük folyamatosságát, szükséges, hogy ez a határozat 2006. január 1-jétől legyen alkalmazható.

| (9) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a 2037/2000/EK rendelet 18. cikkének (2) bekezdésével létrehozott bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(9)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a 2037/2000/EK rendelet 18. cikkének (2) bekezdésével létrehozott bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

(1)   Figyelemmel a 2037/2000/EK rendeletre, a Közösségen kívülről származó, az I. csoportba (11., 12., 113., 114. és 115. fluorozott-klórozott szénhidrogének) és a II. csoportba (egyéb, teljesen halogénezett fluorozott-klórozott szénhidrogének) tartozó szabályozott anyagoknak a Közösségben 2006 során szabadon forgalomba hozható mennyisége 6 140 000 kilogramm ODP (ózonlebontó potenciál).

(2)   Figyelemmel a 2037/2000/EK rendeletre, a Közösségen kívülről származó, a III. csoportba (halonok) tartozó szabályozott anyagoknak a Közösségben 2006 során szabadon forgalomba hozható mennyisége 9 211 000 kilogramm ODP.

(3)   Figyelemmel a 2037/2000/EK rendeletre, a Közösségen kívülről származó, a IV. csoportba (szén-tetraklorid) tartozó szabályozott anyagoknak a Közösségben 2006 során szabadon forgalomba hozható mennyisége 12 099 230 kilogramm ODP.

(4)   Figyelemmel a 2037/2000/EK rendeletre, a Közösségen kívülről származó, az V. csoportba (1,1,1-triklór-etán) tartozó szabályozott anyagoknak a Közösségben 2006 során szabadon forgalomba hozható mennyisége 400 060 kilogramm ODP.

(5)   Figyelemmel a 2037/2000/EK rendeletre, a Közösségen kívülről származó, a VI. csoportba (metil-bromid) tartozó szabályozott anyagoknak a Közösségben 2006 során karantén és szállítást megelőző kezelések céljaira szabadon forgalomba hozható mennyisége 502 606 kilogramm ODP.

(6)   Figyelemmel a 2037/2000/EK rendeletre, a Közösségen kívülről származó, a VI. csoportba (metil-bromid) tartozó szabályozott anyagoknak a Közösségben 2006 során alapanyagként történő felhasználás és megsemmisítés céljára szabadon forgalomba hozható mennyisége 1 503 720 kilogramm ODP.

(7)   Figyelemmel a 2037/2000/EK rendeletre, a Közösségen kívülről származó, a VIII. csoportba (részlegesen halogénezett klórozott-fluorozott szénhidrogének) tartozó szabályozott anyagoknak a Közösségben 2006 során szabadon forgalomba hozható mennyisége 3 078 519,812 kilogramm ODP.

(8)   Figyelemmel a 2037/2000/EK rendeletre, a Közösségen kívülről származó, a IX. csoportba (bróm-klórmetán) tartozó szabályozott anyagoknak a Közösségben 2006 során szabadon forgalomba hozható mennyisége 162 612 kilogramm ODP.

2. cikk

(1)   A 11., 12., 113., 114. és 115. fluorozott-klórozott szénhidrogének, valamint az egyéb teljesen halogénezett fluorozott-klórozott szénhidrogének 2006. január 1. és december 31. között érvényes behozatali kvótáit az I. mellékletben megjelölt célokra kell felhasználni, és az ott felsorolt vállalatok között kell kiosztani.

(2)   A halonok 2006. január 1. és december 31. között érvényes behozatali kvótáit a II. mellékletben megjelölt célokra kell felhasználni, és az ott felsorolt vállalatok között kell kiosztani.

(3)   A szén-tetraklorid 2006. január 1. és december 31. között érvényes behozatali kvótáit a III. mellékletben megjelölt célokra kell felhasználni, és az ott felsorolt vállalatok között kell kiosztani.

(4)   Az 1,1,1-triklór-etán 2006. január 1. és december 31. között érvényes behozatali kvótáit a IV. mellékletben megjelölt célokra kell felhasználni, és az ott felsorolt vállalatok között kell kiosztani.

(5)   A metil-bromid 2006. január 1. és december 31. között érvényes behozatali kvótáit az V. mellékletben megjelölt célokra kell felhasználni, és az ott felsorolt vállalatok között kell kiosztani.

(6)   A részlegesen halogénezett klórozott-fluorozott szénhidrogének 2006. január 1. és december 31. között érvényes behozatali kvótáit a VI. mellékletben megjelölt célokra kell felhasználni, és az ott felsorolt vállalatok között kell kiosztani.

(7)   A bróm-klórmetán 2006. január 1. és december 31. között érvényes behozatali kvótáit a VII. mellékletben megjelölt célokra kell felhasználni, és az ott felsorolt vállalatok között kell kiosztani.

(8)   A 11., 12., 113., 114. és 115. fluorozott-klórozott szénhidrogének, az egyéb teljesen halogénezett fluorozott-klórozott szénhidrogének, a szén-tetraklorid, az 1,1,1-triklór-etán, a metil-bromid, a részlegesen halogénezett fluorozott-brómozott szénhidrogének, a részlegesen halogénezett fluorozott-klórozott szénhidrogének és a bróm-klórmetán 2006. január 1. és december 31. között érvényes behozatali kvótáit a VIII. melléklet szerint kell kiosztani.

3. cikk

Ez a határozat 2006. január 1-jétől alkalmazandó, és 2006. december 31-én hatályát veszti.

4. cikk

Ennek a határozatnak a következő vállalatok a címzettjei:

| | Agropest S.A. |
| --- | --- |
| 91-765 Łódź, |
| PL-Górnicza 12/14 |

Agropest S.A.

91-765 Łódź,

PL-Górnicza 12/14

| | Albemarle Chemicals |
| --- | --- |
| Étang de la Gaffette |
| Boulevard Maritime, BP 28 |
| F-13521 Port-de-Bouc |

Albemarle Chemicals

Étang de la Gaffette

Boulevard Maritime, BP 28

F-13521 Port-de-Bouc

| | Albemarle Chemicals |
| --- | --- |
| Parc Scientifique Einstein |
| Rue du Bosquet 9 |
| B-1348 Louvain-la-Neuve |

Albemarle Chemicals

Parc Scientifique Einstein

Rue du Bosquet 9

B-1348 Louvain-la-Neuve

| | Alcobre S.A. |
| --- | --- |
| C/Luis I, Nave 6-B |
| Polígono Industrial Vallecas |
| E-28031 Madrid |

Alcobre S.A.

C/Luis I, Nave 6-B

Polígono Industrial Vallecas

E-28031 Madrid

| | Άλφα Γεωργικά Εφόδια AE |
| --- | --- |
| Οδός Εθνικής Αντιστάσεως 73, |
| GR-152 31 Χαλάνδρι, Αθήνα |

Άλφα Γεωργικά Εφόδια AE

Οδός Εθνικής Αντιστάσεως 73,

GR-152 31 Χαλάνδρι, Αθήνα

| | Arkema S.A. |
| --- | --- |
| Cours Michelet — La Défense 10 |
| F-92091 Paris La Défense |

Arkema S.A.

Cours Michelet — La Défense 10

F-92091 Paris La Défense

| | Asahi Glass Europe B.V. |
| --- | --- |
| World Trade Center |
| Strawinskylaan 1525 |
| NL-1077 XX Amsterdam |
| Nederland |

Asahi Glass Europe B.V.

World Trade Center

Strawinskylaan 1525

NL-1077 XX Amsterdam

Nederland

| | Avantec S.A. |
| --- | --- |
| Bld Henri Cahn, BP 27 |
| F-94363 Bry-sur-Marne Cedex |

Avantec S.A.

Bld Henri Cahn, BP 27

F-94363 Bry-sur-Marne Cedex

| | BaySystems Iberia |
| --- | --- |
| C/ Pau Clarís 196 |
| E-08037 Barcelona |

BaySystems Iberia

C/ Pau Clarís 196

E-08037 Barcelona

| | Bromotirrena |
| --- | --- |
| Via Torino, 4 |
| I-04022 Fondi (LT) |

Bromotirrena

Via Torino, 4

I-04022 Fondi (LT)

| | Calorie S.A. |
| --- | --- |
| 503 Rue Hélène Boucher |
| Z.I. Buc — BP 33 |
| F-78534 Buc Cedex |

Calorie S.A.

503 Rue Hélène Boucher

Z.I. Buc — BP 33

F-78534 Buc Cedex

| | Caraïbes Froid SARL |
| --- | --- |
| BP 6033 |
| Ste Thérèse, Route du Lamentin |
| F-97219 Fort-de-France, Martinique |

Caraïbes Froid SARL

BP 6033

Ste Thérèse, Route du Lamentin

F-97219 Fort-de-France, Martinique

| | Cleanaway Ltd |
| --- | --- |
| Airborne Close, Leigh-on-Sea |
| Essex SS9 4EL |
| United Kingdom |

Cleanaway Ltd

Airborne Close, Leigh-on-Sea

Essex SS9 4EL

United Kingdom

| | Dow Deutschland |
| --- | --- |
| Buetzflethersand |
| D-21683 Stade |

Dow Deutschland

Buetzflethersand

D-21683 Stade

| | DuPont de Nemours (Nederland) B.V. |
| --- | --- |
| Baanhoekweg 22 |
| 3313 LA Dordrecht |
| Nederland |

DuPont de Nemours (Nederland) B.V.

Baanhoekweg 22

3313 LA Dordrecht

Nederland

| | Dyneon GmbH |
| --- | --- |
| D-84504 Burgkirchen |

Dyneon GmbH

D-84504 Burgkirchen

| | Empor d.o.o. |
| --- | --- |
| Leskoškova 9a |
| SI-1000 Ljubljana, Slovenia |

Empor d.o.o.

Leskoškova 9a

SI-1000 Ljubljana, Slovenia

| | Etis d.o.o. |
| --- | --- |
| Trzaska 333 |
| SI-1000 Ljubljana, Slovenia |

Etis d.o.o.

Trzaska 333

SI-1000 Ljubljana, Slovenia

| | Eurobrom B. V. |
| --- | --- |
| Postbus 158 |
| 2280 AD Rijswijk |
| Nederland |

Eurobrom B. V.

Postbus 158

2280 AD Rijswijk

Nederland

| | Fenner-Dunlop b.v. |
| --- | --- |
| Oliemolenstraat 2 |
| Drachten |
| Nederland |

Fenner-Dunlop b.v.

Oliemolenstraat 2

Drachten

Nederland

| | Fujifilm Electronic Materials Europe |
| --- | --- |
| Keetberglaan 1A |
| Haven 1061 |
| B-2070 Zwijndrecht |

Fujifilm Electronic Materials Europe

Keetberglaan 1A

Haven 1061

B-2070 Zwijndrecht

| | G.A.L Cycle-Air Ltd |
| --- | --- |
| Οδός Σινώπης 3, Στρόβολος |
| PO Box 28385, Λευκωσία |
| Κύπρος |

G.A.L Cycle-Air Ltd

Οδός Σινώπης 3, Στρόβολος

PO Box 28385, Λευκωσία

Κύπρος

| | Galco S.A. |
| --- | --- |
| Avenue Carton de Wiart 79 |
| B-1090 Brussels |

Galco S.A.

Avenue Carton de Wiart 79

B-1090 Brussels

| | Galex S.A. |
| --- | --- |
| BP 128 |
| F-13321 Marseille Cedex 16 |

Galex S.A.

BP 128

F-13321 Marseille Cedex 16

| | Great Lakes Chemical (Europe) Ltd |
| --- | --- |
| Halebank, Widnes |
| Cheshire WA8 8NS |
| United Kingdom |

Great Lakes Chemical (Europe) Ltd

Halebank, Widnes

Cheshire WA8 8NS

United Kingdom

| | Harp International Ltd |
| --- | --- |
| Gellihirion Industrial Estate |
| Rhondda Cynon Taff |
| Pontypridd CF37 5SX |
| United Kingdom |

Harp International Ltd

Gellihirion Industrial Estate

Rhondda Cynon Taff

Pontypridd CF37 5SX

United Kingdom

| | Honeywell Fluorine Products Europe B.V. |
| --- | --- |
| Kempenweg 90 |
| Postbus 264 |
| 6000 AG Weert |
| Nederland |

Honeywell Fluorine Products Europe B.V.

Kempenweg 90

Postbus 264

6000 AG Weert

Nederland

| | Ineos Fluor Ltd |
| --- | --- |
| PO Box 13, The Heath |
| Runcorn, Cheshire WA7 4QF |
| United Kingdom |

Ineos Fluor Ltd

PO Box 13, The Heath

Runcorn, Cheshire WA7 4QF

United Kingdom

| | Laboratorios Miret SA (LAMIRSA) |
| --- | --- |
| Geminis 4, Pol. Ind. Can Parellada |
| E-08228 Les Fonts de Terrassa, Barcelona |

Laboratorios Miret SA (LAMIRSA)

Geminis 4, Pol. Ind. Can Parellada

E-08228 Les Fonts de Terrassa, Barcelona

| | Matero |
| --- | --- |
| PO Box 51744 |
| 3508 Λεμεσός |
| Κύπρος |

Matero

PO Box 51744

3508 Λεμεσός

Κύπρος

| | Mebrom NV |
| --- | --- |
| Assenedestraat 4 |
| B-9940 Rieme Ertvelde |

Mebrom NV

Assenedestraat 4

B-9940 Rieme Ertvelde

| | Βιομηχανία Φωσφορικών Λιπασμάτων Α.Ε. |
| --- | --- |
| Εργοστάσιο Θεσσαλονίκης, Ταχ. Θυρίδα 10183 |
| GR-54110 Θεσσαλονίκη |

Βιομηχανία Φωσφορικών Λιπασμάτων Α.Ε.

Εργοστάσιο Θεσσαλονίκης, Ταχ. Θυρίδα 10183

GR-54110 Θεσσαλονίκη

| | Poz Pliszka (PL) |
| --- | --- |
| 45, Szczecińska St., |
| PL-80-392 Gdańsk, Poland |

Poz Pliszka (PL)

45, Szczecińska St.,

PL-80-392 Gdańsk, Poland

| | P.U.P.H. SOLFUM Sp. z o.o |
| --- | --- |
| ul. Wojska Polskiego 83 |
| PL-91-755 Łódź |

P.U.P.H. SOLFUM Sp. z o.o

ul. Wojska Polskiego 83

PL-91-755 Łódź

| | Refrigerant Products Ltd |
| --- | --- |
| N9 Central Park Estate |
| Westinghouse Road |
| Trafford Park |
| Manchester M17 1PG |
| United Kingdom |

Refrigerant Products Ltd

N9 Central Park Estate

Westinghouse Road

Trafford Park

Manchester M17 1PG

United Kingdom

| | Rhodia Organique Fine Ltd |
| --- | --- |
| PO Box 46 |
| St Andrews Road, Avonmouth |
| Bristol BS11 9YF |
| United Kingdom |

Rhodia Organique Fine Ltd

PO Box 46

St Andrews Road, Avonmouth

Bristol BS11 9YF

United Kingdom

| | Sigma Aldrich Logistik GmbH |
| --- | --- |
| Kappelweg 1 |
| D-91625 Schnelldorf |

Sigma Aldrich Logistik GmbH

Kappelweg 1

D-91625 Schnelldorf

| | Sigma Aldrich Chimie SARL |
| --- | --- |
| 80, rue de Luzais |
| L'isle d'Abeau Chesnes, |
| F-38297 St Quentin Fallavier |

Sigma Aldrich Chimie SARL

80, rue de Luzais

L'isle d'Abeau Chesnes,

F-38297 St Quentin Fallavier

| | Sigma Aldrich Company Ltd |
| --- | --- |
| The Old Brickyard |
| New Road |
| Gillingham SP8 4XT |
| United Kingdom |

Sigma Aldrich Company Ltd

The Old Brickyard

New Road

Gillingham SP8 4XT

United Kingdom

| | SJB Chemical Products B.V. |
| --- | --- |
| Wellerondom 11 |
| 3230 AG Brielle |
| Nederland |

SJB Chemical Products B.V.

Wellerondom 11

3230 AG Brielle

Nederland

| | Solquimia Iberia, S.L. |
| --- | --- |
| C/Duque de Alba No 3, 1o, |
| E-28012 Madrid |

Solquimia Iberia, S.L.

C/Duque de Alba No 3, 1o,

E-28012 Madrid

| | Solvay Organics GmbH |
| --- | --- |
| Hans-Böckler-Allee 20 |
| D-30173 Hannover |

Solvay Organics GmbH

Hans-Böckler-Allee 20

D-30173 Hannover

| | Solvay Solexis SpA |
| --- | --- |
| Viale Lombardia 20 |
| I-20021 Bollate (MI) |

Solvay Solexis SpA

Viale Lombardia 20

I-20021 Bollate (MI)

| | Syngenta Crop Protection |
| --- | --- |
| Surrey Research Park |
| 30 Priestly Road, Guildford Surrey |
| GU2 7YH United Kingdom |

Syngenta Crop Protection

Surrey Research Park

30 Priestly Road, Guildford Surrey

GU2 7YH United Kingdom

| | Synthesia Española s.a |
| --- | --- |
| Conde Borrell, 62 |
| E-08015 Barcelona |

Synthesia Española s.a

Conde Borrell, 62

E-08015 Barcelona

| | Tazzetti Fluids S.r.l. |
| --- | --- |
| Ms Micaela Brero |
| Corso Europa n. 600/a |
| Volpiano (TO) |

Tazzetti Fluids S.r.l.

Ms Micaela Brero

Corso Europa n. 600/a

Volpiano (TO)

| | Unitor ASA |
| --- | --- |
| Willembarendzstraat, 50 |
| 3165 AB Rotterdam/ Albrandswaard |
| Nederland |

Unitor ASA

Willembarendzstraat, 50

3165 AB Rotterdam/ Albrandswaard

Nederland

| | Wigmors |
| --- | --- |
| ul. Irysowa 5 |
| 51-117 Wrocław |
| Poland |

Wigmors

ul. Irysowa 5

51-117 Wrocław

Poland

| | Zephyr Kereskedelmi és Szolgáltató Kft. |
| --- | --- |
| 6000 Kecskemét |
| Tatár sor 18. |
| Hungary |

Zephyr Kereskedelmi és Szolgáltató Kft.

6000 Kecskemét

Tatár sor 18.

Hungary

Kelt Brüsszelben, 2006. május 11-én.

a Bizottság részéről

Stavros DIMAS

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 244., 2000.9.29., 1. o. A legutóbb a 2077/2004/EK bizottsági rendelettel (HL L 359., 2004.12.4., 28. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL C 168., 2005.7.8., 33. o.

2

(3)  HL L 33., 2005.2.5., 65. o.

3

---

I. MELLÉKLET

I. és II. CSOPORT

A 2037/2000/EK rendelettel összhangban az alapanyagnak és megsemmisítésre szánt 11., 12., 113., 114. és 115. fluorozott-klórozott szénhidrogének és egyéb teljesen halogénezett fluorozott-klórozott szénhidrogének importőrök között kiosztott kvótái a 2006. január 1. és december 31. közötti időszakra.

Vállalat

| | Cleanaway Ltd (UK) |
| --- | --- |

Cleanaway Ltd (UK)

| | Honeywell Fluorine Products Europe (NL) |
| --- | --- |

Honeywell Fluorine Products Europe (NL)

| | Solvay Organics GmbH (DE) |
| --- | --- |

Solvay Organics GmbH (DE)

| | Solvay Solexis SpA (IT) |
| --- | --- |

Solvay Solexis SpA (IT)

| | Syngenta Crop Protection (UK) |
| --- | --- |

Syngenta Crop Protection (UK)

| | Tazzetti Fluids S.r.l. (IT) |
| --- | --- |

Tazzetti Fluids S.r.l. (IT)

| | Unitor ASA (NL) |
| --- | --- |

Unitor ASA (NL)

---

II. MELLÉKLET

III. CSOPORT

A 2037/2000/EK rendelettel összhangban a kritikus alkalmazásra és megsemmisítésre szánt halonok importőrök között kiosztott kvótái a 2006. január 1. és december 31. közötti időszakra.

Vállalat

| | Cleanaway Ltd (UK) |
| --- | --- |

Cleanaway Ltd (UK)

| | Poz Pliszka (PL) |
| --- | --- |

Poz Pliszka (PL)

| | Unitor SAS (NL) |
| --- | --- |

Unitor SAS (NL)

---

III. MELLÉKLET

IV. CSOPORT

A 2037/2000/EK rendelettel összhangban az alapanyagnak és megsemmisítésre szánt szén-tetraklorid importőrök között kiosztott kvótái a 2006. január 1. és december 31. közötti időszakra.

Vállalat

| | Dow Deutschland (DE) |
| --- | --- |

Dow Deutschland (DE)

| | Fenner-Dunlop b.v. (NL) |
| --- | --- |

Fenner-Dunlop b.v. (NL)

| | Phosphoric Fertilisers Industry (EL) |
| --- | --- |

Phosphoric Fertilisers Industry (EL)

---

IV. MELLÉKLET

V. CSOPORT

A 2037/2000/EK rendelettel összhangban az alapanyagnak és megsemmisítésre szánt 1,1,1-triklór-etán importőrök között kiosztott kvótái a 2006. január 1. és december 31. közötti időszakra.

Vállalat

| | Fujifilm Electronic Materials Europe (BE) |
| --- | --- |

Fujifilm Electronic Materials Europe (BE)

| | Arkema SA (FR) |
| --- | --- |

Arkema SA (FR)

---

V. MELLÉKLET

VI. CSOPORT

A 2037/2000/EK rendelettel összhangban a karantén és szállítás előtti kezelések céljaira, alapanyagnak és megsemmisítésre szánt metil-bromid importőrök között kiosztott kvótái a 2006. január 1. és december 31. közötti időszakra.

Vállalat

| | Agropest (PL) |
| --- | --- |

Agropest (PL)

| | Albemarle Chemicals (FR) |
| --- | --- |

Albemarle Chemicals (FR)

| | Albemarle Europe (BE) |
| --- | --- |

Albemarle Europe (BE)

| | Alfa Agricultural Supplies (EL) |
| --- | --- |

Alfa Agricultural Supplies (EL)

| | Bromotirrena (IT) |
| --- | --- |

Bromotirrena (IT)

| | Cleanaway Ltd (UK) |
| --- | --- |

Cleanaway Ltd (UK)

| | Eurobrom B.V. (NL) |
| --- | --- |

Eurobrom B.V. (NL)

| | Great Lakes Chemicals (UK) |
| --- | --- |

Great Lakes Chemicals (UK)

| | Mebrom N.V. (BE) |
| --- | --- |

Mebrom N.V. (BE)

| | PUPH Solfum (PL) |
| --- | --- |

PUPH Solfum (PL)

| | Sigma Aldrich Logistik (DE) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Logistik (DE)

| | Zephyr Kereskedelmi (HU) |
| --- | --- |

Zephyr Kereskedelmi (HU)

---

VI. MELLÉKLET

VIII. CSOPORT

A 2037/2000/EK rendelettel és a 2005/103/EK bizottsági határozat rendelkezéseivel összhangban az alapanyagnak, reakcióközegnek, regenerálásra, megsemmisítésre és egyéb, a 2037/2000/EK rendelet 5. cikkében meghatározott célokra szánt részlegesen halogénezett klórozott-fluorozott szénhidrogének gyártók és importőrök között kiosztott kvótái a 2006. január 1. és december 31. közötti időszakra.

Gyártó

| | Arkema SA (FR) |
| --- | --- |

Arkema SA (FR)

| | DuPont de Nemours (NL) |
| --- | --- |

DuPont de Nemours (NL)

| | Honeywell Fluorine Products (NL) |
| --- | --- |

Honeywell Fluorine Products (NL)

| | Ineos Fluor Ltd (UK) |
| --- | --- |

Ineos Fluor Ltd (UK)

| | Rhodia Organique (UK) |
| --- | --- |

Rhodia Organique (UK)

| | Solvay Organics GmbH (DE) |
| --- | --- |

Solvay Organics GmbH (DE)

| | Solvay Solexis SpA (IT) |
| --- | --- |

Solvay Solexis SpA (IT)

Importőr

| | Alcobre (ES) |
| --- | --- |

Alcobre (ES)

| | Asahi Glass (NL) |
| --- | --- |

Asahi Glass (NL)

| | Avantec S.A. (FR) |
| --- | --- |

Avantec S.A. (FR)

| | BaySystems Iberia (ES) |
| --- | --- |

BaySystems Iberia (ES)

| | Calorie S.A. (FR) |
| --- | --- |

Calorie S.A. (FR)

| | Caraïbes Froid SARL (FR) |
| --- | --- |

Caraïbes Froid SARL (FR)

| | Dyneon (DE) |
| --- | --- |

Dyneon (DE)

| | Etis d.o.o. (SI) |
| --- | --- |

Etis d.o.o. (SI)

| | Empor d.o.o. (SI) |
| --- | --- |

Empor d.o.o. (SI)

| | Galco S.A. (BE) |
| --- | --- |

Galco S.A. (BE)

| | Galex S.A. (FR) |
| --- | --- |

Galex S.A. (FR)

| | G.AL. Cycle Air Ltd (CY) |
| --- | --- |

G.AL. Cycle Air Ltd (CY)

| | HARP International (UK) |
| --- | --- |

HARP International (UK)

| | Matero (CY) |
| --- | --- |

Matero (CY)

| | Mebrom (BE) |
| --- | --- |

Mebrom (BE)

| | Refrigerant Products (UK) |
| --- | --- |

Refrigerant Products (UK)

| | Sigma Aldrich Chimie (FR) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Chimie (FR)

| | Sigma Aldrich Company (UK) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Company (UK)

| | SJB Chemical Products (NL) |
| --- | --- |

SJB Chemical Products (NL)

| | Solquimia Iberia, SL (ES) |
| --- | --- |

Solquimia Iberia, SL (ES)

| | Synthesia Espanola (ES) |
| --- | --- |

Synthesia Espanola (ES)

| | Unitor ASA (NL) |
| --- | --- |

Unitor ASA (NL)

| | Tazzetti Fluids S.r.l (IT) |
| --- | --- |

Tazzetti Fluids S.r.l (IT)

| | Wigmors (PL) |
| --- | --- |

Wigmors (PL)

---

VII. MELLÉKLET

IX. CSOPORT

A 2037/2000/EK rendelettel összhangban az alapanyagnak szánt bróm-klórmetán importőrök között kiosztott kvótái a 2006. január 1. és december 31. közötti időszakra.

Vállalat

| | Albemarle Europe (BE) |
| --- | --- |

Albemarle Europe (BE)

| | Eurobrom B.V. (NL) |
| --- | --- |

Eurobrom B.V. (NL)

| | Laboratorios Miret S.A. (LAMIRSA) (ES) |
| --- | --- |

Laboratorios Miret S.A. (LAMIRSA) (ES)

| | Sigma Aldrich Logistik (DE) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Logistik (DE)

---

VIII. MELLÉKLET

(Ez a melléklet nem kerül kihirdetésre, mert bizalmas kereskedelmi információt tartalmaz.)

---

| 30.5.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 142/34 |
| --- | --- | --- | --- |

30.5.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 142/34

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2006. május 22.)

a hasított sertések osztályozására szolgáló egyesült királysági módszerek engedélyezéséről szóló 2004/370/EK határozat módosításáról

(az értesítés a C(2006) 1988. számú dokumentummal történt)

(Csak az angol nyelvű szöveg hiteles)

(2006/374/EK)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a hasított sertések közösségi osztályozási rendszerének meghatározásáról szóló, 1984. november 13-i 3220/84/EGK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 5. cikke (2) bekezdésére,

Mivel:

| (1) | A hasított sertések közösségi osztályozási rendszerének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 1985. október 24-i 2967/85/EGK bizottsági rendelet (2) 2. cikkének (1) és (2) bekezdése meghatároz egy módszert a hasított sertés hideg súlyának a meleg súly alapján való kiszámítására. |
| --- | --- |

(1)

A hasított sertések közösségi osztályozási rendszerének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 1985. október 24-i 2967/85/EGK bizottsági rendelet (2) 2. cikkének (1) és (2) bekezdése meghatároz egy módszert a hasított sertés hideg súlyának a meleg súly alapján való kiszámítására.

| (2) | A 2967/85/EGK bizottsági rendelet 2. cikkének (3) bekezdésével összhangban és a rendelet 2. cikke (1) és (2) bekezdésétől eltérve az Egyesült Királyság a 2004/370/EK bizottsági határozat (3) értelmében engedélyt kapott arra, hogy a hideg súlyt előre meghatározott abszolút súlycsökkentési kategóriák alapján számítsa ki. |
| --- | --- |

(2)

A 2967/85/EGK bizottsági rendelet 2. cikkének (3) bekezdésével összhangban és a rendelet 2. cikke (1) és (2) bekezdésétől eltérve az Egyesült Királyság a 2004/370/EK bizottsági határozat (3) értelmében engedélyt kapott arra, hogy a hideg súlyt előre meghatározott abszolút súlycsökkentési kategóriák alapján számítsa ki.

| (3) | Egyes technikai kiigazítások következtében az Egyesült Királyság arra kérte a Bizottságot, hogy vonja vissza ezt az eltérést, és a hasított sertés hideg súlyának kiszámítására a 2967/85/EGK rendelet 2. cikkének (1) és (2) bekezdésében meghatározott módszert alkalmazza. |
| --- | --- |

(3)

Egyes technikai kiigazítások következtében az Egyesült Királyság arra kérte a Bizottságot, hogy vonja vissza ezt az eltérést, és a hasított sertés hideg súlyának kiszámítására a 2967/85/EGK rendelet 2. cikkének (1) és (2) bekezdésében meghatározott módszert alkalmazza.

| (4) | A 2004/370/EK határozatot ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(4)

A 2004/370/EK határozatot ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (5) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a Sertéshúspiaci Irányítóbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(5)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a Sertéshúspiaci Irányítóbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A 2004/370/EK határozat a következőképpen módosul:

| 1. | Az 5. cikket el kell hagyni. |
| --- | --- |

1.

Az 5. cikket el kell hagyni.

| 2. | A III. mellékletet el kell hagyni. |
| --- | --- |

2.

A III. mellékletet el kell hagyni.

2. cikk

Ennek a határozatnak Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága a címzettje.

Kelt Brüsszelben, 2006. május 22-én.

a Bizottság részéről

Mariann FISCHER BOEL

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 301., 1984.11.20., 1. o. A legutóbb a 3513/93/EK rendelettel (HL L 320., 1993.12.22., 5. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 285., 1985.10.25., 39. o. A 3127/94/EK rendelettel (HL L 330., 1994.12.21., 43. o.) módosított rendelet.

2

(3)  HL L 116., 2004.4.22., 32. o. A 2006/99/EK határozattal (HL L 46., 2006.2.16., 34. o.) módosított határozat.

3

---

| 30.5.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 142/35 |
| --- | --- | --- | --- |

30.5.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 142/35

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2006. május 23.)

a Madeira-szigetek tekintetében a 2003/54/EK irányelv egyes rendelkezéseitől való eltérésről

(az értesítés a C(2006) 2008. számú dokumentummal történt)

(Csak a portugál nyelvű szöveg hiteles)

(2006/375/EK)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a villamos energia belső piacára vonatkozó közös szabályokról és a 96/92/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2003. június 26-i 2003/54/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1), és különösen annak 26. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 2003/54/EK irányelv 26. cikkének (1) bekezdése előírja, hogy azok a tagállamok, amelyek az irányelv hatálybalépését követően bizonyítani tudják, hogy alapvető problémák vannak kis, szigetüzemben működő rendszereik üzemeltetésével, eltérést kérelmezhetnek az irányelv IV., V., VI., VII. fejezete, valamint a szigetüzemben működő mikrorendszerek esetében annak III. fejezete rendelkezéseitől felújítás, fejlesztés és a meglévő kapacitás növelése esetén; és az eltérést számukra a Bizottság hagyhatja jóvá. |
| --- | --- |

(1)

A 2003/54/EK irányelv 26. cikkének (1) bekezdése előírja, hogy azok a tagállamok, amelyek az irányelv hatálybalépését követően bizonyítani tudják, hogy alapvető problémák vannak kis, szigetüzemben működő rendszereik üzemeltetésével, eltérést kérelmezhetnek az irányelv IV., V., VI., VII. fejezete, valamint a szigetüzemben működő mikrorendszerek esetében annak III. fejezete rendelkezéseitől felújítás, fejlesztés és a meglévő kapacitás növelése esetén; és az eltérést számukra a Bizottság hagyhatja jóvá.

| (2) | Portugália 2005. augusztus 18-án a Madeira-szigetek tekintetében a 2003/54/EK irányelv III., IV., V., VI. és VII. fejezetének rendelkezéseitől való, határozatlan időre szóló eltérés iránti kérelmet nyújtott be a Bizottsághoz. |
| --- | --- |

(2)

Portugália 2005. augusztus 18-án a Madeira-szigetek tekintetében a 2003/54/EK irányelv III., IV., V., VI. és VII. fejezetének rendelkezéseitől való, határozatlan időre szóló eltérés iránti kérelmet nyújtott be a Bizottsághoz.

| (3) | A Madeira-szigetek a 2003/54/EK irányelv 2. cikke (27) bekezdésének meghatározása szerint szigetüzemben működő mikrorendszernek minősül. |
| --- | --- |

(3)

A Madeira-szigetek a 2003/54/EK irányelv 2. cikke (27) bekezdésének meghatározása szerint szigetüzemben működő mikrorendszernek minősül.

| (4) | Az EK-Szerződés 299. cikkének (2) bekezdése sajátos jellemzőként elismerte a Madeira-szigetek távoli fekvését, sziget jellegét, kis méretét, valamint kedvezőtlen domborzati és éghajlati viszonyait. |
| --- | --- |

(4)

Az EK-Szerződés 299. cikkének (2) bekezdése sajátos jellemzőként elismerte a Madeira-szigetek távoli fekvését, sziget jellegét, kis méretét, valamint kedvezőtlen domborzati és éghajlati viszonyait.

| (5) | A portugál kérelemhez csatolt dokumentumok megfelelő bizonyítékul szolgálnak arra, hogy a villamos energia terén a versenyképes piac megvalósításának célkitűzése lehetetlen vagy kivitelezhetetlen, tekintve a termelés igen alacsony szintjét, illetve azt a tényt, hogy a szigetek egymástól is elszigeteltek. Egy ilyen kis rendszerben gyakran nem lehetséges, hogy szigetenként egynél több áramfejlesztő üzem működjön, ami valószínűtlenné teszi a versengő áramfejlesztők meglétét. A piac mérete aligha ösztönzi az engedélykérelmek vagy a pályázati ajánlatok benyújtását, ilyen feltételek mellett az ellátás biztonsága és minősége a legfontosabb szempont. Ezen túlmenően nincs magasfeszültségű átviteli rendszer, és a termelésben kialakuló verseny hiányában az irányelvnek az elosztási rendszerek szétválasztására vonatkozó követelményei értelmüket vesztik. Ugyanezek a megfontolások érvényesek a harmadik feleknek a rendszerhez való hozzáférésére is. |
| --- | --- |

(5)

A portugál kérelemhez csatolt dokumentumok megfelelő bizonyítékul szolgálnak arra, hogy a villamos energia terén a versenyképes piac megvalósításának célkitűzése lehetetlen vagy kivitelezhetetlen, tekintve a termelés igen alacsony szintjét, illetve azt a tényt, hogy a szigetek egymástól is elszigeteltek. Egy ilyen kis rendszerben gyakran nem lehetséges, hogy szigetenként egynél több áramfejlesztő üzem működjön, ami valószínűtlenné teszi a versengő áramfejlesztők meglétét. A piac mérete aligha ösztönzi az engedélykérelmek vagy a pályázati ajánlatok benyújtását, ilyen feltételek mellett az ellátás biztonsága és minősége a legfontosabb szempont. Ezen túlmenően nincs magasfeszültségű átviteli rendszer, és a termelésben kialakuló verseny hiányában az irányelvnek az elosztási rendszerek szétválasztására vonatkozó követelményei értelmüket vesztik. Ugyanezek a megfontolások érvényesek a harmadik feleknek a rendszerhez való hozzáférésére is.

| (6) | Miután megvizsgálta Portugália kérelmének jogosságát, a Bizottság meggyőződött arról, hogy az eltérés és alkalmazásának feltételei nem fogják veszélyeztetni az irányelv célkitűzéseinek megvalósulását. |
| --- | --- |

(6)

Miután megvizsgálta Portugália kérelmének jogosságát, a Bizottság meggyőződött arról, hogy az eltérés és alkalmazásának feltételei nem fogják veszélyeztetni az irányelv célkitűzéseinek megvalósulását.

| (7) | Figyelembe kell azonban venni a közép- és hosszú távon lehetséges technológiai fejlesztéseket, amelyek jelentős változásokat idézhetnek elő. |
| --- | --- |

(7)

Figyelembe kell azonban venni a közép- és hosszú távon lehetséges technológiai fejlesztéseket, amelyek jelentős változásokat idézhetnek elő.

| (8) | A Bizottság a 2003/54/EK irányelv 26. cikke (1) bekezdésében előírtaknak megfelelően valamennyi tagállammal konzultált. |
| --- | --- |

(8)

A Bizottság a 2003/54/EK irányelv 26. cikke (1) bekezdésében előírtaknak megfelelően valamennyi tagállammal konzultált.

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A IV., V., VI., VII. fejezetek vonatkozó rendelkezéseitől, valamint a III. fejezet vonatkozó rendelkezéseitől a fejlesztés és a meglévő kapacitás növelése esetén Portugália számára eltérésért kell biztosítani a Madeira-szigetek tekintetében.

2. cikk

A portugál nemzeti hatóságok nyomon követik a Madeira-szigetek villamosenergia-ágazatának fejlődését, és tájékoztatják a Bizottságot bármely olyan jelentős változásról, amely az engedélyezett eltérés felülvizsgálatát szükségessé tehetné. Legkésőbb 2010. december 31-étől kezdődően négyévente általános jelentést kell benyújtani.

3. cikk

Ez az eltérés határozatlan időre szól. A Madeira-szigetek villamosenergia-ágazatában bekövetkező jelentős változások esetén a Bizottság felülvizsgálhatja az eltérést.

4. cikk

Ennek a határozatnak a Portugál Köztársaság a címzettje.

Kelt Brüsszelben, 2006. május 23-án.

a Bizottság részéről

Andris PIEBALGS

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 176., 2003.7.15., 37. o.

1

---