# Den Europæiske Unions L 98/6. a

| | ISSN 1725-2520 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | L 98 |
| | |
| Dansk udgave | Retsforskrifter | 49. årgang6. april 2006 |

ISSN 1725-2520

Den Europæiske Unions

Tidende

L 98

Dansk udgave

Retsforskrifter

49. årgang6. april 2006

---

| Indhold | | I   Retsakter, hvis offentliggørelse er obligatorisk | Side |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Kommissionens forordning (EF) nr. 552/2006 af 5. april 2006 om faste importværdier med henblik på fastsættelsen af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager | 1 |
| | * | Kommissionens forordning (EF) nr. 553/2006 af 23. marts 2006 om indførelse af en midlertidig antidumpingtold på importen af visse former for fodtøj med overdel af læder med oprindelse i Folkerepublikken Kina og Vietnam | 3 |
| | | Kommissionens forordning (EF) nr. 554/2006 af 5. april 2006 om udstedelse af importlicenser for rørsukker i forbindelse med visse toldkontingenter og præferenceaftaler | 55 |
| | * | Kommissionens forordning (EF) nr. 555/2006 af 4. april 2006 om fastsættelse af enhedsværdier til ansættelsen af toldværdien af visse letfordærvelige varer | 57 |
| | * | Kommissionens forordning (EF) nr. 556/2006 af 5. april 2006 om forbud mod fiskeri efter sild i EF-farvande, norske farvande og internationale farvande i område I og II fra fartøjer, der fører polsk flag | 63 |
| | | Kommissionens forordning (EF) nr. 557/2006 af 5. april 2006 om fastsættelse af eksportrestitutioner som led i system A1 og B for frugt og grøntsager (tomater, appelsiner, citroner og æbler) | 65 |
| | | Kommissionens forordning (EF) nr. 558/2006 af 5. april 2006 om ændring af importtold for korn, som er gældende fra den 6. april 2006 | 68 |
| | | Kommissionens forordning (EF) nr. 559/2006 af 5. april 2006 om ændring af de repræsentative priser og den tillægstold ved import af visse sukkerprodukter, der blev fastsat ved forordning (EF) nr. 1011/2005, for produktionsåret 2005/06 | 71 |
| | | Kommissionens forordning (EF) nr. 560/2006 af 5. april 2006 om fastsættelse af den endelige restitutionssats og udstedelsesprocentsatsen for eksportlicenser af type B for frugt og grøntsager (tomater, appelsiner, citroner og æbler) | 73 |

Indhold

I   Retsakter, hvis offentliggørelse er obligatorisk

Side

Kommissionens forordning (EF) nr. 552/2006 af 5. april 2006 om faste importværdier med henblik på fastsættelsen af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

1

*

Kommissionens forordning (EF) nr. 553/2006 af 23. marts 2006 om indførelse af en midlertidig antidumpingtold på importen af visse former for fodtøj med overdel af læder med oprindelse i Folkerepublikken Kina og Vietnam

3

Kommissionens forordning (EF) nr. 554/2006 af 5. april 2006 om udstedelse af importlicenser for rørsukker i forbindelse med visse toldkontingenter og præferenceaftaler

55

*

Kommissionens forordning (EF) nr. 555/2006 af 4. april 2006 om fastsættelse af enhedsværdier til ansættelsen af toldværdien af visse letfordærvelige varer

57

*

Kommissionens forordning (EF) nr. 556/2006 af 5. april 2006 om forbud mod fiskeri efter sild i EF-farvande, norske farvande og internationale farvande i område I og II fra fartøjer, der fører polsk flag

63

Kommissionens forordning (EF) nr. 557/2006 af 5. april 2006 om fastsættelse af eksportrestitutioner som led i system A1 og B for frugt og grøntsager (tomater, appelsiner, citroner og æbler)

65

Kommissionens forordning (EF) nr. 558/2006 af 5. april 2006 om ændring af importtold for korn, som er gældende fra den 6. april 2006

68

Kommissionens forordning (EF) nr. 559/2006 af 5. april 2006 om ændring af de repræsentative priser og den tillægstold ved import af visse sukkerprodukter, der blev fastsat ved forordning (EF) nr. 1011/2005, for produktionsåret 2005/06

71

Kommissionens forordning (EF) nr. 560/2006 af 5. april 2006 om fastsættelse af den endelige restitutionssats og udstedelsesprocentsatsen for eksportlicenser af type B for frugt og grøntsager (tomater, appelsiner, citroner og æbler)

73

| | | II   Retsakter, hvis offentliggørelse ikke er obligatorisk |
| --- | --- | --- |
| | | Kommissionen |
| | * | Kommissionens beslutning af 5. april 2006 om ændring af beslutning 2005/393/EF for så vidt angår spærrezoner i forbindelse med bluetongue i Italien
  (meddelt under nummer K(2006) 1260)

   (
  1
  ) | 75 |
| | | DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE SAMARBEJDSOMRÅDE |
| | | Det stående udvalg for EFTA-staterne |
| | * | Afgørelse truffet af EFTA-staternes Stående Udvalg nr. 2/2002/SC af 30. maj 2002 om aktindsigt i EFTA-dokumenter | 76 |
| | * | Afgørelse truffet af EFTA-staternes Stående Udvalg nr. 3/2005/SC af 9. juni 2005 om aktindsigt i EFTA-dokumenter og ophævelse af afgørelse nr. 2/2005/SC af 30. maj 2002 truffet af EFTA-staternes Stående Udvalg | 80 |

II   Retsakter, hvis offentliggørelse ikke er obligatorisk

Kommissionen

*

Kommissionens beslutning af 5. april 2006 om ændring af beslutning 2005/393/EF for så vidt angår spærrezoner i forbindelse med bluetongue i Italien
  (meddelt under nummer K(2006) 1260)

   (
  1
  )

(meddelt under nummer K(2006) 1260)

1

75

DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE SAMARBEJDSOMRÅDE

Det stående udvalg for EFTA-staterne

*

Afgørelse truffet af EFTA-staternes Stående Udvalg nr. 2/2002/SC af 30. maj 2002 om aktindsigt i EFTA-dokumenter

76

*

Afgørelse truffet af EFTA-staternes Stående Udvalg nr. 3/2005/SC af 9. juni 2005 om aktindsigt i EFTA-dokumenter og ophævelse af afgørelse nr. 2/2005/SC af 30. maj 2002 truffet af EFTA-staternes Stående Udvalg

80

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst. |

---

(1)   EØS-relevant tekst.

1

| DA | De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.
  Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk. |
| --- | --- |

DA

De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.

Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk.

---

I Retsakter, hvis offentliggørelse er obligatorisk

| 6.4.2006 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 98/1 |
| --- | --- | --- | --- |

6.4.2006

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 98/1

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 552/2006

af 5. april 2006

om faste importværdier med henblik på fastsættelsen af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Kommissionens forordning (EF) nr. 3223/94 af 21. december 1994 om gennemførelsesbestemmelser til importordningen for frugt og grøntsager (1), særlig artikel 4, stk. 1, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I forordning (EF) nr. 3223/94 fastsættes som følge af gennemførelsen af resultaterne af de multilaterale handelsforhandlinger under Uruguay-runden kriterierne for Kommissionens fastsættelse af de faste værdier ved import fra tredjelande for de produkter og perioder, der er anført i nævnte forordnings bilag. |
| --- | --- |

(1)

I forordning (EF) nr. 3223/94 fastsættes som følge af gennemførelsen af resultaterne af de multilaterale handelsforhandlinger under Uruguay-runden kriterierne for Kommissionens fastsættelse af de faste værdier ved import fra tredjelande for de produkter og perioder, der er anført i nævnte forordnings bilag.

| (2) | Ved anvendelse af ovennævnte kriterier skal de faste importværdier fastsættes på de niveauer, der findes i bilaget til nærværende forordning — |
| --- | --- |

(2)

Ved anvendelse af ovennævnte kriterier skal de faste importværdier fastsættes på de niveauer, der findes i bilaget til nærværende forordning —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

De faste importværdier, der er omhandlet i artikel 4 i forordning (EF) nr. 3223/94, fastsættes som anført i tabellen i bilaget.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft den 6. april 2006.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 5. april 2006.

På Kommissionens vegne

J. L. DEMARTY

Generaldirektør for landbrug og udvikling af landdistrikter

---

(1)  EFT L 337 af 24.12.1994, s. 66. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 386/2005 (EUT L 62 af 9.3.2005, s. 3).

1

---

BILAG

til Kommissionens forordning af 5. april 2006 om faste importværdier med henblik på fastsættelsen af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kode | Tredjelandskode (1) | Fast importværdi |
| 0702 00 00 | 052 | 75,6 |
| 204 | 63,7 |
| 212 | 111,3 |
| 999 | 83,5 |
| 0707 00 05 | 052 | 91,1 |
| 204 | 66,3 |
| 628 | 155,5 |
| 999 | 104,3 |
| 0709 90 70 | 052 | 89,6 |
| 204 | 45,5 |
| 999 | 67,6 |
| 0805 10 20 | 052 | 67,1 |
| 204 | 39,9 |
| 212 | 49,7 |
| 220 | 43,5 |
| 400 | 62,7 |
| 624 | 63,3 |
| 999 | 54,4 |
| 0805 50 10 | 052 | 41,3 |
| 624 | 65,0 |
| 999 | 53,2 |
| 0808 10 80 | 388 | 70,7 |
| 400 | 137,9 |
| 404 | 96,7 |
| 508 | 83,5 |
| 512 | 75,0 |
| 524 | 73,0 |
| 528 | 96,0 |
| 720 | 85,4 |
| 804 | 117,5 |
| 999 | 92,9 |
| 0808 20 50 | 388 | 81,1 |
| 512 | 78,1 |
| 528 | 74,9 |
| 720 | 44,1 |
| 999 | 69,6 |

(EUR/100 kg)

KN-kode

Tredjelandskode (1)

Fast importværdi

0702 00 00

052

75,6

204

63,7

212

111,3

999

83,5

0707 00 05

052

91,1

204

66,3

628

155,5

999

104,3

0709 90 70

052

89,6

204

45,5

999

67,6

0805 10 20

052

67,1

204

39,9

212

49,7

220

43,5

400

62,7

624

63,3

999

54,4

0805 50 10

052

41,3

624

65,0

999

53,2

0808 10 80

388

70,7

400

137,9

404

96,7

508

83,5

512

75,0

524

73,0

528

96,0

720

85,4

804

117,5

999

92,9

0808 20 50

388

81,1

512

78,1

528

74,9

720

44,1

999

69,6

---

(1)  Den statistiske landefortegnelse, der er fastsat i Kommissionens forordning (EF) nr. 750/2005 (EUT L 126 af 19.5.2005, s. 12). Koden »999« repræsenterer »anden oprindelse«.

---

| 6.4.2006 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 98/3 |
| --- | --- | --- | --- |

6.4.2006

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 98/3

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 553/2006

af 23. marts 2006

om indførelse af en midlertidig antidumpingtold på importen af visse former for fodtøj med overdel af læder med oprindelse i Folkerepublikken Kina og Vietnam

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 384/96 af 22. december 1995 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) (i det efterfølgende benævnt »grundforordningen«), særlig artikel 7,

efter høring af det rådgivende udvalg, og

ud fra følgende betragtninger:

1.   PROCEDURE

1.1.   Indledning af proceduren

| (1) | Kommissionen offentliggjorde den 7. juli 2005 en meddelelse (i det efterfølgende benævnt »indledningsmeddelelsen«) i Den Europæiske Unions Tidende
   (2) om indledning af en antidumpingprocedure vedrørende importen til Fællesskabet af visse former for fodtøj med overdel af læder med oprindelse i Folkerepublikken Kina og Vietnam. |
| --- | --- |

(1)

Kommissionen offentliggjorde den 7. juli 2005 en meddelelse (i det efterfølgende benævnt »indledningsmeddelelsen«) i Den Europæiske Unions Tidende
   (2) om indledning af en antidumpingprocedure vedrørende importen til Fællesskabet af visse former for fodtøj med overdel af læder med oprindelse i Folkerepublikken Kina og Vietnam.

| (2) | Antidumpingproceduren blev indledt som følge af en klage, der blev indgivet den 30. maj 2005 af European Confederation of the Footwear Industry (CEC) på vegne af producenter, der tegner sig for en væsentlig del, i dette tilfælde over 40 %, af den samlede EF-produktion af visse former for fodtøj med overdel af læder. |
| --- | --- |

(2)

Antidumpingproceduren blev indledt som følge af en klage, der blev indgivet den 30. maj 2005 af European Confederation of the Footwear Industry (CEC) på vegne af producenter, der tegner sig for en væsentlig del, i dette tilfælde over 40 %, af den samlede EF-produktion af visse former for fodtøj med overdel af læder.

1.2.   Interesserede parter og kontrolbesøg

| (3) | Kommissionen underrettede officielt de eksporterende producenter i Kina og Vietnam, de importører/forhandlere, som den vidste var berørt af sagen, repræsentanterne for de omhandlede eksportlande samt de klagende EF-producenter og deres sammenslutninger om indledningen af proceduren. De interesserede parter fik lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt inden for den frist, der var fastsat i indledningsmeddelelsen. |
| --- | --- |

(3)

Kommissionen underrettede officielt de eksporterende producenter i Kina og Vietnam, de importører/forhandlere, som den vidste var berørt af sagen, repræsentanterne for de omhandlede eksportlande samt de klagende EF-producenter og deres sammenslutninger om indledningen af proceduren. De interesserede parter fik lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt inden for den frist, der var fastsat i indledningsmeddelelsen.

| (4) | På grund af det store antal eksporterende producenter i Kina og Vietnam og det store antal EF-producenter blev det i indledningsmeddelelsen nævnt, at man eventuelt kunne gøre brug af stikprøver for at fastlægge dumpingens og skadens omfang, jf. grundforordningens artikel 17. Det skal bemærkes, at der ikke blev valgt nogen stikprøve af EF-importører og -forhandlere, fordi de alle blev bedt om at samarbejde. |
| --- | --- |

(4)

På grund af det store antal eksporterende producenter i Kina og Vietnam og det store antal EF-producenter blev det i indledningsmeddelelsen nævnt, at man eventuelt kunne gøre brug af stikprøver for at fastlægge dumpingens og skadens omfang, jf. grundforordningens artikel 17. Det skal bemærkes, at der ikke blev valgt nogen stikprøve af EF-importører og -forhandlere, fordi de alle blev bedt om at samarbejde.

| (5) | For at give de kinesiske og vietnamesiske eksporterende producenter, der måtte ønske det, mulighed for at anmode om markedsøkonomisk behandling eller individuel behandling, sendte Kommissionen ansøgningsskemaer herom til de eksporterende producenter, som den vidste var berørt af sagen, samt til myndighederne i de to omhandlede lande. |
| --- | --- |

(5)

For at give de kinesiske og vietnamesiske eksporterende producenter, der måtte ønske det, mulighed for at anmode om markedsøkonomisk behandling eller individuel behandling, sendte Kommissionen ansøgningsskemaer herom til de eksporterende producenter, som den vidste var berørt af sagen, samt til myndighederne i de to omhandlede lande.

| (6) | Kommissionen sendte spørgeskemaer til de 10 stikprøveudvalgte EF-producenter, de stikprøveudvalgte eksporterende producenter fra de omhandlede lande, alle de importører, som man vidste var berørt, og alle importører, som gav sig til kende inden for de frister, der var fastsat i indledningsmeddelelsen. Der blev desuden sendt spørgeskemaer til de nationale fodtøjssammenslutninger i de EU-medlemsstater, hvor virksomhederne er koncentreret, for at indhente generelle oplysninger om udviklingen af deres situation, og til en forbrugersammenslutning. |
| --- | --- |

(6)

Kommissionen sendte spørgeskemaer til de 10 stikprøveudvalgte EF-producenter, de stikprøveudvalgte eksporterende producenter fra de omhandlede lande, alle de importører, som man vidste var berørt, og alle importører, som gav sig til kende inden for de frister, der var fastsat i indledningsmeddelelsen. Der blev desuden sendt spørgeskemaer til de nationale fodtøjssammenslutninger i de EU-medlemsstater, hvor virksomhederne er koncentreret, for at indhente generelle oplysninger om udviklingen af deres situation, og til en forbrugersammenslutning.

| (7) | Der blev modtaget svar på spørgeskemaerne fra 12 af de stikprøveudvalgte kinesiske eksporterende producenter (én af de stikprøveudvalgte kinesiske eksporterende producenter valgte dog ikke længere at samarbejde), fra fire kinesiske eksporterende producenter, der anmodede om en individuel undersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 17, stk. 3, fra de otte stikprøveudvalgte vietnamesiske eksporterende producenter og fra yderligere fire vietnamesiske eksporterende producenter, der anmodede om individuel undersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 17, stk. 3. Der blev ligeledes modtaget svar fra de 10 stikprøveudvalgte EF-producenter og fra 39 EF-importører, der ikke var forretningsmæssigt forbundet til nogen eksporterende producent. Der blev ligeledes modtaget indlæg fra tre importørsammenslutninger. |
| --- | --- |

(7)

Der blev modtaget svar på spørgeskemaerne fra 12 af de stikprøveudvalgte kinesiske eksporterende producenter (én af de stikprøveudvalgte kinesiske eksporterende producenter valgte dog ikke længere at samarbejde), fra fire kinesiske eksporterende producenter, der anmodede om en individuel undersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 17, stk. 3, fra de otte stikprøveudvalgte vietnamesiske eksporterende producenter og fra yderligere fire vietnamesiske eksporterende producenter, der anmodede om individuel undersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 17, stk. 3. Der blev ligeledes modtaget svar fra de 10 stikprøveudvalgte EF-producenter og fra 39 EF-importører, der ikke var forretningsmæssigt forbundet til nogen eksporterende producent. Der blev ligeledes modtaget indlæg fra tre importørsammenslutninger.

| (8) | Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, som den anså for nødvendige for en foreløbig fastlæggelse af dumpingen, den opståede skade og de berørte fællesskabsinteresser. Der blev aflagt kontrolbesøg hos:






  a) | EF-producenter

  Der blev aflagt kontrolbesøg hos de 10 stikprøveudvalgte EF-producenter, som var etableret i fem forskellige medlemsstater. De stikprøveudvalgte EF-producenter og de øvrige samarbejdsvillige EF-producenter anmodede i medfør af grundforordningens artikel 19 om, at deres identitet blev holdt fortrolig, idet de gjorde gældende, at offentliggørelsen af deres identitet kunne være skadelig for dem.
  Nogle af disse klagende EF-producenter leverer således fodtøj til kunder i Fællesskabet, der ligeledes køber varer fra Kina og Vietnam, således at de har en direkte fordel af denne import. Disse klagere er derfor i en følsom position, eftersom visse af deres kunder kunne tage det ilde op, at de indgiver eller støtter en klage over skadelig dumping. De var derfor af den opfattelse, at de risikerede en negativ reaktion fra visse af deres kunder, f.eks. en afbrydelse af deres forretningsforbindelser. Anmodningen blev derfor imødekommet, da den var tilstrækkelig begrundet.
  Repræsentanterne for visse eksporterende producenter og en ikke-forretningsmæssigt forbundet importør gjorde gældende, at de ikke på passende vis kunne udøve deres ret til at forsvare sig, fordi klagernes identitet ikke var oplyst. De fremførte det argument, at de under disse omstændigheder ikke var i stand til at kontrollere, om betingelserne for klagernes søgsmålskompetence var opfyldt. Det skal imidlertid bemærkes, at den individuelle produktionsmængde for hver klager var blevet oplyst til alle de interesserede parter, således at søgsmålskompetencen kunne kontrolleres, selv om navnet på disse virksomheder var udeladt. Påstanden blev derfor afvist. |
| --- | --- | --- |

(8)

Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, som den anså for nødvendige for en foreløbig fastlæggelse af dumpingen, den opståede skade og de berørte fællesskabsinteresser. Der blev aflagt kontrolbesøg hos:

a)

EF-producenter

Der blev aflagt kontrolbesøg hos de 10 stikprøveudvalgte EF-producenter, som var etableret i fem forskellige medlemsstater. De stikprøveudvalgte EF-producenter og de øvrige samarbejdsvillige EF-producenter anmodede i medfør af grundforordningens artikel 19 om, at deres identitet blev holdt fortrolig, idet de gjorde gældende, at offentliggørelsen af deres identitet kunne være skadelig for dem.

Nogle af disse klagende EF-producenter leverer således fodtøj til kunder i Fællesskabet, der ligeledes køber varer fra Kina og Vietnam, således at de har en direkte fordel af denne import. Disse klagere er derfor i en følsom position, eftersom visse af deres kunder kunne tage det ilde op, at de indgiver eller støtter en klage over skadelig dumping. De var derfor af den opfattelse, at de risikerede en negativ reaktion fra visse af deres kunder, f.eks. en afbrydelse af deres forretningsforbindelser. Anmodningen blev derfor imødekommet, da den var tilstrækkelig begrundet.

Repræsentanterne for visse eksporterende producenter og en ikke-forretningsmæssigt forbundet importør gjorde gældende, at de ikke på passende vis kunne udøve deres ret til at forsvare sig, fordi klagernes identitet ikke var oplyst. De fremførte det argument, at de under disse omstændigheder ikke var i stand til at kontrollere, om betingelserne for klagernes søgsmålskompetence var opfyldt. Det skal imidlertid bemærkes, at den individuelle produktionsmængde for hver klager var blevet oplyst til alle de interesserede parter, således at søgsmålskompetencen kunne kontrolleres, selv om navnet på disse virksomheder var udeladt. Påstanden blev derfor afvist.

| b) | Ikke-forretningsmæssigt forbundne EF-importører







  — | Adidas Salomon AG, Tyskland |
| --- | --- | --- |

b)

Ikke-forretningsmæssigt forbundne EF-importører

—

Adidas Salomon AG, Tyskland

| — | C&J Clark International Limited, Det Forenede Kongerige |
| --- | --- |

—

C&J Clark International Limited, Det Forenede Kongerige

| — | George Clothing Ltd, Det Forenede Kongerige |
| --- | --- |

—

George Clothing Ltd, Det Forenede Kongerige

| — | Nike European Operations BV, Nederlandene |
| --- | --- |

—

Nike European Operations BV, Nederlandene

| — | Puma AG Rudolf Dassler Sport, Tyskland |
| --- | --- |

—

Puma AG Rudolf Dassler Sport, Tyskland

| — | Timberland Europe BV, Nederlandene |
| --- | --- |

—

Timberland Europe BV, Nederlandene

| c) | Eksporterende producenter i Kina







  — | Apache Footwear Ltd (APE I) |
| --- | --- | --- |

c)

Eksporterende producenter i Kina

—

Apache Footwear Ltd (APE I)

| — | Apache Footwear II Ltd (APE II) |
| --- | --- |

—

Apache Footwear II Ltd (APE II)

| — | FED International Corp. (FED) |
| --- | --- |

—

FED International Corp. (FED)

| — | FuGuiNiao Shoes Development Co. Ltd (FS) |
| --- | --- |

—

FuGuiNiao Shoes Development Co. Ltd (FS)

| — | Golden Step Industrial Co. Ltd (GS) |
| --- | --- |

—

Golden Step Industrial Co. Ltd (GS)

| — | Growth-Link Overseas Co. Ltd (GLO) |
| --- | --- |

—

Growth-Link Overseas Co. Ltd (GLO)

| — | Heng Tai Hong Wei Shoes Co. Ltd (Heng Tai) |
| --- | --- |

—

Heng Tai Hong Wei Shoes Co. Ltd (Heng Tai)

| — | Laikong Footwear Co. Ltd (Laikong) |
| --- | --- |

—

Laikong Footwear Co. Ltd (Laikong)

| — | Laitin Footwear Co. Ltd (Laitin) |
| --- | --- |

—

Laitin Footwear Co. Ltd (Laitin)

| — | Poong Won Chehwa Co. Ltd (PWC) |
| --- | --- |

—

Poong Won Chehwa Co. Ltd (PWC)

| — | Sun Sang Kong Yuen Shoes FTY (Hui Yang) Co. Ltd (SSKY) |
| --- | --- |

—

Sun Sang Kong Yuen Shoes FTY (Hui Yang) Co. Ltd (SSKY)

| — | Yue Yuen Group (Yue Yuen). |
| --- | --- |

—

Yue Yuen Group (Yue Yuen).

| d) | Eksporterende producenter i Vietnam







  — | Pou Yuen Vietnam Enterprise Ltd Yuen Yuen |
| --- | --- | --- |

d)

Eksporterende producenter i Vietnam

—

Pou Yuen Vietnam Enterprise Ltd Yuen Yuen

| — | Pou Chen Vietnam Enterprise Ltd Yuen Yuen |
| --- | --- |

—

Pou Chen Vietnam Enterprise Ltd Yuen Yuen

| — | Taekwang Vina Industrial Co. Ltd |
| --- | --- |

—

Taekwang Vina Industrial Co. Ltd

| — | Haiphong Leather Products and Footwear Company |
| --- | --- |

—

Haiphong Leather Products and Footwear Company

| — | Company No 32 |
| --- | --- |

—

Company No 32

| — | Dona Biti's IMEX Corp. Pte. Ltd |
| --- | --- |

—

Dona Biti's IMEX Corp. Pte. Ltd

| — | Binh Tien Imex Corp. Pte. Ltd |
| --- | --- |

—

Binh Tien Imex Corp. Pte. Ltd

| — | Kai Nan Joint Venture Co. Ltd |
| --- | --- |

—

Kai Nan Joint Venture Co. Ltd

Da det var nødvendigt at fastsætte en normal værdi for eksporterende producenter i Kina og Vietnam, som måske ikke ville blive indrømmet markedsøkonomisk behandling, blev der aflagt kontrolbesøg hos følgende virksomheder med henblik på fastsættelse af en normal værdi på grundlag af oplysningerne fra et referenceland, i dette tilfælde Brasilien:

| — | Bison Indústria de Calçados Ltda. |
| --- | --- |

—

Bison Indústria de Calçados Ltda.

| — | Calçados Azaleia SA, |
| --- | --- |

—

Calçados Azaleia SA,

| — | H. Bettarello Curtidora e Calçados Ltda. |
| --- | --- |

—

H. Bettarello Curtidora e Calçados Ltda.

1.3.   Undersøgelsesperiode

| (9) | Undersøgelsen af dumping og skade omfattede perioden fra 1. april 2004 til 31. marts 2005 (i det efterfølgende benævnt »undersøgelsesperioden«). Undersøgelsen af udviklingstendenser af relevans for vurderingen af spørgsmålet om skade omfattede perioden fra 1. januar 2001 til udgangen af undersøgelsesperioden (i det efterfølgende benævnt »den omhandlede periode«). |
| --- | --- |

(9)

Undersøgelsen af dumping og skade omfattede perioden fra 1. april 2004 til 31. marts 2005 (i det efterfølgende benævnt »undersøgelsesperioden«). Undersøgelsen af udviklingstendenser af relevans for vurderingen af spørgsmålet om skade omfattede perioden fra 1. januar 2001 til udgangen af undersøgelsesperioden (i det efterfølgende benævnt »den omhandlede periode«).

2.   DEN OMHANDLEDE VARE OG DEN SAMME VARE

2.1.   Almindelige oplysninger

| (10) | Den vare, der undersøges, er fodtøj med overdel af læder eller kunstlæder (i det efterfølgende benævnt »fodtøj med overdel af læder«), undtagen:






  — | sportsfodtøj med den i underpositionsbestemmelsen til kapitel 64 i toldnomenklaturen anvendte betydning, dvs. i) fodtøj, som er fremstillet til sportsaktiviteter, og som er forsynet med eller kan forsynes med pigge, knopper og lign., og ii) skøjtestøvler, skistøvler, fodtøj til langrend, snowboardstøvler, bryde- og boksestøvler samt cykelsko |
| --- | --- | --- |

(10)

Den vare, der undersøges, er fodtøj med overdel af læder eller kunstlæder (i det efterfølgende benævnt »fodtøj med overdel af læder«), undtagen:

—

sportsfodtøj med den i underpositionsbestemmelsen til kapitel 64 i toldnomenklaturen anvendte betydning, dvs. i) fodtøj, som er fremstillet til sportsaktiviteter, og som er forsynet med eller kan forsynes med pigge, knopper og lign., og ii) skøjtestøvler, skistøvler, fodtøj til langrend, snowboardstøvler, bryde- og boksestøvler samt cykelsko

| — | hjemmefodtøj |
| --- | --- |

—

hjemmefodtøj

| — | fodtøj med beskyttelseståkappe. |
| --- | --- |

—

fodtøj med beskyttelseståkappe.

| (11) | Varedefinitionen omfatter således hovedsagelig sandaler, støvler, hverdagssko (urban footwear) og selskabssko (city shoes). |
| --- | --- |

(11)

Varedefinitionen omfatter således hovedsagelig sandaler, støvler, hverdagssko (urban footwear) og selskabssko (city shoes).

i)   Højteknologiske sportssko (Special Technology Athletic Footwear)

| (12) | Forskellige eksporterende producenter og importører krævede, at visse særlige former for sportssko, andre end de ovenfor nævnte, heller ikke skulle være omfattet af varedefinitionen. Dette krav bygger på påstanden om, at denne type fodtøj og de andre typer fodtøj med overdel af læder på grund af deres særlige karakteristika ikke kan anses for at være én og samme vare. |
| --- | --- |

(12)

Forskellige eksporterende producenter og importører krævede, at visse særlige former for sportssko, andre end de ovenfor nævnte, heller ikke skulle være omfattet af varedefinitionen. Dette krav bygger på påstanden om, at denne type fodtøj og de andre typer fodtøj med overdel af læder på grund af deres særlige karakteristika ikke kan anses for at være én og samme vare.

| (13) | Kravet gælder mere specifikt fodtøj, der er beregnet til brug i forbindelse med sportsaktiviteter, og hvor man i fremstillingen gør brug af en særlig teknologi (»Special Technology Athletic Footwear«, i det efterfølgende benævnt »STAF-fodtøj«). I denne kontekst skal fodtøj beregnet til sportsaktiviteter forstås som tennissko, basketballsko, gymnastiksko, træningssko og lignende. Det pågældende fodtøj (dvs. STAF-fodtøj) er klassificeret under følgende KN-koder: ex 6403 91 11, ex 6403 91 13, ex 6403 91 16, ex 6403 91 18, ex 6403 91 91, ex 6403 91 93, ex 6403 91 96, ex 6403 91 98, ex 6403 99 91, ex 6403 99 93, ex 6403 99 96 og ex 6403 99 98. Kravene vedrørende STAF-fodtøj er blevet analyseret i detaljer. Det blev for det første konstateret, at STAF-fodtøj er meget avanceret fodtøj med særlige tekniske karakteristika, som er udformet specifikt til brug i forbindelse med sportsaktiviteter. Disse karakteristika omfatter hovedsagelig en særlig ydersål, der er udformet til at beskytte en del af idrætsudøverens hæl og forfod, og en supplerende midtersål med særlige polstringselementer eller stabiliserende elementer til stødabsorption og/eller bevægelseskontrol. Disse egenskaber er vigtige for at øge ydeevnen og undgå skader ved udøvelse af sportsaktiviteter. |
| --- | --- |

(13)

Kravet gælder mere specifikt fodtøj, der er beregnet til brug i forbindelse med sportsaktiviteter, og hvor man i fremstillingen gør brug af en særlig teknologi (»Special Technology Athletic Footwear«, i det efterfølgende benævnt »STAF-fodtøj«). I denne kontekst skal fodtøj beregnet til sportsaktiviteter forstås som tennissko, basketballsko, gymnastiksko, træningssko og lignende. Det pågældende fodtøj (dvs. STAF-fodtøj) er klassificeret under følgende KN-koder: ex 6403 91 11, ex 6403 91 13, ex 6403 91 16, ex 6403 91 18, ex 6403 91 91, ex 6403 91 93, ex 6403 91 96, ex 6403 91 98, ex 6403 99 91, ex 6403 99 93, ex 6403 99 96 og ex 6403 99 98. Kravene vedrørende STAF-fodtøj er blevet analyseret i detaljer. Det blev for det første konstateret, at STAF-fodtøj er meget avanceret fodtøj med særlige tekniske karakteristika, som er udformet specifikt til brug i forbindelse med sportsaktiviteter. Disse karakteristika omfatter hovedsagelig en særlig ydersål, der er udformet til at beskytte en del af idrætsudøverens hæl og forfod, og en supplerende midtersål med særlige polstringselementer eller stabiliserende elementer til stødabsorption og/eller bevægelseskontrol. Disse egenskaber er vigtige for at øge ydeevnen og undgå skader ved udøvelse af sportsaktiviteter.

| (14) | Det kræver omfattende forskning og betydelige omkostninger til design, særlige materialer og prøvning at opnå disse egenskaber. Disse yderligere omkostninger medfører som regel højere importpriser for STAF-fodtøj i forhold til andre typer fodtøj. |
| --- | --- |

(14)

Det kræver omfattende forskning og betydelige omkostninger til design, særlige materialer og prøvning at opnå disse egenskaber. Disse yderligere omkostninger medfører som regel højere importpriser for STAF-fodtøj i forhold til andre typer fodtøj.

| (15) | Undersøgelsen viste for det andet, at STAF-fodtøj adskiller sig fra andre typer fodtøj, eftersom i) det normalt sælges gennem andre salgskanaler, ii) det som regel opfattes anderledes af forbrugerne og har andre anvendelsesformål, og iii) importen af STAF-fodtøj har udviklet sig anderledes end for andre typer fodtøj. Disse forskelle er forklaret nærmere nedenfor. |
| --- | --- |

(15)

Undersøgelsen viste for det andet, at STAF-fodtøj adskiller sig fra andre typer fodtøj, eftersom i) det normalt sælges gennem andre salgskanaler, ii) det som regel opfattes anderledes af forbrugerne og har andre anvendelsesformål, og iii) importen af STAF-fodtøj har udviklet sig anderledes end for andre typer fodtøj. Disse forskelle er forklaret nærmere nedenfor.

| (16) | Hvad angår distributionskanalerne sælges STAF-fodtøj hovedsagelig i specialiserede sportsbutikker eller — for så vidt angår store mærkevarekæder eller stormagasiner — i særlige afdelinger, der er forbeholdt sportsartikler. På den anden side distribueres andre typer fodtøj for det meste gennem detailbutikker — med eller uden varemærke — og endog supermarkeder. |
| --- | --- |

(16)

Hvad angår distributionskanalerne sælges STAF-fodtøj hovedsagelig i specialiserede sportsbutikker eller — for så vidt angår store mærkevarekæder eller stormagasiner — i særlige afdelinger, der er forbeholdt sportsartikler. På den anden side distribueres andre typer fodtøj for det meste gennem detailbutikker — med eller uden varemærke — og endog supermarkeder.

| (17) | Det forhold, at STAF-fodtøj distriberes gennem andre salgskanaler, viser også, at forbrugerne har en anden opfattelse af STAF-fodtøj end af andre typer fodtøj. Det antages med andre ord, at forbrugere af sportsartikler klart sondrer mellem fodtøj, der er specielt fremstillet til sportsaktiviteter, og andre typer fodtøj, herunder de typer hverdagsfodtøj, der ligner sportssko (fritidssko), selv om de ikke har samme karakteristika som STAF-fodtøj. Mens STAF-fodtøj kan anvendes til daglig (ikke sportsrelateret) brug ligesom andre typer fodtøj, kan disse andre typer fodtøj ikke bruges til udøvelse af sportsaktiviteter. Der er således en begrænset substitutionsgrad mellem STAF-fodtøj og ikke-STAF-fodtøj. |
| --- | --- |

(17)

Det forhold, at STAF-fodtøj distriberes gennem andre salgskanaler, viser også, at forbrugerne har en anden opfattelse af STAF-fodtøj end af andre typer fodtøj. Det antages med andre ord, at forbrugere af sportsartikler klart sondrer mellem fodtøj, der er specielt fremstillet til sportsaktiviteter, og andre typer fodtøj, herunder de typer hverdagsfodtøj, der ligner sportssko (fritidssko), selv om de ikke har samme karakteristika som STAF-fodtøj. Mens STAF-fodtøj kan anvendes til daglig (ikke sportsrelateret) brug ligesom andre typer fodtøj, kan disse andre typer fodtøj ikke bruges til udøvelse af sportsaktiviteter. Der er således en begrænset substitutionsgrad mellem STAF-fodtøj og ikke-STAF-fodtøj.

| (18) | Det fremgik desuden af undersøgelsen, at importen af STAF-fodtøj fra de omhandlede lande har udviklet sig anderledes i løbet af de seneste år i forhold til andre typer fodtøj. Mens importmængden af STAF-fodtøj faldt med 5 % i perioden fra 2003 til undersøgelsesperioden, steg importen af ikke-STAF-fodtøj med over 50 % i samme periode. Hvad angår prisudviklingen var faldet i importpriserne for STAF-fodtøj fra de omhandlede lande tydeligt mindre markant end for andre typer fodtøj: I perioden fra 2003 til undersøgelsesperioden faldt gennemsnitsprisen på STAF-fodtøj med 6 %, mens gennemsnitsprisen for andre typer fodtøj faldt med 12 %. Endelig var den gennemsnitlige importpris for STAF-fodtøj fra de omhandlede lande i undersøgelsesperioden næsten 40 % højere end den gennemsnitlige importpris for ikke-STAF-fodtøj. |
| --- | --- |

(18)

Det fremgik desuden af undersøgelsen, at importen af STAF-fodtøj fra de omhandlede lande har udviklet sig anderledes i løbet af de seneste år i forhold til andre typer fodtøj. Mens importmængden af STAF-fodtøj faldt med 5 % i perioden fra 2003 til undersøgelsesperioden, steg importen af ikke-STAF-fodtøj med over 50 % i samme periode. Hvad angår prisudviklingen var faldet i importpriserne for STAF-fodtøj fra de omhandlede lande tydeligt mindre markant end for andre typer fodtøj: I perioden fra 2003 til undersøgelsesperioden faldt gennemsnitsprisen på STAF-fodtøj med 6 %, mens gennemsnitsprisen for andre typer fodtøj faldt med 12 %. Endelig var den gennemsnitlige importpris for STAF-fodtøj fra de omhandlede lande i undersøgelsesperioden næsten 40 % højere end den gennemsnitlige importpris for ikke-STAF-fodtøj.

| (19) | Af ovennævnte grunde, dvs. forskellene i de grundlæggende fysiske og tekniske karakteristika, salgskanaler, anvendelsesformål og forbrugernes opfattelse, konkluderes det foreløbigt, at STAF-fodtøj ikke bør være omfattet af definionen af den omhandlede vare og således ikke være omfattet af denne undersøgelse. |
| --- | --- |

(19)

Af ovennævnte grunde, dvs. forskellene i de grundlæggende fysiske og tekniske karakteristika, salgskanaler, anvendelsesformål og forbrugernes opfattelse, konkluderes det foreløbigt, at STAF-fodtøj ikke bør være omfattet af definionen af den omhandlede vare og således ikke være omfattet af denne undersøgelse.

| (20) | EF-erhvervsgrenen har gjort gældende, at modetendensen i de seneste år har spillet en afgørende rolle, idet sportssko er blevet bragt ind i segmentet for fritidssko. Den har ligeledes fremført det argument, at begge typer fodtøj sælges gennem samme salgskanaler, og at forbrugerne ofte køber og anvender STAF-fodtøj til andre formål end sport. EF-erhvervsgrenen er derfor af den opfattelse, at STAF-fodtøj skal være omfattet af definitionen af den omhandlede vare. |
| --- | --- |

(20)

EF-erhvervsgrenen har gjort gældende, at modetendensen i de seneste år har spillet en afgørende rolle, idet sportssko er blevet bragt ind i segmentet for fritidssko. Den har ligeledes fremført det argument, at begge typer fodtøj sælges gennem samme salgskanaler, og at forbrugerne ofte køber og anvender STAF-fodtøj til andre formål end sport. EF-erhvervsgrenen er derfor af den opfattelse, at STAF-fodtøj skal være omfattet af definitionen af den omhandlede vare.

| (21) | Selv om modetendenserne kan have haft en virkning på forbrugernes valg og præferencer, har de i denne henseende ingen virkning på et produkts grundlæggende fysiske og tekniske karakteristika, og det ændrer således ikke på ovennævnte konklusioner. |
| --- | --- |

(21)

Selv om modetendenserne kan have haft en virkning på forbrugernes valg og præferencer, har de i denne henseende ingen virkning på et produkts grundlæggende fysiske og tekniske karakteristika, og det ændrer således ikke på ovennævnte konklusioner.

| (22) | Der henvises ligeledes til, at selv om fritidssko er blevet meget populære i de seneste år, vedrører denne tendens fritidssko generelt, især de sko, der ligner sportssko, og endog sportssko, der ikke har samme egenskaber som STAF-fodtøj. Selv om STAF-fodtøj i forbindelse med denne modetendens inden for fritidssko også kan anvendes til andre formål, end hvortil de oprindelig er beregnet, forbliver dette et meget begrænset fænomen, som ydermere ikke skal tilskrives de særlige og unikke egenskaber ved STAF-fodtøj, men mere det forhold, at de ligner fritidssko designet som sportssko. |
| --- | --- |

(22)

Der henvises ligeledes til, at selv om fritidssko er blevet meget populære i de seneste år, vedrører denne tendens fritidssko generelt, især de sko, der ligner sportssko, og endog sportssko, der ikke har samme egenskaber som STAF-fodtøj. Selv om STAF-fodtøj i forbindelse med denne modetendens inden for fritidssko også kan anvendes til andre formål, end hvortil de oprindelig er beregnet, forbliver dette et meget begrænset fænomen, som ydermere ikke skal tilskrives de særlige og unikke egenskaber ved STAF-fodtøj, men mere det forhold, at de ligner fritidssko designet som sportssko.

| (23) | Påstanden om, at modetendensen medførte et øget forbrug af STAF-fodtøj på EF-markedet bekræftes ikke af importtallene. Importen af STAF-fodtøj — og således også forbruget i Fællesskabet, eftersom denne type fodtøj hovedsagelig produceres i de to omhandlede lande med kun en ubetydelig produktion i Fællesskabet — er som vist ovenfor faktisk faldet i de seneste år. Det påpeges ligeledes, at EF-erhvervsgrenen i sit krav henviste til alle typer sportssko, og ikke kun STAF-fodtøj, som kun blev ramt marginalt af denne generelle modetendens, fordi det som nævnt ovenfor ligner fritidssko designet som sportssko. |
| --- | --- |

(23)

Påstanden om, at modetendensen medførte et øget forbrug af STAF-fodtøj på EF-markedet bekræftes ikke af importtallene. Importen af STAF-fodtøj — og således også forbruget i Fællesskabet, eftersom denne type fodtøj hovedsagelig produceres i de to omhandlede lande med kun en ubetydelig produktion i Fællesskabet — er som vist ovenfor faktisk faldet i de seneste år. Det påpeges ligeledes, at EF-erhvervsgrenen i sit krav henviste til alle typer sportssko, og ikke kun STAF-fodtøj, som kun blev ramt marginalt af denne generelle modetendens, fordi det som nævnt ovenfor ligner fritidssko designet som sportssko.

| (24) | Det må dog erkendes, at STAF-fodtøj nogle gange også distribueres i ikke-specialiserede detailbutikker, og at der kan være en vis grad af konkurrence mellem STAF-fodtøj og ikke-STAF-fodtøj. Men da dette forbliver inden for en begrænset mængde, anses det ikke for tilstrækkeligt til at ændre på ovenstående konklusioner. |
| --- | --- |

(24)

Det må dog erkendes, at STAF-fodtøj nogle gange også distribueres i ikke-specialiserede detailbutikker, og at der kan være en vis grad af konkurrence mellem STAF-fodtøj og ikke-STAF-fodtøj. Men da dette forbliver inden for en begrænset mængde, anses det ikke for tilstrækkeligt til at ændre på ovenstående konklusioner.

| (25) | En medlemsstat var imod, at STAF-fodtøj ikke blev omfattet af undersøgelsen, fordi det ville medføre en alvorlig risiko for omgåelse af foranstaltningerne. Dette bygger på den formodning, at man ikke ved en simpel fysisk kontrol er i stand til at se forskel på de forskellige typer fodtøj, og at en sådan sondring kun kan foretages ved en kemisk analyse af materialerne og tekniske prøvninger af fodtøjets mekaniske komponenter. |
| --- | --- |

(25)

En medlemsstat var imod, at STAF-fodtøj ikke blev omfattet af undersøgelsen, fordi det ville medføre en alvorlig risiko for omgåelse af foranstaltningerne. Dette bygger på den formodning, at man ikke ved en simpel fysisk kontrol er i stand til at se forskel på de forskellige typer fodtøj, og at en sådan sondring kun kan foretages ved en kemisk analyse af materialerne og tekniske prøvninger af fodtøjets mekaniske komponenter.

| (26) | Mens det ikke kan udelukkes, at en simpel fysisk kontrol ikke altid er tilstrækkelig til at kende forskel på de forskellige typer, kan dette ikke betragtes som et gyldigt argument for ikke at udelukke STAF-fodtøj. Det forhold, at det til tider kan være vanskeligt fysisk at sondre mellem forskellige typer, ændrer således ikke noget ved ovenstående konklusion om, at STAF-fodtøj bør betragtes som en anden type end det øvrige læderfodtøj. Hertil kommer, at der i mange andre tilfælde kræves mere end en fysisk kontrol for at fastslå, om et produkt eventuelt skal være omfattet af de antidumpingforanstaltninger, der iværksættes, og dette er aldrig blevet betragtet som tilstrækkeligt til at udelukke sådanne produkter fra foranstaltningernes anvendelsesområde. Kravet blev derfor afvist. |
| --- | --- |

(26)

Mens det ikke kan udelukkes, at en simpel fysisk kontrol ikke altid er tilstrækkelig til at kende forskel på de forskellige typer, kan dette ikke betragtes som et gyldigt argument for ikke at udelukke STAF-fodtøj. Det forhold, at det til tider kan være vanskeligt fysisk at sondre mellem forskellige typer, ændrer således ikke noget ved ovenstående konklusion om, at STAF-fodtøj bør betragtes som en anden type end det øvrige læderfodtøj. Hertil kommer, at der i mange andre tilfælde kræves mere end en fysisk kontrol for at fastslå, om et produkt eventuelt skal være omfattet af de antidumpingforanstaltninger, der iværksættes, og dette er aldrig blevet betragtet som tilstrækkeligt til at udelukke sådanne produkter fra foranstaltningernes anvendelsesområde. Kravet blev derfor afvist.

| (27) | Endelig krævede visse interesserede parter, at alle typer sportsfodtøj, dvs. ikke kun STAF-fodtøj, skulle være udelukket fra proceduren. Dette krav bygger på samme påstande som dem, der blev fremført med henblik på at udelukke STAF-fodtøj fra undersøgelsen. Undersøgelsen viste imidlertid, at konklusionerne med hensyn til STAF-fodtøj ikke finder tilsvarende anvendelse på fodtøj, der ikke har STAF-fodtøjets karakteristika. Det blev derimod konstateret, at konklusionerne fra de to ovenstående betragtninger også finder anvendelse på disse typer fodtøj, dvs. at der ikke er nogen tydelig skillelinje, og at der er direkte konkurrence mellem disse typer fodtøj og de øvrige typer. Kravet blev derfor afvist. |
| --- | --- |

(27)

Endelig krævede visse interesserede parter, at alle typer sportsfodtøj, dvs. ikke kun STAF-fodtøj, skulle være udelukket fra proceduren. Dette krav bygger på samme påstande som dem, der blev fremført med henblik på at udelukke STAF-fodtøj fra undersøgelsen. Undersøgelsen viste imidlertid, at konklusionerne med hensyn til STAF-fodtøj ikke finder tilsvarende anvendelse på fodtøj, der ikke har STAF-fodtøjets karakteristika. Det blev derimod konstateret, at konklusionerne fra de to ovenstående betragtninger også finder anvendelse på disse typer fodtøj, dvs. at der ikke er nogen tydelig skillelinje, og at der er direkte konkurrence mellem disse typer fodtøj og de øvrige typer. Kravet blev derfor afvist.

ii)   Børnefodtøj

| (28) | Det blev med henblik på denne procedure foreløbigt fastsat, at der ved børnefodtøj skal forstås fodtøj med en indvendig længde på højst 24 cm og en samlet højde af sål og hæl på højst 3 cm. Disse typer fodtøj klassificeres i øjeblikket under følgende KN-koder: ex 6403 20 00, ex 6403 30 00, 6403 51 11, 6403 51 91, 6403 59 31, 6403 59 91, 6403 91 11, 6403 91 91, 6403 99 31, 6403 99 91 og ex 6405 10 00. Det skal i forbindelse med undersøgelsen nærmere bestemmes, om denne definition bør ændres med henblik på eventuelle definitive foranstaltninger. |
| --- | --- |

(28)

Det blev med henblik på denne procedure foreløbigt fastsat, at der ved børnefodtøj skal forstås fodtøj med en indvendig længde på højst 24 cm og en samlet højde af sål og hæl på højst 3 cm. Disse typer fodtøj klassificeres i øjeblikket under følgende KN-koder: ex 6403 20 00, ex 6403 30 00, 6403 51 11, 6403 51 91, 6403 59 31, 6403 59 91, 6403 91 11, 6403 91 91, 6403 99 31, 6403 99 91 og ex 6405 10 00. Det skal i forbindelse med undersøgelsen nærmere bestemmes, om denne definition bør ændres med henblik på eventuelle definitive foranstaltninger.

| (29) | Der henvises til, at fodtøj med en indvendig længde på højst 24 cm og en samlet højde af sål og hæl på højst 3 cm i forbindelse med en procedure vedrørende fodtøj med overdel af læder eller plast (3) ikke blev betragtet som værende omfattet af definitionen af den omhandlede vare. Dette skyldtes, at børnefodtøj og andre typer fodtøj med overdel af læder på grund af deres særlige karakteristika på daværende tidspunkt ikke blev anset for at være én og samme vare. I forbindelse med nærværende undersøgelse har Kommissionen således undersøgt, om dette fodtøj er omfattet af definitionen af den omhandlede vare, eller om det kræver en særskilt undersøgelse. |
| --- | --- |

(29)

Der henvises til, at fodtøj med en indvendig længde på højst 24 cm og en samlet højde af sål og hæl på højst 3 cm i forbindelse med en procedure vedrørende fodtøj med overdel af læder eller plast (3) ikke blev betragtet som værende omfattet af definitionen af den omhandlede vare. Dette skyldtes, at børnefodtøj og andre typer fodtøj med overdel af læder på grund af deres særlige karakteristika på daværende tidspunkt ikke blev anset for at være én og samme vare. I forbindelse med nærværende undersøgelse har Kommissionen således undersøgt, om dette fodtøj er omfattet af definitionen af den omhandlede vare, eller om det kræver en særskilt undersøgelse.

| (30) | Der er for det første visse tekniske og fysiske forskelle mellem børnefodtøj og andre typer fodtøj. Fordi dimensionerne er mindre, er fremstillingsprocessen væsentlig anderledes, og der kræves en særlig knowhow for at fremstille mindre fodtøj, der tager højde for børneføddernes særlige fysiske karakteristika, især i forbindelse med udviklingen af muskler og knogler i barnets tidlige år. |
| --- | --- |

(30)

Der er for det første visse tekniske og fysiske forskelle mellem børnefodtøj og andre typer fodtøj. Fordi dimensionerne er mindre, er fremstillingsprocessen væsentlig anderledes, og der kræves en særlig knowhow for at fremstille mindre fodtøj, der tager højde for børneføddernes særlige fysiske karakteristika, især i forbindelse med udviklingen af muskler og knogler i barnets tidlige år.

| (31) | For det andet sælges børnesko ofte gennem andre salgskanaler end andet fodtøj, hvilket også indikerer, at det opfattes anderledes af forbrugerne end andre typer fodtøj. Forbrugerne af børnefodtøj sondrer som regel mellem fodtøj, der er specielt udviklet til børn, og andre typer fodtøj. Hertil kommer, at markedet for børnesko i modsætning til voksensko i mindre grad synes at være påvirket af modetendenserne og lignende faktorer. I stedet fokuseres der på pris og kvalitet. Et andet forhold, der påvirker forbrugernes opfattelse af børnefodtøj er uden tvivl, at børnefodtøj på grund af børnenes fysiske udvikling udskiftes meget hurtigere end andre typer fodtøj.
  I denne fase af proceduren er det på grundlag af de forskellige argumenter for eller imod, at børnesko skal være omfattet af definitionen af den omhandlede vare, ikke muligt at træffe en endelig konklusion. Kommissionen besluttede derfor foreløbigt at betragte børnefodtøj som en del af den omhandlede vare, indtil der blev foretaget yderligere undersøgelser og overvejelser i den endelige fase. |
| --- | --- |

(31)

For det andet sælges børnesko ofte gennem andre salgskanaler end andet fodtøj, hvilket også indikerer, at det opfattes anderledes af forbrugerne end andre typer fodtøj. Forbrugerne af børnefodtøj sondrer som regel mellem fodtøj, der er specielt udviklet til børn, og andre typer fodtøj. Hertil kommer, at markedet for børnesko i modsætning til voksensko i mindre grad synes at være påvirket af modetendenserne og lignende faktorer. I stedet fokuseres der på pris og kvalitet. Et andet forhold, der påvirker forbrugernes opfattelse af børnefodtøj er uden tvivl, at børnefodtøj på grund af børnenes fysiske udvikling udskiftes meget hurtigere end andre typer fodtøj.

I denne fase af proceduren er det på grundlag af de forskellige argumenter for eller imod, at børnesko skal være omfattet af definitionen af den omhandlede vare, ikke muligt at træffe en endelig konklusion. Kommissionen besluttede derfor foreløbigt at betragte børnefodtøj som en del af den omhandlede vare, indtil der blev foretaget yderligere undersøgelser og overvejelser i den endelige fase.

iii)   Andre krav

| (32) | Det blev ligeledes gjort gældende, at varedefinitionen var for bred til at kunne betragte det omfattede fodtøj som én og samme vare, eftersom den omfatter mange forskellige stilarter, materialer og kvaliteter, og at alle disse forskellige typer skal analyseres hver for sig inden for rammerne af forskellige procedurer. Dette krav bygger på den kendsgerning, at varedefinitionen omfatter 33 forskellige KN-koder, hvilket viser mangfoldigheden af produkter, og at de forskellige typer fodtøj har forskellige karakteristika, anvendelsesformål, produktionsprocesser og sælges gennem forskellige salgskanaler. |
| --- | --- |

(32)

Det blev ligeledes gjort gældende, at varedefinitionen var for bred til at kunne betragte det omfattede fodtøj som én og samme vare, eftersom den omfatter mange forskellige stilarter, materialer og kvaliteter, og at alle disse forskellige typer skal analyseres hver for sig inden for rammerne af forskellige procedurer. Dette krav bygger på den kendsgerning, at varedefinitionen omfatter 33 forskellige KN-koder, hvilket viser mangfoldigheden af produkter, og at de forskellige typer fodtøj har forskellige karakteristika, anvendelsesformål, produktionsprocesser og sælges gennem forskellige salgskanaler.

| (33) | Antallet af forskellige KN-koder, som er omfattet af varedefinitionen, er som sådan også irrelevant for spørgsmålet om, hvorvidt varedefinitionen er for bred eller restriktiv. De relevante kriterier, der skal anvendes til at fastslå, hvorvidt en vare, der er genstand for en undersøgelse, kan betragtes som én og samme vare, dvs. de fysiske og tekniske karakteristika, beskrives nærmere ovenfor. |
| --- | --- |

(33)

Antallet af forskellige KN-koder, som er omfattet af varedefinitionen, er som sådan også irrelevant for spørgsmålet om, hvorvidt varedefinitionen er for bred eller restriktiv. De relevante kriterier, der skal anvendes til at fastslå, hvorvidt en vare, der er genstand for en undersøgelse, kan betragtes som én og samme vare, dvs. de fysiske og tekniske karakteristika, beskrives nærmere ovenfor.

| (34) | Selv om de forskellige typer fodtøj ganske vist har forskellige specifikke karakteristika, fremgik det desuden af undersøgelsen, at deres grundlæggende karakteristika, med undtagelse af STAF-fodtøj, imidlertid forbliver identiske. Det forhold, at den omhandlede vare kan fremstilles ved hjælp af forskellige processer, er desuden ikke et kriterium i sig selv, der kan give anledning til en opdeling i to eller flere separate varer. Endelig viste undersøgelsen også, at de forskellige typer af den omhandlede vare generelt bliver solgt gennem de samme salgskanaler. Mens visse specialiserede butikker eventuelt fokuserer på visse specifikke typer, sælger de fleste distributører (detailbutikker, varehuse, supermarkeder) alle de forskellige typer fodtøj for således at give deres kunder adgang til et bredt sortiment. |
| --- | --- |

(34)

Selv om de forskellige typer fodtøj ganske vist har forskellige specifikke karakteristika, fremgik det desuden af undersøgelsen, at deres grundlæggende karakteristika, med undtagelse af STAF-fodtøj, imidlertid forbliver identiske. Det forhold, at den omhandlede vare kan fremstilles ved hjælp af forskellige processer, er desuden ikke et kriterium i sig selv, der kan give anledning til en opdeling i to eller flere separate varer. Endelig viste undersøgelsen også, at de forskellige typer af den omhandlede vare generelt bliver solgt gennem de samme salgskanaler. Mens visse specialiserede butikker eventuelt fokuserer på visse specifikke typer, sælger de fleste distributører (detailbutikker, varehuse, supermarkeder) alle de forskellige typer fodtøj for således at give deres kunder adgang til et bredt sortiment.

| (35) | Endelig gjorde visse importører gældende, at varedefinitionen i indledningsmeddelelsen er bredere end den varedefinition, som klagerne selv har anvendt, idet de angiveligt begrænser varen til kun tre typer fodtøj. |
| --- | --- |

(35)

Endelig gjorde visse importører gældende, at varedefinitionen i indledningsmeddelelsen er bredere end den varedefinition, som klagerne selv har anvendt, idet de angiveligt begrænser varen til kun tre typer fodtøj.

| (36) | Der henvises i denne henseende til, at den definition af samme vare, der anvendes i indledningsmeddelelsen, nøjagtigt afspejler den definition, der anvendes i klagen. De tre typer fodtøj, hvortil der henvises, tjener udelukkende til illustration. Det fremgår således klart af klagen, at disse tre typer repræsenterer langt størstedelen af importen fra de omhandlede lande (over 50 %). Dette kan helt klart ikke fortolkes som en begrænsning af procedurens anvendelsesområde til kun at omfatte disse tre typer. |
| --- | --- |

(36)

Der henvises i denne henseende til, at den definition af samme vare, der anvendes i indledningsmeddelelsen, nøjagtigt afspejler den definition, der anvendes i klagen. De tre typer fodtøj, hvortil der henvises, tjener udelukkende til illustration. Det fremgår således klart af klagen, at disse tre typer repræsenterer langt størstedelen af importen fra de omhandlede lande (over 50 %). Dette kan helt klart ikke fortolkes som en begrænsning af procedurens anvendelsesområde til kun at omfatte disse tre typer.

| (37) | På grundlag af ovenstående elementer blev påstanden om, at varedefinitionen var for bred, afvist. |
| --- | --- |

(37)

På grundlag af ovenstående elementer blev påstanden om, at varedefinitionen var for bred, afvist.

iv)   Konklusion

| (38) | For alle de resterende typer fodtøj, dvs. alt fodtøj med overdel af læder undtagen STAF-fodtøj, forbliver de grundlæggende karakteristika, anvendelsesformål og forbrugernes opfattelse stort set det samme, selv om de omfatter en bred vifte af stilarter og typer. |
| --- | --- |

(38)

For alle de resterende typer fodtøj, dvs. alt fodtøj med overdel af læder undtagen STAF-fodtøj, forbliver de grundlæggende karakteristika, anvendelsesformål og forbrugernes opfattelse stort set det samme, selv om de omfatter en bred vifte af stilarter og typer.

| (39) | Ud over det forhold, at de alle har samme grundlæggende fysiske og tekniske karakteristika, er alle disse forskellige stilarter og typer i direkte indbyrdes konkurrence, og i et meget stort omfang substituerbare. Dette illustreres klart af, at der ikke er nogen tydelig skillelinje mellem de forskellige typer, dvs. at der er en vis grad af overlapning og konkurrence mellem beslægtede typer. |
| --- | --- |

(39)

Ud over det forhold, at de alle har samme grundlæggende fysiske og tekniske karakteristika, er alle disse forskellige stilarter og typer i direkte indbyrdes konkurrence, og i et meget stort omfang substituerbare. Dette illustreres klart af, at der ikke er nogen tydelig skillelinje mellem de forskellige typer, dvs. at der er en vis grad af overlapning og konkurrence mellem beslægtede typer.

| (40) | Med henblik på denne procedure og i overensstemmelse med Fællesskabets sædvanlige praksis konkluderes det således, at alle typer af den ovenfor beskrevne vare, med undtagelse af STAF-fodtøj, bør betragtes som værende én og samme vare. |
| --- | --- |

(40)

Med henblik på denne procedure og i overensstemmelse med Fællesskabets sædvanlige praksis konkluderes det således, at alle typer af den ovenfor beskrevne vare, med undtagelse af STAF-fodtøj, bør betragtes som værende én og samme vare.

2.2.   Den omhandlede vare

| (41) | Den af undersøgelsen omhandlede vare er fodtøj med overdel af læder eller kunstlæder som beskrevet ovenfor med oprindelse i Kina og Vietnam. |
| --- | --- |

(41)

Den af undersøgelsen omhandlede vare er fodtøj med overdel af læder eller kunstlæder som beskrevet ovenfor med oprindelse i Kina og Vietnam.

| (42) | Det fremgik som tidligere nævnt af undersøgelsen, at alle typer fodtøj med overdel af læder trods forskelle i type og stilart har de samme grundlæggende fysiske og tekniske karakteristika, dvs. at udendørs fodtøj med overdel af læder grundlæggende anvendes til samme formål, og at de kan betragtes som forskellige typer af den samme vare. |
| --- | --- |

(42)

Det fremgik som tidligere nævnt af undersøgelsen, at alle typer fodtøj med overdel af læder trods forskelle i type og stilart har de samme grundlæggende fysiske og tekniske karakteristika, dvs. at udendørs fodtøj med overdel af læder grundlæggende anvendes til samme formål, og at de kan betragtes som forskellige typer af den samme vare.

| (43) | Den omhandlede vare er derfor med henblik på denne undersøgelse fodtøj med overdel af læder, som beskrevet under »almindelige oplysninger« ovenfor, med oprindelse i Kina eller Vietnam (i det efterfølgende benævnt »den omhandlede vare«). Denne vare er i øjeblikket klassificeret under følgende KN-koder: ex 6403 20 00, ex 6403 30 00, ex 6403 51 15, ex 6403 51 19, ex 6403 51 95, ex 6403 51 99, ex 6403 59 11, ex 6403 59 35, ex 6403 59 39, ex 6403 59 95, ex 6403 59 99, ex 6403 91 13, ex 6403 91 16, ex 6403 91 18, ex 6403 91 93, ex 6403 91 96, ex 6403 91 98, ex 6403 99 11, ex 6403 99 33, ex 6403 99 36, ex 6403 99 38, ex 6403 99 93, ex 6403 99 96, ex 6403 99 98 og ex 6405 10 00. |
| --- | --- |

(43)

Den omhandlede vare er derfor med henblik på denne undersøgelse fodtøj med overdel af læder, som beskrevet under »almindelige oplysninger« ovenfor, med oprindelse i Kina eller Vietnam (i det efterfølgende benævnt »den omhandlede vare«). Denne vare er i øjeblikket klassificeret under følgende KN-koder: ex 6403 20 00, ex 6403 30 00, ex 6403 51 15, ex 6403 51 19, ex 6403 51 95, ex 6403 51 99, ex 6403 59 11, ex 6403 59 35, ex 6403 59 39, ex 6403 59 95, ex 6403 59 99, ex 6403 91 13, ex 6403 91 16, ex 6403 91 18, ex 6403 91 93, ex 6403 91 96, ex 6403 91 98, ex 6403 99 11, ex 6403 99 33, ex 6403 99 36, ex 6403 99 38, ex 6403 99 93, ex 6403 99 96, ex 6403 99 98 og ex 6405 10 00.

| (44) | Det skal bemærkes, at varer fra Kina, der er omfattet af ovennævnte KN-koder, indtil den 1. januar 2005 var underlagt et kvantitativt kontingent, dog med undtagelse af varer, der er omfattet af KN-koderne 6403 20 00 og ex 6403 30 00, og fodtøj, der er beregnet til sportsaktiviteter, og hvis fremstilling kræver en særlig teknologi (STAF-fodtøj). |
| --- | --- |

(44)

Det skal bemærkes, at varer fra Kina, der er omfattet af ovennævnte KN-koder, indtil den 1. januar 2005 var underlagt et kvantitativt kontingent, dog med undtagelse af varer, der er omfattet af KN-koderne 6403 20 00 og ex 6403 30 00, og fodtøj, der er beregnet til sportsaktiviteter, og hvis fremstilling kræver en særlig teknologi (STAF-fodtøj).

| (45) | Det konkluderes derfor, at alle typer af den omhandlede vare i forbindelse med denne antidumpingprocedure anses for at være én og samme vare. |
| --- | --- |

(45)

Det konkluderes derfor, at alle typer af den omhandlede vare i forbindelse med denne antidumpingprocedure anses for at være én og samme vare.

2.3.   Den samme vare

| (46) | Undersøgelsen viste, at den omhandlede vare og fodtøj med overdel af læder, der fremstilles og sælges på hjemmemarkedet i Kina eller Vietnam, og fodtøj med overdel af læder, der fremstilles og sælges i Fællesskabet af EF-erhvervsgrenen, havde en høj grad af lighed med hensyn til deres grundlæggende fysiske og tekniske karakteristika samt anvendelsesformål, og at de betragtes af forbrugerne som substituerbare. |
| --- | --- |

(46)

Undersøgelsen viste, at den omhandlede vare og fodtøj med overdel af læder, der fremstilles og sælges på hjemmemarkedet i Kina eller Vietnam, og fodtøj med overdel af læder, der fremstilles og sælges i Fællesskabet af EF-erhvervsgrenen, havde en høj grad af lighed med hensyn til deres grundlæggende fysiske og tekniske karakteristika samt anvendelsesformål, og at de betragtes af forbrugerne som substituerbare.

| (47) | Visse interesserede parter fremførte det argument, at fodtøj med overdel af læder, der fremstilles af EF-erhvervsgrenen og sælges på EF-markedet, ikke kunne sammenlignes med den omhandlede vare. De påstod, at dette især gjorde sig gældende med hensyn til varernes forskellige kvalitet, forbrugernes forskellige opfattelser, forskellige salgskanaler og markedssegmentering. Det blev endvidere fremført, at forbrugere i Fællesskabet som regel opfatter den omhandlede vare som et billigere produkt, og at disse varer ikke nyder godt af nogen mærkeværeeffekt. |
| --- | --- |

(47)

Visse interesserede parter fremførte det argument, at fodtøj med overdel af læder, der fremstilles af EF-erhvervsgrenen og sælges på EF-markedet, ikke kunne sammenlignes med den omhandlede vare. De påstod, at dette især gjorde sig gældende med hensyn til varernes forskellige kvalitet, forbrugernes forskellige opfattelser, forskellige salgskanaler og markedssegmentering. Det blev endvidere fremført, at forbrugere i Fællesskabet som regel opfatter den omhandlede vare som et billigere produkt, og at disse varer ikke nyder godt af nogen mærkeværeeffekt.

| (48) | Undersøgelsen viste, at der var modstridende erklæringer fra importørerne i denne henseende. Mens visse importører således gjorde gældende, at den omhandlede vare som regel er af dårligere kvalitet og befinder sig inden for et andet prissegment i forhold til varer, der fremstilles i Fællesskabet, gjorde andre gældende, at det mærkevarefodtøj, der fremstilles i de omhandlede lande, importeres til højere priser end den øvrige import til ekstremt lave priser — og med en formodentlig lavere kvalitet — fra de samme omhandlede lande. På den anden side bekræftede undersøgelsen, at fodtøj i både lav- og højprissegmentet i Fællesskabet fremstilles og sælges gennem de samme distributionskanaler som den omhandlede vare, dvs. gennem uafhængige detailbutikker, ikke-specialiserede supermarkeder, stormagasiner osv. |
| --- | --- |

(48)

Undersøgelsen viste, at der var modstridende erklæringer fra importørerne i denne henseende. Mens visse importører således gjorde gældende, at den omhandlede vare som regel er af dårligere kvalitet og befinder sig inden for et andet prissegment i forhold til varer, der fremstilles i Fællesskabet, gjorde andre gældende, at det mærkevarefodtøj, der fremstilles i de omhandlede lande, importeres til højere priser end den øvrige import til ekstremt lave priser — og med en formodentlig lavere kvalitet — fra de samme omhandlede lande. På den anden side bekræftede undersøgelsen, at fodtøj i både lav- og højprissegmentet i Fællesskabet fremstilles og sælges gennem de samme distributionskanaler som den omhandlede vare, dvs. gennem uafhængige detailbutikker, ikke-specialiserede supermarkeder, stormagasiner osv.

| (49) | Hertil kommer, at oprindelseslandet ikke nødvendigvis fremgår af fodtøjet, hvorfor det ofte er vanskeligt for forbrugerne at sondre mellem fodtøj, der fremstilles i de omhandlede lande, og fodtøj, der fremstilles i Fællesskabet. |
| --- | --- |

(49)

Hertil kommer, at oprindelseslandet ikke nødvendigvis fremgår af fodtøjet, hvorfor det ofte er vanskeligt for forbrugerne at sondre mellem fodtøj, der fremstilles i de omhandlede lande, og fodtøj, der fremstilles i Fællesskabet.

| (50) | Af disse årsager konstateres det således, at fodtøj, der fremstilles i de omhandlede lande eller i Fællesskabet, uanset oprindelse konkurrerer på alle niveauer på markedet og ikke opfattes forskelligt af forbrugerne. Mens der kan være visse mindre forskelle mellem den omhandlede vare og den vare, der fremstilles i Fællesskabet, konstateres det, at disse forskelle ikke påvirker varens væsentligste grundlæggende karakteristika, egenskaber og anvendelsesformål. |
| --- | --- |

(50)

Af disse årsager konstateres det således, at fodtøj, der fremstilles i de omhandlede lande eller i Fællesskabet, uanset oprindelse konkurrerer på alle niveauer på markedet og ikke opfattes forskelligt af forbrugerne. Mens der kan være visse mindre forskelle mellem den omhandlede vare og den vare, der fremstilles i Fællesskabet, konstateres det, at disse forskelle ikke påvirker varens væsentligste grundlæggende karakteristika, egenskaber og anvendelsesformål.

| (51) | Tilsvarende blev der heller ikke konstateret væsentlige forskelle mellem den omhandlede vare og fodtøj med overdel af læder, der fremstilles og sælges af både eksportører/producenter på deres hjemmemarked og sælges af producenter i Brasilien, der blev anvendt som referenceland med henblik på at etablere den normale værdi for de virksomheder, der ikke fik indrømmet markedsøkonomisk behandling. |
| --- | --- |

(51)

Tilsvarende blev der heller ikke konstateret væsentlige forskelle mellem den omhandlede vare og fodtøj med overdel af læder, der fremstilles og sælges af både eksportører/producenter på deres hjemmemarked og sælges af producenter i Brasilien, der blev anvendt som referenceland med henblik på at etablere den normale værdi for de virksomheder, der ikke fik indrømmet markedsøkonomisk behandling.

| (52) | På grundlag af ovenstående konkluderes det derfor midlertidigt, alle typer fodtøj med overdel af læder eller kunstlæder, som fremstilles og sælges i de omhandlede lande og i Brasilien, og det fodtøj, der fremstilles og sælges af EF-erhvervsgrenen på EF-markedet, i overensstemmelse med grundforordningens artikel 1, stk. 4, og i forbindelse med denne undersøgelse svarer til dem, der eksporteres til Fællesskabet fra de omhandlede lande. |
| --- | --- |

(52)

På grundlag af ovenstående konkluderes det derfor midlertidigt, alle typer fodtøj med overdel af læder eller kunstlæder, som fremstilles og sælges i de omhandlede lande og i Brasilien, og det fodtøj, der fremstilles og sælges af EF-erhvervsgrenen på EF-markedet, i overensstemmelse med grundforordningens artikel 1, stk. 4, og i forbindelse med denne undersøgelse svarer til dem, der eksporteres til Fællesskabet fra de omhandlede lande.

3.   PRØVEUDTAGNING

3.1.   Udtagning af stikprøver af eksporterende producenter i Kina og Vietnam

| (53) | På baggrund af det store antal eksporterende producenter i Kina og Vietnam blev det i indledningsmeddelelsen nævnt, at man eventuelt kunne gøre brug af stikprøver for at fastsætte dumpingens omfang, jf. grundforordningens artikel 17, stk. 1. |
| --- | --- |

(53)

På baggrund af det store antal eksporterende producenter i Kina og Vietnam blev det i indledningsmeddelelsen nævnt, at man eventuelt kunne gøre brug af stikprøver for at fastsætte dumpingens omfang, jf. grundforordningens artikel 17, stk. 1.

| (54) | For at gøre det muligt for Kommissionen at afgøre, om det er nødvendigt at udtage stikprøver, og i givet fald gøre dette, blev de eksporterende producenter anmodet om at give sig til kende senest 15 dage efter indledningen af undersøgelsen og afgive grundlæggende oplysninger om deres eksport- og hjemmemarkedssalg og deres nøjagtige aktiviteter i forbindelse med produktionen af den omhandlede vare samt oplyse navnene på alle med dem forretningsmæssigt forbundne virksomheder, der er involveret i produktion og/eller salg af den omhandlede vare, og redegøre for disse virksomheders aktiviteter. Der blev også rettet henvendelse til myndighederne i Kina og Vietnam. |
| --- | --- |

(54)

For at gøre det muligt for Kommissionen at afgøre, om det er nødvendigt at udtage stikprøver, og i givet fald gøre dette, blev de eksporterende producenter anmodet om at give sig til kende senest 15 dage efter indledningen af undersøgelsen og afgive grundlæggende oplysninger om deres eksport- og hjemmemarkedssalg og deres nøjagtige aktiviteter i forbindelse med produktionen af den omhandlede vare samt oplyse navnene på alle med dem forretningsmæssigt forbundne virksomheder, der er involveret i produktion og/eller salg af den omhandlede vare, og redegøre for disse virksomheders aktiviteter. Der blev også rettet henvendelse til myndighederne i Kina og Vietnam.

3.1.1.   Forhåndsudvælgelse af samarbejdsvillige eksporterende producenter

| (55) | 163 virksomheder i Kina og 86 virksomheder i Vietnam gav sig til kende og indgav de ønskede oplysninger inden for tidsfristen, der var fastsat i indledningsmeddelelsen. Kun 154 kinesiske og 81 vietnamesiske eksporterende producenter oplyste imidlertid, at de havde eksporteret den omhandlede vare til Fællesskabet i undersøgelsesperioden. De eksporterende producenter, der eksporterede den omhandlede vare til Fællesskabet i undersøgelsesperioden og gav udtryk for, at de gerne ville deltage i stikprøven, blev foreløbigt betragtet som samarbejdsvillige virksomheder og taget i betragtning ved udvælgelsen af stikprøven. |
| --- | --- |

(55)

163 virksomheder i Kina og 86 virksomheder i Vietnam gav sig til kende og indgav de ønskede oplysninger inden for tidsfristen, der var fastsat i indledningsmeddelelsen. Kun 154 kinesiske og 81 vietnamesiske eksporterende producenter oplyste imidlertid, at de havde eksporteret den omhandlede vare til Fællesskabet i undersøgelsesperioden. De eksporterende producenter, der eksporterede den omhandlede vare til Fællesskabet i undersøgelsesperioden og gav udtryk for, at de gerne ville deltage i stikprøven, blev foreløbigt betragtet som samarbejdsvillige virksomheder og taget i betragtning ved udvælgelsen af stikprøven.

| (56) | De eksporterende producenter, der ikke selv gav sig til kende inden for ovennævnte periode eller ikke gav de ønskede oplysninger rettidigt, blev betragtet som ikke-samarbejdsvillige virksomheder i forbindelse med undersøgelsen. |
| --- | --- |

(56)

De eksporterende producenter, der ikke selv gav sig til kende inden for ovennævnte periode eller ikke gav de ønskede oplysninger rettidigt, blev betragtet som ikke-samarbejdsvillige virksomheder i forbindelse med undersøgelsen.

3.1.2.   Udvælgelse af stikprøven

| (57) | Hvad angår Kina blev en stikprøve bestående af de fire største eksporterende producenter foreløbigt betragtet som værende i overensstemmelse med grundforordningens artikel 17, stk. 1. Dette ville have gjort det muligt at begrænse undersøgelserne og stadig opnå en passende grad af repræsentativitet. I forbindelse med høringen af de interesserede parter, der i denne sag blev repræsenteret af de kinesiske myndigheder og den relevante kinesiske producentsammenslutning, insisterede de kinesiske myndigheder imidlertid på, at der skulle føjes flere virksomheder til listen for at gøre stikprøven mere repræsentativ. Stikprøven blev herefter udvidet til 13 kinesiske eksporterende producenter, hvilket repræsenterer over 20 % af den kinesiske eksportmængde til Fællesskabet. De kinesiske myndigheder gav deres fulde tilslutning til den valgte stikprøve. |
| --- | --- |

(57)

Hvad angår Kina blev en stikprøve bestående af de fire største eksporterende producenter foreløbigt betragtet som værende i overensstemmelse med grundforordningens artikel 17, stk. 1. Dette ville have gjort det muligt at begrænse undersøgelserne og stadig opnå en passende grad af repræsentativitet. I forbindelse med høringen af de interesserede parter, der i denne sag blev repræsenteret af de kinesiske myndigheder og den relevante kinesiske producentsammenslutning, insisterede de kinesiske myndigheder imidlertid på, at der skulle føjes flere virksomheder til listen for at gøre stikprøven mere repræsentativ. Stikprøven blev herefter udvidet til 13 kinesiske eksporterende producenter, hvilket repræsenterer over 20 % af den kinesiske eksportmængde til Fællesskabet. De kinesiske myndigheder gav deres fulde tilslutning til den valgte stikprøve.

| (58) | Hvad angår Vietnam blev en stikprøve bestående af de fire største eksporterende producenter ligeledes foreløbigt betragtet som værende i overensstemmelse med grundforordningens artikel 17, stk. 1. Men på grund af anmodningen fra de kinesiske myndigheder om at gøre den kinesiske stikprøve af eksporterende producenter mere repræsentativ, og for ikke at have en alt for stor forskel i repræsentativiteten mellem de to omhandlede lande, blev det besluttet også at øge antallet af vietnamesiske eksporterende producenter i stikprøven til otte virksomheder. Der blev i slutningen af drøftelserne med de vietnamesiske myndigheder, der var i kontakt med den vietnamesiske producentsammenslutning, opnået fuld enighed om en stikprøve på otte virksomheder fra Vietnam. |
| --- | --- |

(58)

Hvad angår Vietnam blev en stikprøve bestående af de fire største eksporterende producenter ligeledes foreløbigt betragtet som værende i overensstemmelse med grundforordningens artikel 17, stk. 1. Men på grund af anmodningen fra de kinesiske myndigheder om at gøre den kinesiske stikprøve af eksporterende producenter mere repræsentativ, og for ikke at have en alt for stor forskel i repræsentativiteten mellem de to omhandlede lande, blev det besluttet også at øge antallet af vietnamesiske eksporterende producenter i stikprøven til otte virksomheder. Der blev i slutningen af drøftelserne med de vietnamesiske myndigheder, der var i kontakt med den vietnamesiske producentsammenslutning, opnået fuld enighed om en stikprøve på otte virksomheder fra Vietnam.

| (59) | I henhold til grundforordningens artikel 17, stk. 1, fandt følgende kriterier anvendelse ved udvælgelsen af prøven:






  — | den eksporterende producents størrelse på grundlag af eksportmængden til Fællesskabet |
| --- | --- | --- |

(59)

I henhold til grundforordningens artikel 17, stk. 1, fandt følgende kriterier anvendelse ved udvælgelsen af prøven:

—

den eksporterende producents størrelse på grundlag af eksportmængden til Fællesskabet

| — | den eksporterende producents størrelse på grundlag af salgsmængden på hjemmemarkedet. |
| --- | --- |

—

den eksporterende producents størrelse på grundlag af salgsmængden på hjemmemarkedet.

| (60) | Det blev med hensyn til det andet kriterium anset for vigtigt at lade stikprøven omfatte visse virksomheder med salg på hjemmemarkedet for således at have et så repræsentativt tværsnit af fodtøjsindustrien i stikprøven som muligt. Dette var især nødvendigt for at have adgang til de relevante oplysninger, hvis nogle eller alle stikprøveudvalgte ekportører opfyldte kriterierne for markedsøkonomisk behandling, om priser og omkostninger i forbindelse med produktion og salg af den omhandlede vare på de omhandlede landes hjemmemarked. Derfor blev kun de større eksporterende producenter, der ligeledes repræsenterer hovedparten af hjemmesalget, udvalgt. |
| --- | --- |

(60)

Det blev med hensyn til det andet kriterium anset for vigtigt at lade stikprøven omfatte visse virksomheder med salg på hjemmemarkedet for således at have et så repræsentativt tværsnit af fodtøjsindustrien i stikprøven som muligt. Dette var især nødvendigt for at have adgang til de relevante oplysninger, hvis nogle eller alle stikprøveudvalgte ekportører opfyldte kriterierne for markedsøkonomisk behandling, om priser og omkostninger i forbindelse med produktion og salg af den omhandlede vare på de omhandlede landes hjemmemarked. Derfor blev kun de større eksporterende producenter, der ligeledes repræsenterer hovedparten af hjemmesalget, udvalgt.

| (61) | De udvalgte virksomheder repræsenterede henholdsvis omkring 25 % og 22 % af de samarbejdsvillige kinesiske og vietnamesiske eksporterende producenters eksportmængde til Fællesskabet og henholdsvis omkring 42 % og 50 % af salget på hjemmemarkedet i Kina og Vietnam, således som det blev oplyst af de samarbejdsvillige eksportører. Det forhold, at STAF-fodtøj ikke var omfattet af undersøgelsen, påvirkede ikke i nævneværdig grad stikprøvernes repræsentativitet. |
| --- | --- |

(61)

De udvalgte virksomheder repræsenterede henholdsvis omkring 25 % og 22 % af de samarbejdsvillige kinesiske og vietnamesiske eksporterende producenters eksportmængde til Fællesskabet og henholdsvis omkring 42 % og 50 % af salget på hjemmemarkedet i Kina og Vietnam, således som det blev oplyst af de samarbejdsvillige eksportører. Det forhold, at STAF-fodtøj ikke var omfattet af undersøgelsen, påvirkede ikke i nævneværdig grad stikprøvernes repræsentativitet.

| (62) | De samarbejdsvillige eksporterende producenter, der ikke indgik i den endelige stikprøve, blev underrettet gennem de kinesiske og vietnamesiske myndigheder om, at en eventuel antidumpingtold på deres eksporterede varer ville blive beregnet i overensstemmelse med grundforordningens artikel 9, stk. 6. |
| --- | --- |

(62)

De samarbejdsvillige eksporterende producenter, der ikke indgik i den endelige stikprøve, blev underrettet gennem de kinesiske og vietnamesiske myndigheder om, at en eventuel antidumpingtold på deres eksporterede varer ville blive beregnet i overensstemmelse med grundforordningens artikel 9, stk. 6.

| (63) | Der blev sendt spørgeskemaer til alle stikprøveudvalgte virksomheder og modtaget svar fra alle, undtagen fra en i Kina, inden for de fastsatte frister. |
| --- | --- |

(63)

Der blev sendt spørgeskemaer til alle stikprøveudvalgte virksomheder og modtaget svar fra alle, undtagen fra en i Kina, inden for de fastsatte frister.

3.1.3.   Individuel undersøgelse

| (64) | Fire eksporterende producenter i Kina og fire eksporterende producenter i Vietnam, der ikke indgik i stikprøven, anmodede om en individuel dumpingmargen og gav alle relevante oplysninger inden for den fastsatte frist med henblik på anvendelse af grundforordningens artikel 9, stk. 6, og artikel 17, stk. 3. I lyset af stikprøvernes størrelse, der er uden fortilfælde, idet de omfattede 20 virksomheder og mange andre forretningsmæssigt forbundne parter, konkluderede Kommissionen imidlertid i overensstemmelse med grundforordningens artikel 17, stk. 3, at der ikke kunne indrømmes nogen individuel undersøgelse af eksporterende producenter i hverken Kina eller Vietnam, fordi dette ville være unødigt byrdefuldt og have forhindret undersøgelsen i at blive afsluttet rettidigt. |
| --- | --- |

(64)

Fire eksporterende producenter i Kina og fire eksporterende producenter i Vietnam, der ikke indgik i stikprøven, anmodede om en individuel dumpingmargen og gav alle relevante oplysninger inden for den fastsatte frist med henblik på anvendelse af grundforordningens artikel 9, stk. 6, og artikel 17, stk. 3. I lyset af stikprøvernes størrelse, der er uden fortilfælde, idet de omfattede 20 virksomheder og mange andre forretningsmæssigt forbundne parter, konkluderede Kommissionen imidlertid i overensstemmelse med grundforordningens artikel 17, stk. 3, at der ikke kunne indrømmes nogen individuel undersøgelse af eksporterende producenter i hverken Kina eller Vietnam, fordi dette ville være unødigt byrdefuldt og have forhindret undersøgelsen i at blive afsluttet rettidigt.

3.2.   Udtagning af stikprøver af EF-producenter

| (65) | Hvad angår EF-producenter udvalgte Kommissionen en stikprøve primært på grundlag af relevante EF-producenters størrelse med hensyn til produktionsmængde. Dette skete på grundlag af oplysningerne fra producenterne selv og fra deres nationale sammenslutninger. Producenternes geografiske placering blev ligeledes taget i betragtning for at opnå et så afbalanceret billede af fodtøjsindustrien som muligt. Stikprøven, der primært afspejler de forskellige producenters størrelse og betydning på markedet, afspejler således også den geografiske fordeling i Fællesskabet. De 10 producenter i stikprøven repræsenterer omkring 10 % af de klagende EF-producenters produktion. |
| --- | --- |

(65)

Hvad angår EF-producenter udvalgte Kommissionen en stikprøve primært på grundlag af relevante EF-producenters størrelse med hensyn til produktionsmængde. Dette skete på grundlag af oplysningerne fra producenterne selv og fra deres nationale sammenslutninger. Producenternes geografiske placering blev ligeledes taget i betragtning for at opnå et så afbalanceret billede af fodtøjsindustrien som muligt. Stikprøven, der primært afspejler de forskellige producenters størrelse og betydning på markedet, afspejler således også den geografiske fordeling i Fællesskabet. De 10 producenter i stikprøven repræsenterer omkring 10 % af de klagende EF-producenters produktion.

4.   DUMPING

4.1.   Markedsøkonomisk behandling

| (66) | I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra b), skal den normale værdi i antidumpingundersøgelser vedrørende import fra Kina og Vietnam fastsættes i overensstemmelse med samme artikels stk. 1 til 6 for de eksporterende producenter, der findes at opfylde kriterierne i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c), nemlig at de fremstiller og sælger samme vare på markedsøkonomiske vilkår. Til orientering er disse kriterier kort beskrevet herunder:






  1) | Erhvervsmæssige beslutninger skal træffes på grundlag af markedsvilkårene og uden væsentlig statslig indgriben, og omkostningerne skal afspejle markedspriserne. |
| --- | --- | --- |

(66)

I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra b), skal den normale værdi i antidumpingundersøgelser vedrørende import fra Kina og Vietnam fastsættes i overensstemmelse med samme artikels stk. 1 til 6 for de eksporterende producenter, der findes at opfylde kriterierne i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c), nemlig at de fremstiller og sælger samme vare på markedsøkonomiske vilkår. Til orientering er disse kriterier kort beskrevet herunder:

1)

Erhvervsmæssige beslutninger skal træffes på grundlag af markedsvilkårene og uden væsentlig statslig indgriben, og omkostningerne skal afspejle markedspriserne.

| 2) | Virksomhederne skal have ét klart sæt grundlæggende regnskaber, som revideres uafhængigt i henhold til internationale standarder for regnskabsføring (IAS), og som anvendes til alle formål. |
| --- | --- |

2)

Virksomhederne skal have ét klart sæt grundlæggende regnskaber, som revideres uafhængigt i henhold til internationale standarder for regnskabsføring (IAS), og som anvendes til alle formål.

| 3) | Ingen væsentlige fordrejninger må være overført fra det tidligere ikke-markedsøkonomiske system. |
| --- | --- |

3)

Ingen væsentlige fordrejninger må være overført fra det tidligere ikke-markedsøkonomiske system.

| 4) | Der skal forefindes konkurs- og ejendomslove, der garanterer stabilitet og retssikkerhed. |
| --- | --- |

4)

Der skal forefindes konkurs- og ejendomslove, der garanterer stabilitet og retssikkerhed.

| 5) | Valutaomregninger skal finde sted til markedskurs. |
| --- | --- |

5)

Valutaomregninger skal finde sted til markedskurs.

| (67) | Alle de stikprøveudvalgte kinesiske og vietnamesiske producenter anmodede om markedsøkonomisk behandling i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra b), og besvarede ansøgningsformularen herom for eksporterende producenter inden for den fastsatte frist. En kinesisk producent indleverede dog ikke en besvarelse af spørgeskemaet efter at have fået behandlet sin anmodning om markedsøkonomisk behandling. Det er under disse omstændigheder nødvendigt at fastsætte en dumpingmargen for denne producent på grundlag af de foreliggende faktiske oplysninger. Producentens anmodning om markedsøkonomisk behandling skal således betragtes som ugyldig og uden retsvirkning, og Kommissionen har kun foretaget en yderligere undersøgelse af 12 anmodninger om markedsøkonomisk behandling fra de resterende stikprøveudvalgte kinesiske eksporterende producenter. |
| --- | --- |

(67)

Alle de stikprøveudvalgte kinesiske og vietnamesiske producenter anmodede om markedsøkonomisk behandling i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra b), og besvarede ansøgningsformularen herom for eksporterende producenter inden for den fastsatte frist. En kinesisk producent indleverede dog ikke en besvarelse af spørgeskemaet efter at have fået behandlet sin anmodning om markedsøkonomisk behandling. Det er under disse omstændigheder nødvendigt at fastsætte en dumpingmargen for denne producent på grundlag af de foreliggende faktiske oplysninger. Producentens anmodning om markedsøkonomisk behandling skal således betragtes som ugyldig og uden retsvirkning, og Kommissionen har kun foretaget en yderligere undersøgelse af 12 anmodninger om markedsøkonomisk behandling fra de resterende stikprøveudvalgte kinesiske eksporterende producenter.

| (68) | For de virksomheder, der indgik i stikprøverne, indhentede Kommissionen alle de oplysninger, som den anså for nødvendige, og kontrollerede ved et besøg hos de pågældende virksomheder alle de oplysninger, som var afgivet i anmodningen om markedsøkonomisk behandling. |
| --- | --- |

(68)

For de virksomheder, der indgik i stikprøverne, indhentede Kommissionen alle de oplysninger, som den anså for nødvendige, og kontrollerede ved et besøg hos de pågældende virksomheder alle de oplysninger, som var afgivet i anmodningen om markedsøkonomisk behandling.

4.1.1.   Afgørelse om markedsøkonomisk behandling af eksporterende producenter i Kina

| (69) | Følgende tabel opsummerer afgørelsen for hver virksomhed med hensyn til hvert af de fem kriterier, der er fastsat i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c).











  Virksomhed | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | Konklusion |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Erhvervsmæssige beslutninger | Regnskabsføring | Aktiver og overførsler | Lovgivning | Valutaomregning |
| Virksomhed 1 | nej | nej | nej | ja | ja | Ingen markedsøkonomisk behandling |
| Virksomhed 2 | nej | ja | nej | ja | ja | Ingen markedsøkonomisk behandling |
| Virksomhed 3 | nej | ja | ja | ja | ja | Ingen markedsøkonomisk behandling |
| Virksomhed 4 | nej | nej | nej | nej | nej | Ingen markedsøkonomisk behandling |
| Virksomhed 5 | nej | ja | ja | ja | ja | Ingen markedsøkonomisk behandling |
| Virksomhed 6 | nej | nej | nej | nej | nej | Ingen markedsøkonomisk behandling |
| Virksomhed 7 | nej | nej | nej | nej | nej | Ingen markedsøkonomisk behandling |
| Virksomhed 8 | nej | nej | nej | ja | ja | Ingen markedsøkonomisk behandling |
| Virksomhed 9 | nej | nej | nej | ja | ja | Ingen markedsøkonomisk behandling |
| Virksomhed 10 | nej | nej | nej | ja | ja | Ingen markedsøkonomisk behandling |
| Virksomhed 11 | nej | ja | ja | ja | ja | Ingen markedsøkonomisk behandling |
| Virksomhed 12 | nej | nej | nej | nej | nej | Ingen markedsøkonomisk behandling |
| Kilde: Kontrollerede besvarelser af spørgeskemaer fra samarbejdsvillige kinesiske eksportører. |

(69)

Følgende tabel opsummerer afgørelsen for hver virksomhed med hensyn til hvert af de fem kriterier, der er fastsat i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c).

Virksomhed

1

2

3

4

5

Konklusion

Erhvervsmæssige beslutninger

Regnskabsføring

Aktiver og overførsler

Lovgivning

Valutaomregning

Virksomhed 1

nej

nej

nej

ja

ja

Ingen markedsøkonomisk behandling

Virksomhed 2

nej

ja

nej

ja

ja

Ingen markedsøkonomisk behandling

Virksomhed 3

nej

ja

ja

ja

ja

Ingen markedsøkonomisk behandling

Virksomhed 4

nej

nej

nej

nej

nej

Ingen markedsøkonomisk behandling

Virksomhed 5

nej

ja

ja

ja

ja

Ingen markedsøkonomisk behandling

Virksomhed 6

nej

nej

nej

nej

nej

Ingen markedsøkonomisk behandling

Virksomhed 7

nej

nej

nej

nej

nej

Ingen markedsøkonomisk behandling

Virksomhed 8

nej

nej

nej

ja

ja

Ingen markedsøkonomisk behandling

Virksomhed 9

nej

nej

nej

ja

ja

Ingen markedsøkonomisk behandling

Virksomhed 10

nej

nej

nej

ja

ja

Ingen markedsøkonomisk behandling

Virksomhed 11

nej

ja

ja

ja

ja

Ingen markedsøkonomisk behandling

Virksomhed 12

nej

nej

nej

nej

nej

Ingen markedsøkonomisk behandling

Kilde: Kontrollerede besvarelser af spørgeskemaer fra samarbejdsvillige kinesiske eksportører.

| (70) | De omhandlede virksomheder fik mulighed for at kommentere ovennævnte undersøgelsesresultater. Alle 12 virksomheder var uenige i de afgørelser, der var truffet, og gjorde gældende, at de burde indrømmes markedsøkonomisk behandling. |
| --- | --- |

(70)

De omhandlede virksomheder fik mulighed for at kommentere ovennævnte undersøgelsesresultater. Alle 12 virksomheder var uenige i de afgørelser, der var truffet, og gjorde gældende, at de burde indrømmes markedsøkonomisk behandling.

| (71) | Det skal for det første bemærkes, at fire af de stikprøveudvalgte kinesiske eksporterende producenter ikke opfyldte nogen af de fem kriterier for at opnå markedsøkonomisk behandling. Dette skyldtes, at de havde indgivet ufuldstændige oplysninger, og at det derfor ikke kunne konstateres, om de opfyldte de relevante kriterier. Kriterierne anses således for ikke at være opfyldt. |
| --- | --- |

(71)

Det skal for det første bemærkes, at fire af de stikprøveudvalgte kinesiske eksporterende producenter ikke opfyldte nogen af de fem kriterier for at opnå markedsøkonomisk behandling. Dette skyldtes, at de havde indgivet ufuldstændige oplysninger, og at det derfor ikke kunne konstateres, om de opfyldte de relevante kriterier. Kriterierne anses således for ikke at være opfyldt.

| (72) | For det andet henvises der til, at det er Kommissionens sædvanlige praksis at undersøge, om en gruppe af forretningsmæssigt forbundne virksomheder samlet opfylder betingelserne for at få indrømmet markedsøkonomisk behandling. Hvis et datterselskab eller en anden virksomhed, der er forretningsmæssigt forbundet med ansøgeren i Kina, producerer og/eller sælger den omhandlede vare, skal den forretningsmæssigt forbundne part også udfylde ansøgningsskemaet om markedsøkonomisk behandling. Da alle de fire stikprøveudvalgte eksporterende producenter, jf. betragtning 71 ovenfor, ikke opfyldte kravene i denne henseende, kunne det ikke fastslås, at disse grupper samlet opfyldte betingelserne for at få indrømmet markedsøkonomisk behandling. |
| --- | --- |

(72)

For det andet henvises der til, at det er Kommissionens sædvanlige praksis at undersøge, om en gruppe af forretningsmæssigt forbundne virksomheder samlet opfylder betingelserne for at få indrømmet markedsøkonomisk behandling. Hvis et datterselskab eller en anden virksomhed, der er forretningsmæssigt forbundet med ansøgeren i Kina, producerer og/eller sælger den omhandlede vare, skal den forretningsmæssigt forbundne part også udfylde ansøgningsskemaet om markedsøkonomisk behandling. Da alle de fire stikprøveudvalgte eksporterende producenter, jf. betragtning 71 ovenfor, ikke opfyldte kravene i denne henseende, kunne det ikke fastslås, at disse grupper samlet opfyldte betingelserne for at få indrømmet markedsøkonomisk behandling.

| (73) | Hvad angår det første kriterium (»Erhvervsmæssige beslutninger træffes på grundlag af markedsvilkårene og uden væsentlig statslig indgriben, og omkostningerne afspejler markedspriserne«) blev det konkluderet, at ingen af de 12 kinesiske stikprøveudvalgte eksporterende producenter kunne dokumentere, at de opfyldte dette kriterium. Årsagerne til, at det første kriterium ikke var opfyldt, var især forekomsten af salgsrestriktioner i stiftelsesoverenskomster og/eller erhvervslicenser eller i et tilfælde de fakto salgsrestriktioner for de stikprøveudvalgte virksomheder, hvilket skyldes statslig indgriben. De stikprøveudvalgte virksomheder fremførte det argument, at sådanne restriktioner er irrelevante, fordi de angiveligt er forældede og blot udgør interne, ikke-bindende virksomhedsregler. Imidlertid danner sådanne dokumenter bl.a. grundlag for, hvorledes en virksomhed handler med sine varer. De kinesiske myndigheder tillader således kun en virksomhed at udøve sine aktiviteter på grundlag af dens stiftelsesoverenskomst eller erhvervslicens, der udgør de specifikke retlige rammer for virksomheden. |
| --- | --- |

(73)

Hvad angår det første kriterium (»Erhvervsmæssige beslutninger træffes på grundlag af markedsvilkårene og uden væsentlig statslig indgriben, og omkostningerne afspejler markedspriserne«) blev det konkluderet, at ingen af de 12 kinesiske stikprøveudvalgte eksporterende producenter kunne dokumentere, at de opfyldte dette kriterium. Årsagerne til, at det første kriterium ikke var opfyldt, var især forekomsten af salgsrestriktioner i stiftelsesoverenskomster og/eller erhvervslicenser eller i et tilfælde de fakto salgsrestriktioner for de stikprøveudvalgte virksomheder, hvilket skyldes statslig indgriben. De stikprøveudvalgte virksomheder fremførte det argument, at sådanne restriktioner er irrelevante, fordi de angiveligt er forældede og blot udgør interne, ikke-bindende virksomhedsregler. Imidlertid danner sådanne dokumenter bl.a. grundlag for, hvorledes en virksomhed handler med sine varer. De kinesiske myndigheder tillader således kun en virksomhed at udøve sine aktiviteter på grundlag af dens stiftelsesoverenskomst eller erhvervslicens, der udgør de specifikke retlige rammer for virksomheden.

| (74) | Hvad angår det andet kriterium (»Virksomhederne skal have ét klart sæt grundlæggende regnskaber, som revideres uafhængigt i henhold til internationale standarder for regnskabsføring, og som anvendes til alle formål«) var syv virksomheder ikke i stand til at dokumentere, at de opfyldte betingelsen i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c). Regnskaberne havde således betydelige mangler i disse tilfælde. For en eksportørs vedkommende viste de reviderede regnskaber f.eks. ikke den reelle værdi af aktiver og passiver til enhver tid, fordi de ikke var blevet bogført på det tidspunkt, hvor de opstod (købstidspunktet), men da betalingen fandt sted. Sådanne overtrædelser af en grundlæggende international standard for regnskabsføring, herunder periodiseringsprincippet, blev imidlertid ikke påtalt af revisorerne. Regnskaberne blev således ikke revideret i henhold til de internationale standarder for regnskabsføring (IAS). I et andet tilfælde var regnskaberne uklare, fordi vigtige bilag var ufuldstændige. Revisorerne havde heller ingen kommentater til dette. Der er ikke blevet givet nogen overbevisende forklaring på sådanne mangler. Hertil kommer, at to stikprøveudvalgte eksporterende producenter ikke fulgte deres revisorers anbefalinger med hensyn til regnskabsføring af periodiseringsbeløb, leje af jord, hensættelser til dubiøse fordringer, devaluering af faste aktiver og beholdninger i de regnskabsår, der efterfulgte revisionen, med henblik på at føre tydelige regnskaber. |
| --- | --- |

(74)

Hvad angår det andet kriterium (»Virksomhederne skal have ét klart sæt grundlæggende regnskaber, som revideres uafhængigt i henhold til internationale standarder for regnskabsføring, og som anvendes til alle formål«) var syv virksomheder ikke i stand til at dokumentere, at de opfyldte betingelsen i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c). Regnskaberne havde således betydelige mangler i disse tilfælde. For en eksportørs vedkommende viste de reviderede regnskaber f.eks. ikke den reelle værdi af aktiver og passiver til enhver tid, fordi de ikke var blevet bogført på det tidspunkt, hvor de opstod (købstidspunktet), men da betalingen fandt sted. Sådanne overtrædelser af en grundlæggende international standard for regnskabsføring, herunder periodiseringsprincippet, blev imidlertid ikke påtalt af revisorerne. Regnskaberne blev således ikke revideret i henhold til de internationale standarder for regnskabsføring (IAS). I et andet tilfælde var regnskaberne uklare, fordi vigtige bilag var ufuldstændige. Revisorerne havde heller ingen kommentater til dette. Der er ikke blevet givet nogen overbevisende forklaring på sådanne mangler. Hertil kommer, at to stikprøveudvalgte eksporterende producenter ikke fulgte deres revisorers anbefalinger med hensyn til regnskabsføring af periodiseringsbeløb, leje af jord, hensættelser til dubiøse fordringer, devaluering af faste aktiver og beholdninger i de regnskabsår, der efterfulgte revisionen, med henblik på at føre tydelige regnskaber.

| (75) | Ni virksomheder har ikke dokumenteret, at de opfyldte det tredje kriterium (»Ingen væsentlige fordrejninger er overført fra det tidligere ikke-markedsøkonomiske system«). I de sager, der interesserer os her, blev det bl.a. konstateret, at rettighederne til brug af jord eller maskineri ikke var blevet overdraget til de omhandlede eksportører på markedsøkonomiske betingelser, hvilket i høj grad medfører fordrejninger af omkostningsbilledet og den økonomiske situation, der er overført fra det ikke-markedsøkonomiske system. Visse af de stikprøveudvalgte kinesiske eksporterende producenter bestred disse konstateringer. De kunne dog ikke på tilfredsstillende vis redegøre for, at de havde modtaget disse aktiver på reelle markedsøkonomiske betingelser. |
| --- | --- |

(75)

Ni virksomheder har ikke dokumenteret, at de opfyldte det tredje kriterium (»Ingen væsentlige fordrejninger er overført fra det tidligere ikke-markedsøkonomiske system«). I de sager, der interesserer os her, blev det bl.a. konstateret, at rettighederne til brug af jord eller maskineri ikke var blevet overdraget til de omhandlede eksportører på markedsøkonomiske betingelser, hvilket i høj grad medfører fordrejninger af omkostningsbilledet og den økonomiske situation, der er overført fra det ikke-markedsøkonomiske system. Visse af de stikprøveudvalgte kinesiske eksporterende producenter bestred disse konstateringer. De kunne dog ikke på tilfredsstillende vis redegøre for, at de havde modtaget disse aktiver på reelle markedsøkonomiske betingelser.

| (76) | Hvad angår det fjerde kriterium (»Der skal forefindes konkurs- og ejendomslove, der garanterer stabilitet og retssikkerhed«) blev det for de fire producenter, der ikke indgav tilstrækkelige oplysninger, konkluderet, at de i mangel af sådanne oplysninger ikke havde dokumenteret, at de opfyldte dette kriterium. |
| --- | --- |

(76)

Hvad angår det fjerde kriterium (»Der skal forefindes konkurs- og ejendomslove, der garanterer stabilitet og retssikkerhed«) blev det for de fire producenter, der ikke indgav tilstrækkelige oplysninger, konkluderet, at de i mangel af sådanne oplysninger ikke havde dokumenteret, at de opfyldte dette kriterium.

| (77) | Endelig kunne de samme fire virksomheder ikke dokumentere, at de opfyldte det femte kriterium (»Valutakursomregninger sker til markedskursen«), fordi de ikke leverede tilstrækkelige oplysninger. |
| --- | --- |

(77)

Endelig kunne de samme fire virksomheder ikke dokumentere, at de opfyldte det femte kriterium (»Valutakursomregninger sker til markedskursen«), fordi de ikke leverede tilstrækkelige oplysninger.

4.1.2.   Afgørelse om markedsøkonomisk behandling af eksporterende producenter i Vietnam

| (78) | Følgende tabel opsummerer afgørelsen for hver virksomhed med hensyn til hvert af de fem kriterier, der er fastsat i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c).











  Virksomhed | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | Konklusion |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Erhvervsmæssige beslutninger | Regnskabsføring | Aktiver og overførsler | Lovgivning | Valutaomregning |
| Virksomhed 1 | nej | nej | nej | ja | ja | Ingen markedsøkonomisk behandling |
| Virksomhed 2 | nej | nej | nej | ja | ja | Ingen markedsøkonomisk behandling |
| Virksomhed 3 | nej | nej | nej | ja | ja | Ingen markedsøkonomisk behandling |
| Virksomhed 4 | nej | nej | nej | ja | ja | Ingen markedsøkonomisk behandling |
| Virksomhed 5 | nej | ja | nej | ja | ja | Ingen markedsøkonomisk behandling |
| Virksomhed 6 | nej | nej | nej | ja | ja | Ingen markedsøkonomisk behandling |
| Virksomhed 7 | ja | nej | nej | ja | ja | Ingen markedsøkonomisk behandling |
| Virksomhed 8 | ja | nej | nej | ja | ja | Ingen markedsøkonomisk behandling |
| Kilde: Kontrollerede besvarelser af spørgeskemaer fra samarbejdsvillige vietnamesiske eksportører. |

(78)

Følgende tabel opsummerer afgørelsen for hver virksomhed med hensyn til hvert af de fem kriterier, der er fastsat i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c).

Virksomhed

1

2

3

4

5

Konklusion

Erhvervsmæssige beslutninger

Regnskabsføring

Aktiver og overførsler

Lovgivning

Valutaomregning

Virksomhed 1

nej

nej

nej

ja

ja

Ingen markedsøkonomisk behandling

Virksomhed 2

nej

nej

nej

ja

ja

Ingen markedsøkonomisk behandling

Virksomhed 3

nej

nej

nej

ja

ja

Ingen markedsøkonomisk behandling

Virksomhed 4

nej

nej

nej

ja

ja

Ingen markedsøkonomisk behandling

Virksomhed 5

nej

ja

nej

ja

ja

Ingen markedsøkonomisk behandling

Virksomhed 6

nej

nej

nej

ja

ja

Ingen markedsøkonomisk behandling

Virksomhed 7

ja

nej

nej

ja

ja

Ingen markedsøkonomisk behandling

Virksomhed 8

ja

nej

nej

ja

ja

Ingen markedsøkonomisk behandling

Kilde: Kontrollerede besvarelser af spørgeskemaer fra samarbejdsvillige vietnamesiske eksportører.

| (79) | De omhandlede virksomheder fik mulighed for at kommentere ovennævnte undersøgelsesresultater. Alle otte virksomheder var uenige i de afgørelser, der var truffet, og gjorde gældende, at de burde indrømmes markedsøkonomisk behandling. |
| --- | --- |

(79)

De omhandlede virksomheder fik mulighed for at kommentere ovennævnte undersøgelsesresultater. Alle otte virksomheder var uenige i de afgørelser, der var truffet, og gjorde gældende, at de burde indrømmes markedsøkonomisk behandling.

| (80) | Hvad angår det første kriterium kunne seks virksomheder ikke dokumentere, at deres erhvervsmæssige beslutninger blev truffet på grundlag af markedsvilkårene og uden væsentlig statslig indgriben. |
| --- | --- |

(80)

Hvad angår det første kriterium kunne seks virksomheder ikke dokumentere, at deres erhvervsmæssige beslutninger blev truffet på grundlag af markedsvilkårene og uden væsentlig statslig indgriben.

| (81) | Fire af disse virksomheder er underlagt en forpligtelse til at eksportere enten hele eller en betydelig del af deres produktion. De omhandlede virksomheder fremførte, at de havde tilladelse til at sælge på deres hjemmemarked. Deres indlæg indeholdt dog ingen relevante modargumenter. Virksomhederne fremførte blot, at de frit kan anmode om en ændring af deres investeringslicens, hvis de ønsker at afsætte deres varer på hjemmemarkedet, og/eller at de kvantitative salgsrestriktioner tjener et skattemæssigt formål. Kommissionen kan i denne henseende blot konstatere, at virksomhederne tilsyneladende frit kan ophæve denne restriktion i deres investeringslicens, men at de ikke har anmodet om nogen ændringer hverken i løbet af undersøgelsesperioden eller efter. Disse virksomheder var således fortsat underlagt salgsrestriktioner og derfor ikke i stand til at træffe deres erhvervsmæsige beslutninger på grundlag af markedsvilkårene. Deres påstande blev derfor afvist. |
| --- | --- |

(81)

Fire af disse virksomheder er underlagt en forpligtelse til at eksportere enten hele eller en betydelig del af deres produktion. De omhandlede virksomheder fremførte, at de havde tilladelse til at sælge på deres hjemmemarked. Deres indlæg indeholdt dog ingen relevante modargumenter. Virksomhederne fremførte blot, at de frit kan anmode om en ændring af deres investeringslicens, hvis de ønsker at afsætte deres varer på hjemmemarkedet, og/eller at de kvantitative salgsrestriktioner tjener et skattemæssigt formål. Kommissionen kan i denne henseende blot konstatere, at virksomhederne tilsyneladende frit kan ophæve denne restriktion i deres investeringslicens, men at de ikke har anmodet om nogen ændringer hverken i løbet af undersøgelsesperioden eller efter. Disse virksomheder var således fortsat underlagt salgsrestriktioner og derfor ikke i stand til at træffe deres erhvervsmæsige beslutninger på grundlag af markedsvilkårene. Deres påstande blev derfor afvist.

| (82) | Det blev med hensyn til de to resterende virksomheder konstateret, at de er fuldstændig statsejede med direkte ledelsesforbindelser til staten. Begge disse virksomheder gjorde indsigelse imod, at der skulle være en betydelig statslig indgriben, men de fremlagde ikke nogen supplerende nye argumenter til støtte for deres påstand. Deres påstande blev derfor afvist. |
| --- | --- |

(82)

Det blev med hensyn til de to resterende virksomheder konstateret, at de er fuldstændig statsejede med direkte ledelsesforbindelser til staten. Begge disse virksomheder gjorde indsigelse imod, at der skulle være en betydelig statslig indgriben, men de fremlagde ikke nogen supplerende nye argumenter til støtte for deres påstand. Deres påstande blev derfor afvist.

| (83) | Hvad angår det andet kriterium kunne syv virksomheder ikke opfylde betingelsen i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c). |
| --- | --- |

(83)

Hvad angår det andet kriterium kunne syv virksomheder ikke opfylde betingelsen i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c).

| (84) | Tre virksomheder havde ikke ingen reviderede regnskaber eller offentliggjorte årsregnskaber. For tre andre virksomheder kunne det ikke garanteres, at regnskaberne var i overensstemmelse med de internationale standarder for regnskabsføring (IAS) og anvendes til alle formål, eftersom revisorerne i de offentliggjorte årsregnskaber specifikt gjorde opmærksom på, at årsregnskaberne ikke havde til hensigt at præsentere virksomhedens økonomiske position i overensstemmelse med de principper og den praksis for regnskabsføring, der normalt anvendes i andre lande og retssystemer end Vietnam. Det blev konstateret, at dette var i strid med de internationale standarder for regnskabsføring, hvor det i begrebsrammen for udarbejdelse og præsentation af årsregnskaber (Framework for the preparation and Presentation of Financial Statements) bestemmes, at »formålet med årsregnskaber præsenteret til brug for offentligheden er at give information om virksomhedens økonomiske stilling, indtjening og ændringer i den finansielle stilling, som er til nytte for en bred kreds af regnskabsbrugere ved deres økonomiske beslutningstagen«. Det bestemmes desuden i IAS 1, at enhver virksomhed, hvis årsregnskab udarbejdes i henhold til IAS, skal afgive en udtrykkelig og uforbeholden erklæring om dette i bilagene, hvilket helt klart ikke er tilfældet for disse virksomheder. |
| --- | --- |

(84)

Tre virksomheder havde ikke ingen reviderede regnskaber eller offentliggjorte årsregnskaber. For tre andre virksomheder kunne det ikke garanteres, at regnskaberne var i overensstemmelse med de internationale standarder for regnskabsføring (IAS) og anvendes til alle formål, eftersom revisorerne i de offentliggjorte årsregnskaber specifikt gjorde opmærksom på, at årsregnskaberne ikke havde til hensigt at præsentere virksomhedens økonomiske position i overensstemmelse med de principper og den praksis for regnskabsføring, der normalt anvendes i andre lande og retssystemer end Vietnam. Det blev konstateret, at dette var i strid med de internationale standarder for regnskabsføring, hvor det i begrebsrammen for udarbejdelse og præsentation af årsregnskaber (Framework for the preparation and Presentation of Financial Statements) bestemmes, at »formålet med årsregnskaber præsenteret til brug for offentligheden er at give information om virksomhedens økonomiske stilling, indtjening og ændringer i den finansielle stilling, som er til nytte for en bred kreds af regnskabsbrugere ved deres økonomiske beslutningstagen«. Det bestemmes desuden i IAS 1, at enhver virksomhed, hvis årsregnskab udarbejdes i henhold til IAS, skal afgive en udtrykkelig og uforbeholden erklæring om dette i bilagene, hvilket helt klart ikke er tilfældet for disse virksomheder.

| (85) | For to af disse virksomheder påpegede revisorerne betydelige problemer i deres rapport, og for en af disse virksomheder blev det konstateret, at revisorernes kontrol langt fra var tilstrækkelig til at sikre pålidelige regnskaber. |
| --- | --- |

(85)

For to af disse virksomheder påpegede revisorerne betydelige problemer i deres rapport, og for en af disse virksomheder blev det konstateret, at revisorernes kontrol langt fra var tilstrækkelig til at sikre pålidelige regnskaber.

| (86) | De syv omhandlede eksporterende producenter gjorde indsigelse imod disse konklusioner. Det må under henvisning til i) manglen på reviderede regnskaber for tre af virksomhederne, ii) de betydelige problemer, som revisorerne selv har påpeget i deres rapport for to af de andre virksomheder, og iii) den klare udmelding fra revisorerne for de to sidste virksomheder, hvor de i klare vendinger advarer brugerne af disse regnskaber om, at disse ikke er i overensstemmelse med de almindeligt anerkendte regnskabsprincipper, imidlertid konstateres, at indlæggene fra disse syv virksomheder ikke indeholdt nye elementer, der kunne give Kommissionen anledning til at ændre sine konklusioner, hvorfor virksomhedernes påstande blev afvist. |
| --- | --- |

(86)

De syv omhandlede eksporterende producenter gjorde indsigelse imod disse konklusioner. Det må under henvisning til i) manglen på reviderede regnskaber for tre af virksomhederne, ii) de betydelige problemer, som revisorerne selv har påpeget i deres rapport for to af de andre virksomheder, og iii) den klare udmelding fra revisorerne for de to sidste virksomheder, hvor de i klare vendinger advarer brugerne af disse regnskaber om, at disse ikke er i overensstemmelse med de almindeligt anerkendte regnskabsprincipper, imidlertid konstateres, at indlæggene fra disse syv virksomheder ikke indeholdt nye elementer, der kunne give Kommissionen anledning til at ændre sine konklusioner, hvorfor virksomhedernes påstande blev afvist.

| (87) | Hvad angår det tredje kriterium var ingen af virksomhederne i stand til at dokumentere, at der ikke var overført nogen fordrejninger fra det tidligere ikke-markedsøkonomiske system, eftersom situationen vedrørende rettighederne til brug af jorden ikke svarer til de reelle markedsøkonomiske forhold, men fortsat fastsættes centralt af myndighederne, især hvad angår prisfastsættelse og prisregulering. For tre af virksomhedernes vedkommende blev det desuden konstateret, at der med hensyn til vurderingen af aktiver var overført fordrejninger fra det ikke-markedsøkonomiske system. Virksomhederne gjorde indsigelse imod disse konklusioner, men var ikke i stand til at fremføre nye elementer til støtte for deres påstande, hvorfor disse blev afvist. |
| --- | --- |

(87)

Hvad angår det tredje kriterium var ingen af virksomhederne i stand til at dokumentere, at der ikke var overført nogen fordrejninger fra det tidligere ikke-markedsøkonomiske system, eftersom situationen vedrørende rettighederne til brug af jorden ikke svarer til de reelle markedsøkonomiske forhold, men fortsat fastsættes centralt af myndighederne, især hvad angår prisfastsættelse og prisregulering. For tre af virksomhedernes vedkommende blev det desuden konstateret, at der med hensyn til vurderingen af aktiver var overført fordrejninger fra det ikke-markedsøkonomiske system. Virksomhederne gjorde indsigelse imod disse konklusioner, men var ikke i stand til at fremføre nye elementer til støtte for deres påstande, hvorfor disse blev afvist.

| (88) | Det blev konstateret, at hver af de otte virksomheder opfyldte både det fjerde og det femte kriterium. |
| --- | --- |

(88)

Det blev konstateret, at hver af de otte virksomheder opfyldte både det fjerde og det femte kriterium.

| (89) | Der henvises ligeledes til, at det er Kommissionens sædvanlige praksis at undersøge, om en gruppe af forretningsmæssigt forbundne virksomheder samlet opfylder betingelserne for at få indrømmet markedsøkonomisk behandling, og virksomhederne blev derfor opfordret til hver for sig, når et datterselskab eller enhver anden virksomhed, der er forretningsmæssigt forbundet med ansøgeren i Vietnam, producer og/eller sælger den omhandlede vare, at indsende formularen til ansøgning om markedsøkonomisk behandling. To virksomheder indgav ikke nogen formular til ansøgning om markedsøkonomisk behandling for en af deres forretningsmæssigt forbundne producenter i Vietnam, således at det ikke kunne konstateres, at gruppen samlet opfylder alle betingelser for at få indrømmet markedsøkonomisk behandling. |
| --- | --- |

(89)

Der henvises ligeledes til, at det er Kommissionens sædvanlige praksis at undersøge, om en gruppe af forretningsmæssigt forbundne virksomheder samlet opfylder betingelserne for at få indrømmet markedsøkonomisk behandling, og virksomhederne blev derfor opfordret til hver for sig, når et datterselskab eller enhver anden virksomhed, der er forretningsmæssigt forbundet med ansøgeren i Vietnam, producer og/eller sælger den omhandlede vare, at indsende formularen til ansøgning om markedsøkonomisk behandling. To virksomheder indgav ikke nogen formular til ansøgning om markedsøkonomisk behandling for en af deres forretningsmæssigt forbundne producenter i Vietnam, således at det ikke kunne konstateres, at gruppen samlet opfylder alle betingelser for at få indrømmet markedsøkonomisk behandling.

| (90) | Det blev derfor konkluderet, at ingen af virksomhederne opfyldte betingelserne i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c). |
| --- | --- |

(90)

Det blev derfor konkluderet, at ingen af virksomhederne opfyldte betingelserne i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c).

4.2.   Individuel behandling

| (91) | I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), indføres der eventuelt en landsdækkende told for lande henhørende under nævnte artikel undtagen i tilfælde, hvor virksomheder kan påvise, at de opfylder alle kriterierne i grundforordningens artikel 9, stk. 5. |
| --- | --- |

(91)

I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), indføres der eventuelt en landsdækkende told for lande henhørende under nævnte artikel undtagen i tilfælde, hvor virksomheder kan påvise, at de opfylder alle kriterierne i grundforordningens artikel 9, stk. 5.

| (92) | For så vidt angår Kina anmodede de eksporterende producenter, der ønskede markedsøkonomisk behandling, også om individuel behandling i det tilfælde, at de ikke blev indrømmet markedsøkonomisk behandling. |
| --- | --- |

(92)

For så vidt angår Kina anmodede de eksporterende producenter, der ønskede markedsøkonomisk behandling, også om individuel behandling i det tilfælde, at de ikke blev indrømmet markedsøkonomisk behandling.

| (93) | Det blev på grundlag af de foreliggende oplysninger konstateret, at disse virksomheder ikke kunne dokumentere, at de samlet opfyldte alle betingelser for individuel behandling, jf. grundforordningens artikel 9, stk. 5. |
| --- | --- |

(93)

Det blev på grundlag af de foreliggende oplysninger konstateret, at disse virksomheder ikke kunne dokumentere, at de samlet opfyldte alle betingelser for individuel behandling, jf. grundforordningens artikel 9, stk. 5.

| (94) | Eftersom ingen producent i forbindelse med ovenstående analyse af spørgsmålet om markedsøkonomisk behandling kunne dokumentere at opfylde det første kriterium på grund af retlige eller faktiske krav om at eksportere hele eller en betydelig del af deres produktion, kunne det desuden konstateres, at producenterne ikke frit kan fastsætte deres eksportmængder og salgsbetingelser, men at disse blev fastsat på grundlag af den administrative godkendelsesproces i henhold til de stikprøveudvalgte kinesiske eksporterende producenters stiftelsesoverenskomster og/eller erhvervslicens. Ingen af de stikprøveudvalgte kinesiske eksporterende producenter kunne således påvise, at de opfyldte kravene i grundforordningens artikel 9, stk. 5, litra b), der kræver en retlig eller faktisk fri fastsættelse af eksportsalget. Endvidere blev de fire virksomheder, der ikke opfyldte det femte kriterium for at få indrømmet markedsøkonomisk behandling, heller ikke anset for at opfylde kravet i grundforordningens artikel 9, stk. 5, litra d), dvs. kravet om, at valutakursomregninger skal foregå til markedskursen. |
| --- | --- |

(94)

Eftersom ingen producent i forbindelse med ovenstående analyse af spørgsmålet om markedsøkonomisk behandling kunne dokumentere at opfylde det første kriterium på grund af retlige eller faktiske krav om at eksportere hele eller en betydelig del af deres produktion, kunne det desuden konstateres, at producenterne ikke frit kan fastsætte deres eksportmængder og salgsbetingelser, men at disse blev fastsat på grundlag af den administrative godkendelsesproces i henhold til de stikprøveudvalgte kinesiske eksporterende producenters stiftelsesoverenskomster og/eller erhvervslicens. Ingen af de stikprøveudvalgte kinesiske eksporterende producenter kunne således påvise, at de opfyldte kravene i grundforordningens artikel 9, stk. 5, litra b), der kræver en retlig eller faktisk fri fastsættelse af eksportsalget. Endvidere blev de fire virksomheder, der ikke opfyldte det femte kriterium for at få indrømmet markedsøkonomisk behandling, heller ikke anset for at opfylde kravet i grundforordningens artikel 9, stk. 5, litra d), dvs. kravet om, at valutakursomregninger skal foregå til markedskursen.

| (95) | For så vidt angår Vietnam anmodede de eksporterende producenter, der ønskede markedsøkonomisk behandling, også om individuel behandling i det tilfælde, at de ikke blev indrømmet markedsøkonomisk behandling. |
| --- | --- |

(95)

For så vidt angår Vietnam anmodede de eksporterende producenter, der ønskede markedsøkonomisk behandling, også om individuel behandling i det tilfælde, at de ikke blev indrømmet markedsøkonomisk behandling.

| (96) | Det blev på grundlag af de foreliggende oplysninger konstateret, at disse virksomheder ikke opfyldte alle betingelser for individuel behandling, jf. grundforordningens artikel 9, stk. 5. |
| --- | --- |

(96)

Det blev på grundlag af de foreliggende oplysninger konstateret, at disse virksomheder ikke opfyldte alle betingelser for individuel behandling, jf. grundforordningens artikel 9, stk. 5.

| (97) | Navnlig blev det som nævnt ovenfor i forbindelse med analysen af spørgsmålet om markedsøkonomisk behandling fastslået, at eksportsalgsmængderne for fire af virksomhederne ikke blev fastsat frit af virksomhederne, men var fastsat i deres erhvervslicens. Det blev for de to 100 % statsejede virksomheder konstateret, at de ikke kunne påvise, at der var truffet passende foranstaltninger til at forhindre statslig indgriben. Det blev for de to resterende virksomheder konstateret, at de var forretningsmæssigt forbundet med en tredje virksomhed, der ikke opfyldte betingelserne for individuel behandling i henhold til grundforordningens artikel 9, stk. 5, på grund af restriktioner af eksportsalget og statslig indgriben i deres interne struktur og beslutningsproces. Der kunne ikke indrømmes individuel behandling til de to førstnævnte virksomheder, fordi der ville opstå en risiko for omgåelse af foranstaltningerne, hvis der blev anvendt forskellige toldsatser for de tre forretningsmæssig forbundne virksomheder. |
| --- | --- |

(97)

Navnlig blev det som nævnt ovenfor i forbindelse med analysen af spørgsmålet om markedsøkonomisk behandling fastslået, at eksportsalgsmængderne for fire af virksomhederne ikke blev fastsat frit af virksomhederne, men var fastsat i deres erhvervslicens. Det blev for de to 100 % statsejede virksomheder konstateret, at de ikke kunne påvise, at der var truffet passende foranstaltninger til at forhindre statslig indgriben. Det blev for de to resterende virksomheder konstateret, at de var forretningsmæssigt forbundet med en tredje virksomhed, der ikke opfyldte betingelserne for individuel behandling i henhold til grundforordningens artikel 9, stk. 5, på grund af restriktioner af eksportsalget og statslig indgriben i deres interne struktur og beslutningsproces. Der kunne ikke indrømmes individuel behandling til de to førstnævnte virksomheder, fordi der ville opstå en risiko for omgåelse af foranstaltningerne, hvis der blev anvendt forskellige toldsatser for de tre forretningsmæssig forbundne virksomheder.

4.3.   Normal værdi

4.3.1.   Referenceland

| (98) | For lande som anført i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra b), skal den normale værdi i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, i tilfælde af import fra lande uden markedsøkonomi og i det omfang, at der ikke kan indrømmes markedsøkonomisk behandling, fastsættes på grundlag af prisen eller den beregnede værdi i et referenceland. |
| --- | --- |

(98)

For lande som anført i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra b), skal den normale værdi i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, i tilfælde af import fra lande uden markedsøkonomi og i det omfang, at der ikke kan indrømmes markedsøkonomisk behandling, fastsættes på grundlag af prisen eller den beregnede værdi i et referenceland.

| (99) | I indledningsmeddelelsen oplyste Kommissionen, at den påtænkte at benytte Brasilien som egnet referenceland med henblik på at fastsætte den normale værdi for Kina og Vietnam, og den opfordrede interesserede parter til at fremsætte bemærkninger hertil. |
| --- | --- |

(99)

I indledningsmeddelelsen oplyste Kommissionen, at den påtænkte at benytte Brasilien som egnet referenceland med henblik på at fastsætte den normale værdi for Kina og Vietnam, og den opfordrede interesserede parter til at fremsætte bemærkninger hertil.

| (100) | Der blev modtaget bemærkninger fra de samarbejdsvillige eksporterende producenter med forslag om, at Thailand, Indien eller Indonesien var mere egnede referencelande end Brasilien. De væsentligste argumenter imod Brasilien som referenceland gik ud på, at Brasilien ikke kunne sammenlignes med hverken Kina eller Vietnam med hensyn til socioøkonomisk og kulturel udvikling eller med hensyn til BNI pr. indbygger, at Brasilien næsten ikke producerer noget STAF-fodtøj, og at Brasilien adskiller sig fra Kina og Vietnam med hensyn til arbejdskraftomkostninger og adgang til råvarer. |
| --- | --- |

(100)

Der blev modtaget bemærkninger fra de samarbejdsvillige eksporterende producenter med forslag om, at Thailand, Indien eller Indonesien var mere egnede referencelande end Brasilien. De væsentligste argumenter imod Brasilien som referenceland gik ud på, at Brasilien ikke kunne sammenlignes med hverken Kina eller Vietnam med hensyn til socioøkonomisk og kulturel udvikling eller med hensyn til BNI pr. indbygger, at Brasilien næsten ikke producerer noget STAF-fodtøj, og at Brasilien adskiller sig fra Kina og Vietnam med hensyn til arbejdskraftomkostninger og adgang til råvarer.

| (101) | Visse af de interesserede parter, der foreslog andre referencelande end Brasilien, fremførte det argument, at man i en tidligere undersøgelse vedrørende importen af visse former for fodtøj med overdel af læder eller plast fra Kina, Indonesien og Thailand (4) havde valgt Indonesien som referenceland, og at det derfor også kunne vælges som referenceland i forbindelse med nærværende undersøgelse. |
| --- | --- |

(101)

Visse af de interesserede parter, der foreslog andre referencelande end Brasilien, fremførte det argument, at man i en tidligere undersøgelse vedrørende importen af visse former for fodtøj med overdel af læder eller plast fra Kina, Indonesien og Thailand (4) havde valgt Indonesien som referenceland, og at det derfor også kunne vælges som referenceland i forbindelse med nærværende undersøgelse.

| (102) | Kommissionen anmodede om samarbejde med eksportører i Brasilien og i andre potentielle referencelande som Indien, Indonesien og Thailand. Der blev således fremsendt skrivelse til over 50 virksomheder i både Brasilen og Indien og til over 20 virksomheder i Indonesien. Kommissionen kontaktede desuden Thai Footwear Association og fik tilsagn om samarbejde fra seks thailandske eksporterende producenter. Ud af alle de virksomheder, hvortil der blev rettet henvendelse i andre lande, gav én indisk eksporterende producent, to indonesiske eksporterende producenter og otte brasilianske eksporterende producenter tilsagn om at samarbejde i undersøgelsen. |
| --- | --- |

(102)

Kommissionen anmodede om samarbejde med eksportører i Brasilien og i andre potentielle referencelande som Indien, Indonesien og Thailand. Der blev således fremsendt skrivelse til over 50 virksomheder i både Brasilen og Indien og til over 20 virksomheder i Indonesien. Kommissionen kontaktede desuden Thai Footwear Association og fik tilsagn om samarbejde fra seks thailandske eksporterende producenter. Ud af alle de virksomheder, hvortil der blev rettet henvendelse i andre lande, gav én indisk eksporterende producent, to indonesiske eksporterende producenter og otte brasilianske eksporterende producenter tilsagn om at samarbejde i undersøgelsen.

| (103) | Et af de vigtigste kriterier for valget af referenceland er hjemmemarkedssalgets repræsentativitet i referencelandet i forhold til eksporten af den omhandlede vare med oprindelse i det eller de ikke-markedsøkonomiske land(e), der er omfattet af proceduren. I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 2, der også finder anvendelse på referencelandet, vil hjemmemarkedspriserne i referencelandet normalt blive betragtet som repræsentative, hvis salgsmængden er mindst 5 % af den mængde, der eksporteres til Fællesskabet fra det ikke-markedsøkonomiske land. |
| --- | --- |

(103)

Et af de vigtigste kriterier for valget af referenceland er hjemmemarkedssalgets repræsentativitet i referencelandet i forhold til eksporten af den omhandlede vare med oprindelse i det eller de ikke-markedsøkonomiske land(e), der er omfattet af proceduren. I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 2, der også finder anvendelse på referencelandet, vil hjemmemarkedspriserne i referencelandet normalt blive betragtet som repræsentative, hvis salgsmængden er mindst 5 % af den mængde, der eksporteres til Fællesskabet fra det ikke-markedsøkonomiske land.

| (104) | Det skal med hensyn til Indonesien bemærkes, at de to samarbejdsvillige indonesiske eksporterende producenter oplyste om et hjemmemarkedssalg, der ikke var tilstrækkelig repræsentativt i forhold til eksporten fra de omhandlede lande. |
| --- | --- |

(104)

Det skal med hensyn til Indonesien bemærkes, at de to samarbejdsvillige indonesiske eksporterende producenter oplyste om et hjemmemarkedssalg, der ikke var tilstrækkelig repræsentativt i forhold til eksporten fra de omhandlede lande.

| (105) | Fra Indien var der kun én samarbejdsvillig eksportør, der henvendte sig. Denne eksportørs hjemmemarkedssalg repræsenterede dog mindre end 5 % af den vietnamesiske eksport og var derfor ikke tilstrækkelig repræsentativ i forhold til den samlede eksport fra de omhandlede lande. |
| --- | --- |

(105)

Fra Indien var der kun én samarbejdsvillig eksportør, der henvendte sig. Denne eksportørs hjemmemarkedssalg repræsenterede dog mindre end 5 % af den vietnamesiske eksport og var derfor ikke tilstrækkelig repræsentativ i forhold til den samlede eksport fra de omhandlede lande.

| (106) | Fra Thailand var der seks eksporterende producenter, der henvendte sig og samarbejdede ved at besvare spørgeskemaet. De havde ikke et hjemmemarkedssalg, der repræsenterede mindst 5 % af Kinas eller Vietnams eksport, og de var således ikke tilstrækkelig repræsentative i forhold til den samlede eksport fra de omhandlede lande. Thailand blev derfor ikke anset for at være et passende referenceland. |
| --- | --- |

(106)

Fra Thailand var der seks eksporterende producenter, der henvendte sig og samarbejdede ved at besvare spørgeskemaet. De havde ikke et hjemmemarkedssalg, der repræsenterede mindst 5 % af Kinas eller Vietnams eksport, og de var således ikke tilstrækkelig repræsentative i forhold til den samlede eksport fra de omhandlede lande. Thailand blev derfor ikke anset for at være et passende referenceland.

| (107) | Derimod oplyste tre af de største brasilianske eksporterende producenter blandt de otte, der samarbejdede, om et hjemmemarkedssalg, der for hver især repræsenterede over 50 % af deres egen eksport, og det blev ligeledes konstateret, at deres samlede hjemmemarkedssalg repræsenterede mindst 5 % i forhold til eksporten fra de to omhandlede lande. |
| --- | --- |

(107)

Derimod oplyste tre af de største brasilianske eksporterende producenter blandt de otte, der samarbejdede, om et hjemmemarkedssalg, der for hver især repræsenterede over 50 % af deres egen eksport, og det blev ligeledes konstateret, at deres samlede hjemmemarkedssalg repræsenterede mindst 5 % i forhold til eksporten fra de to omhandlede lande.

| (108) | Brasilien forekom således på grundlag af ovenstående at være det mest egnede land på grund af hjemmemarkedssalgets repræsentativitet, der gjorde det muligt at undgå en beregning af den normale værdi og eventuelle talrige justeringer. |
| --- | --- |

(108)

Brasilien forekom således på grundlag af ovenstående at være det mest egnede land på grund af hjemmemarkedssalgets repræsentativitet, der gjorde det muligt at undgå en beregning af den normale værdi og eventuelle talrige justeringer.

| (109) | Hvad angår konkurrencen synes valget af Brasilien som referenceland også at være hensigtsmæssigt, eftersom landet har over 7 000 producenter med en samlet produktion på over 700 mio. par sko i 2004 og et hjemmemarkedsforbrug på over 500 mio. par sko i 2004. Exporten repræsenterede omkring 200 mio. par sko i 2004, hvoraf over 50 % var fodtøj med overdel af læder. Brasilien eksporterer hovedsagelig til Nordamerika (USA og Canada), Sydamerika og Europa. Importen repræsenterede omkring 9 mio. par sko i 2004, hvoraf omkring 80 % var fra de omhandlede lande. |
| --- | --- |

(109)

Hvad angår konkurrencen synes valget af Brasilien som referenceland også at være hensigtsmæssigt, eftersom landet har over 7 000 producenter med en samlet produktion på over 700 mio. par sko i 2004 og et hjemmemarkedsforbrug på over 500 mio. par sko i 2004. Exporten repræsenterede omkring 200 mio. par sko i 2004, hvoraf over 50 % var fodtøj med overdel af læder. Brasilien eksporterer hovedsagelig til Nordamerika (USA og Canada), Sydamerika og Europa. Importen repræsenterede omkring 9 mio. par sko i 2004, hvoraf omkring 80 % var fra de omhandlede lande.

| (110) | Det blev med udgangspunkt i tal fra 2003 ligeledes konstateret, at Brasilien havde det højeste hjemmemarkedsforbrug af sko pr. indbygger (2,7) foran Thailand (2,3), Indonesien (1,7) og Indien (0,6) (alle typer sko inkluderet). |
| --- | --- |

(110)

Det blev med udgangspunkt i tal fra 2003 ligeledes konstateret, at Brasilien havde det højeste hjemmemarkedsforbrug af sko pr. indbygger (2,7) foran Thailand (2,3), Indonesien (1,7) og Indien (0,6) (alle typer sko inkluderet).

| (111) | Fordi det blev besluttet, at STAF-fodtøj ikke skulle være omfattet af undersøgelsen, jf. betragtning 19, blev det anset for irrelevant, at Brasilien næsten ikke producerer denne type fodtøj. |
| --- | --- |

(111)

Fordi det blev besluttet, at STAF-fodtøj ikke skulle være omfattet af undersøgelsen, jf. betragtning 19, blev det anset for irrelevant, at Brasilien næsten ikke producerer denne type fodtøj.

| (112) | Visse parter gjorde gældende, at Brasilien adskilte sig for meget fra Kina og Vietnam med hensyn til den socioøkonomiske og kulturelle udvikling eller BNI pr. indbygger. |
| --- | --- |

(112)

Visse parter gjorde gældende, at Brasilien adskilte sig for meget fra Kina og Vietnam med hensyn til den socioøkonomiske og kulturelle udvikling eller BNI pr. indbygger.

| (113) | Det skal for det første påpeges, at forskellene i den kulturelle udvikling ikke er relevante for valget af referenceland, da et referenceland skal afspejle markedsøkonomiske vilkår og ikke et sammenligneligt kulturelt udviklingsniveau. |
| --- | --- |

(113)

Det skal for det første påpeges, at forskellene i den kulturelle udvikling ikke er relevante for valget af referenceland, da et referenceland skal afspejle markedsøkonomiske vilkår og ikke et sammenligneligt kulturelt udviklingsniveau.

| (114) | Hvad angår anvendelsen af et land på et andet økonomisk udviklingstrin skal det nævnes, at et land uden markedsøkonomi eller med en overgangsøkonomi pr. definition ikke har de samme økonomiske karakteristika som et land med markedsøkonomi. Det er ikke usædvanligt, at der er en sådan forskel i den økonomiske udvikling mellem et referenceland og et land uden markedsøkonomi eller med en overgangsøkonomi. Dette er dog ingen hindring for at vælge Brasilien som referenceland, så længe det anses for mere egnet med hensyn til de andre relevante faktorer. |
| --- | --- |

(114)

Hvad angår anvendelsen af et land på et andet økonomisk udviklingstrin skal det nævnes, at et land uden markedsøkonomi eller med en overgangsøkonomi pr. definition ikke har de samme økonomiske karakteristika som et land med markedsøkonomi. Det er ikke usædvanligt, at der er en sådan forskel i den økonomiske udvikling mellem et referenceland og et land uden markedsøkonomi eller med en overgangsøkonomi. Dette er dog ingen hindring for at vælge Brasilien som referenceland, så længe det anses for mere egnet med hensyn til de andre relevante faktorer.

| (115) | Det samme kan konkluderes med hensyn til forskellen i indkomst pr. indbygger, der ligeledes er en indikator for den økonomiske udvikling. Det er desuden værd at bemærke, at Brasilien på grundlag af Verdensbankens hovedkriterier for klassificering af økonomier efter bruttonationalindkomst pr. indbygger klassificeres i samme kategori som Kina, Thailand og Indonesien. |
| --- | --- |

(115)

Det samme kan konkluderes med hensyn til forskellen i indkomst pr. indbygger, der ligeledes er en indikator for den økonomiske udvikling. Det er desuden værd at bemærke, at Brasilien på grundlag af Verdensbankens hovedkriterier for klassificering af økonomier efter bruttonationalindkomst pr. indbygger klassificeres i samme kategori som Kina, Thailand og Indonesien.

| (116) | Adskillige interesserede parter understregede det forhold, at arbejdskraftomkostninger er højere i Brasilien end i Kina og Vietnam, og at Indien, Indonesien eller Thailand, hvis arbejdskraftomkostninger er mere sammenlignelige, ville være bedre egnet som referencelande. |
| --- | --- |

(116)

Adskillige interesserede parter understregede det forhold, at arbejdskraftomkostninger er højere i Brasilien end i Kina og Vietnam, og at Indien, Indonesien eller Thailand, hvis arbejdskraftomkostninger er mere sammenlignelige, ville være bedre egnet som referencelande.

| (117) | Der henvises i denne henseende til, at referencelandet ikke nødvendigvis skal vælges blandt lande, der har de samme eller næsten de samme omkostninger som de omhandlede lande, da det jo netop er disse omkostninger, der formodes af være fordrejede, fordi de omhandlede lande ikke har nogen markedsøkonomi eller har en overgangsøkonomi. Som nævnt i betragtning 114 kan et land på et andet økonomisk udviklingstrin vælges som referenceland for et land uden markedsøkonomi eller en overgangsøkonomi. På samme vis anses arbejdskraftomkostninger, der er udtryk for et lands økonomiske udviklingstrin, ikke i sig selv for et relevant kriterium. |
| --- | --- |

(117)

Der henvises i denne henseende til, at referencelandet ikke nødvendigvis skal vælges blandt lande, der har de samme eller næsten de samme omkostninger som de omhandlede lande, da det jo netop er disse omkostninger, der formodes af være fordrejede, fordi de omhandlede lande ikke har nogen markedsøkonomi eller har en overgangsøkonomi. Som nævnt i betragtning 114 kan et land på et andet økonomisk udviklingstrin vælges som referenceland for et land uden markedsøkonomi eller en overgangsøkonomi. På samme vis anses arbejdskraftomkostninger, der er udtryk for et lands økonomiske udviklingstrin, ikke i sig selv for et relevant kriterium.

| (118) | Som nævnt ovenfor var samarbejdet fra de indiske, thailandske og indonesiske eksporterende producenter ikke tilstrækkeligt til at sikre et repræsentativt hjemmemarkedssalg. At vælge et af disse lande som referenceland ville medføre en unødvendig anvendelse af en beregnet normal værdi og talrige justeringer. |
| --- | --- |

(118)

Som nævnt ovenfor var samarbejdet fra de indiske, thailandske og indonesiske eksporterende producenter ikke tilstrækkeligt til at sikre et repræsentativt hjemmemarkedssalg. At vælge et af disse lande som referenceland ville medføre en unødvendig anvendelse af en beregnet normal værdi og talrige justeringer.

| (119) | Visse interesserede parter fremførte ligeledes, at omkostningsstrukturen i Brasilien ikke er den samme som i de omhandlede lande, eftersom visse omkostninger (forskning og udvikling, design osv.) for de kinesiske og vietnamesiske eksportørers vedkommende væltes over på kunderne, mens de for Brasiliens vedkommende afholdes af de brasilianske producenter og således er indregnet i deres produktionsomkostninger. |
| --- | --- |

(119)

Visse interesserede parter fremførte ligeledes, at omkostningsstrukturen i Brasilien ikke er den samme som i de omhandlede lande, eftersom visse omkostninger (forskning og udvikling, design osv.) for de kinesiske og vietnamesiske eksportørers vedkommende væltes over på kunderne, mens de for Brasiliens vedkommende afholdes af de brasilianske producenter og således er indregnet i deres produktionsomkostninger.

| (120) | Det blev således i visse tilfælde konstateret, at eksportører fra de omhandlede lande solgte den omhandlede vare til tidligere EF-producenter i Fællesskabet, der stadig afholder ovennævnte elementer af produktionsomkostningerne og sælger varen under deres eget varemærke. Dette er dog ikke nogen grund til at afvise Brasilien som et egnet referenceland, eftersom der kan foretages justeringer for sådanne omkostninger i forbindelse med fastsættelsen af den normale værdi. |
| --- | --- |

(120)

Det blev således i visse tilfælde konstateret, at eksportører fra de omhandlede lande solgte den omhandlede vare til tidligere EF-producenter i Fællesskabet, der stadig afholder ovennævnte elementer af produktionsomkostningerne og sælger varen under deres eget varemærke. Dette er dog ikke nogen grund til at afvise Brasilien som et egnet referenceland, eftersom der kan foretages justeringer for sådanne omkostninger i forbindelse med fastsættelsen af den normale værdi.

| (121) | De interesserede parter påpegede ligeledes, at der var forskel i adgangen til råvarer, særlig læder, mellem Brasilien på den ene side og Kina og Vietnam på den anden side. Det blev imidlertid konstateret, at disse påstande var indbyrdes modstridende og ikke indeholdt nogen tilstrækkelige beviser for, hvorfor andre lande ville være bedre egnet. Visse interesserede parter gjorde f.eks. gældende, at der er ubegrænset adgang til råvarer i de omhandlede lande, mens der kun er adgang til de grundlæggende råvarer i Brasilien. Andre interesserede parter påstod derimod, at de omhandlede lande er nødt til at importere okselæder og ikke har same adgang til råvarer som Brasilien, der har en omfattende og veletableret produktion af rålæder. |
| --- | --- |

(121)

De interesserede parter påpegede ligeledes, at der var forskel i adgangen til råvarer, særlig læder, mellem Brasilien på den ene side og Kina og Vietnam på den anden side. Det blev imidlertid konstateret, at disse påstande var indbyrdes modstridende og ikke indeholdt nogen tilstrækkelige beviser for, hvorfor andre lande ville være bedre egnet. Visse interesserede parter gjorde f.eks. gældende, at der er ubegrænset adgang til råvarer i de omhandlede lande, mens der kun er adgang til de grundlæggende råvarer i Brasilien. Andre interesserede parter påstod derimod, at de omhandlede lande er nødt til at importere okselæder og ikke har same adgang til råvarer som Brasilien, der har en omfattende og veletableret produktion af rålæder.

| (122) | Visse interesserede parter bekræftede imidlertid, at Brasilien har nemmere adgang til læder end de omhandlede lande. Brasilien har navnlig en af verdens største kommercielle kvægbesætninger og flere hundrede virksomheder, der er specialiserede inden for garvning og læderbehandling. Den brasilianske garvningsindustri producerer årligt mere end 30 mio. huder, hvoraf kun 40 % går til det brasilianske forbrug (fodtøj, lædervarer, møbler). En sådan knowhow med hensyn til behandlingen og tilgængeligheden af råvarer kan kun have en pristrykkende effekt på de brasilianske produktionsomkostninger. Påstanden om, at Brasilien ikke ville være et hensigtsmæssigt valg ud fra kriteriet om adgang til råvarer, blev derfor afvist. |
| --- | --- |

(122)

Visse interesserede parter bekræftede imidlertid, at Brasilien har nemmere adgang til læder end de omhandlede lande. Brasilien har navnlig en af verdens største kommercielle kvægbesætninger og flere hundrede virksomheder, der er specialiserede inden for garvning og læderbehandling. Den brasilianske garvningsindustri producerer årligt mere end 30 mio. huder, hvoraf kun 40 % går til det brasilianske forbrug (fodtøj, lædervarer, møbler). En sådan knowhow med hensyn til behandlingen og tilgængeligheden af råvarer kan kun have en pristrykkende effekt på de brasilianske produktionsomkostninger. Påstanden om, at Brasilien ikke ville være et hensigtsmæssigt valg ud fra kriteriet om adgang til råvarer, blev derfor afvist.

| (123) | De samme interesserede parter gjorde herefter gældende, at de omhandlede lande anvender læder af lavere kvalitet end det læder, der anvendes af de brasilianske producenter. Det skal i denne henseende bemærkes, at det fremgik af undersøgelsen af de stikprøveudvalgte kinesiske og vietnamesiske eksporterende producenter, at kvaliteten af det læder, som de anvendte, var højere end kvaliteten af det læder, som de brasilianske producenter anvendte. Dette er imidlertid ikke nogen grund til at afvise Brasilien som et egnet referenceland, eftersom der kan foretages en justering for en forskel i fysiske karakteristika for at tage hensyn til en eventuel forskel i læderets kvalitet. |
| --- | --- |

(123)

De samme interesserede parter gjorde herefter gældende, at de omhandlede lande anvender læder af lavere kvalitet end det læder, der anvendes af de brasilianske producenter. Det skal i denne henseende bemærkes, at det fremgik af undersøgelsen af de stikprøveudvalgte kinesiske og vietnamesiske eksporterende producenter, at kvaliteten af det læder, som de anvendte, var højere end kvaliteten af det læder, som de brasilianske producenter anvendte. Dette er imidlertid ikke nogen grund til at afvise Brasilien som et egnet referenceland, eftersom der kan foretages en justering for en forskel i fysiske karakteristika for at tage hensyn til en eventuel forskel i læderets kvalitet.

| (124) | Det blev på grundlag af ovenstående konkluderet, at Brasilien er et egnet referenceland. |
| --- | --- |

(124)

Det blev på grundlag af ovenstående konkluderet, at Brasilien er et egnet referenceland.

4.3.2.   Fastsættelse af den normale værdi i referencelandet

| (125) | Efter valget af Brasilien som referenceland blev den normale værdi beregnet på grundlag af de oplysninger, der blev bekræftet hos de tre største samarbejdsvillige brasilianske producenter. |
| --- | --- |

(125)

Efter valget af Brasilien som referenceland blev den normale værdi beregnet på grundlag af de oplysninger, der blev bekræftet hos de tre største samarbejdsvillige brasilianske producenter.

| (126) | Det blev konstateret, at de tre brasilianske producenters hjemmemarkedssalg af den same vare var repræsentativt i forhold til de kinesiske og vietnamesiske eksporterende producenters eksport af den omhandlede vare til Fællesskabet. |
| --- | --- |

(126)

Det blev konstateret, at de tre brasilianske producenters hjemmemarkedssalg af den same vare var repræsentativt i forhold til de kinesiske og vietnamesiske eksporterende producenters eksport af den omhandlede vare til Fællesskabet.

| (127) | Det blev også undersøgt, om hjemmemarkedssalget kunne anses for at have fundet sted i normal handel, ved at fastsætte andelen af fortjenstgivende salg til uafhængige kunder. Den kontrol, der blev foretaget af de tre største producenter, viste, at mængden af en varetype solgt til en nettopris, der svarede til eller lå over enhedsomkostningerne, udgjorde mindst 80 % af den samlede salgsmængde for hver producent. Derfor blev den normale værdi beregnet på grundlag af den faktiske hjemmemarkedspris, beregnet som et vejet gennemsnit af priserne for den omhandlede vare ved hjemmemarkedssalg i undersøgelsesperioden, uanset om disse havde været fortjenstgivende eller ej. |
| --- | --- |

(127)

Det blev også undersøgt, om hjemmemarkedssalget kunne anses for at have fundet sted i normal handel, ved at fastsætte andelen af fortjenstgivende salg til uafhængige kunder. Den kontrol, der blev foretaget af de tre største producenter, viste, at mængden af en varetype solgt til en nettopris, der svarede til eller lå over enhedsomkostningerne, udgjorde mindst 80 % af den samlede salgsmængde for hver producent. Derfor blev den normale værdi beregnet på grundlag af den faktiske hjemmemarkedspris, beregnet som et vejet gennemsnit af priserne for den omhandlede vare ved hjemmemarkedssalg i undersøgelsesperioden, uanset om disse havde været fortjenstgivende eller ej.

4.4.   Eksportpris

| (128) | De eksporterende producenter solgte ved eksport til Fællesskabet enten direkte til uafhængige kunder eller gennem ikke-forretningsmæssigt forbundne handelsvirksomheder uden for Fællesskabet. |
| --- | --- |

(128)

De eksporterende producenter solgte ved eksport til Fællesskabet enten direkte til uafhængige kunder eller gennem ikke-forretningsmæssigt forbundne handelsvirksomheder uden for Fællesskabet.

| (129) | I de tilfælde, hvor eksportsalget til Fællesskabet gik direkte til uafhængige kunder, blev eksportpriserne fastsat på grundlag af de priser, der faktisk var betalt eller skulle betales for den omhandlede vare, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 8. |
| --- | --- |

(129)

I de tilfælde, hvor eksportsalget til Fællesskabet gik direkte til uafhængige kunder, blev eksportpriserne fastsat på grundlag af de priser, der faktisk var betalt eller skulle betales for den omhandlede vare, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 8.

| (130) | I de tilfælde, hvor eksportsalget til Fællesskabet fandt sted gennem ikke-forretningsmæssigt forbundne handelsselskaber, blev eksportpriserne fastsat på grundlag af priserne på den omhandlede vare, når den blev solgt af de pågældende producenter til handelsselskaberne, dvs. til ikke-forretningsmæssigt forbundne købere, med henblik på eksport, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 8. |
| --- | --- |

(130)

I de tilfælde, hvor eksportsalget til Fællesskabet fandt sted gennem ikke-forretningsmæssigt forbundne handelsselskaber, blev eksportpriserne fastsat på grundlag af priserne på den omhandlede vare, når den blev solgt af de pågældende producenter til handelsselskaberne, dvs. til ikke-forretningsmæssigt forbundne købere, med henblik på eksport, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 8.

4.5.   Sammenligning

| (131) | Sammenligningen mellem den normale værdi og eksportprisen blev foretaget ab fabrik. |
| --- | --- |

(131)

Sammenligningen mellem den normale værdi og eksportprisen blev foretaget ab fabrik.

| (132) | For at sikre en rimelig sammenligning mellem den normale værdi og eksportprisen blev der i form af justeringer taget behørigt hensyn til forskelle, der påvirkede priserne og prisernes sammenlignelighed, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10. For alle undersøgte eksporterende producenter blev der derfor indrømmet justeringer for forskelle i omkostninger til land- og søtransport, forsikring, håndtering og lastning samt dermed forbundne omkostninger, emballering, kreditter, garantier og kautioner samt provision, når dette var relevant og berettiget. Der er ligeledes foretaget en justering i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 10, litra a), for at tage højde for læderets kvalitet og i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 10, litra k), for at tage højde for omkostninger til forskning og udvikling samt design. |
| --- | --- |

(132)

For at sikre en rimelig sammenligning mellem den normale værdi og eksportprisen blev der i form af justeringer taget behørigt hensyn til forskelle, der påvirkede priserne og prisernes sammenlignelighed, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10. For alle undersøgte eksporterende producenter blev der derfor indrømmet justeringer for forskelle i omkostninger til land- og søtransport, forsikring, håndtering og lastning samt dermed forbundne omkostninger, emballering, kreditter, garantier og kautioner samt provision, når dette var relevant og berettiget. Der er ligeledes foretaget en justering i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 10, litra a), for at tage højde for læderets kvalitet og i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 10, litra k), for at tage højde for omkostninger til forskning og udvikling samt design.

| (133) | For de eksporterede varetyper, der ikke blev solgt på det brasilianske hjemmemarked, blev salgspriserne for tilsvarende varetyper anvendt til beregningen af normalværdien med de nødvendige justeringer. |
| --- | --- |

(133)

For de eksporterede varetyper, der ikke blev solgt på det brasilianske hjemmemarked, blev salgspriserne for tilsvarende varetyper anvendt til beregningen af normalværdien med de nødvendige justeringer.

4.6.   Dumpingmargen

4.6.1.   Generel metode

| (134) | I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 11 og 12, blev dumpingmargenerne fastsat på grundlag af en sammenligning af det vejede gennemsnit af den normale værdi og det vejede gennemsnit af eksportpriserne pr. varetype som fastlagt ovenfor. Da ingen af de stikprøveudvalgte eksporterende producenter opfyldte kriterierne for at få indrømmet markedsøkonomisk behandling eller individuel behandling, blev en vejet gennemsnitlig dumpingmargen beregnet for alle virksomheder i stikprøven af kinesiske eksportører, og en anden blev beregnet for virksomhederne i stikprøven af vietnamesiske eksportører. |
| --- | --- |

(134)

I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 11 og 12, blev dumpingmargenerne fastsat på grundlag af en sammenligning af det vejede gennemsnit af den normale værdi og det vejede gennemsnit af eksportpriserne pr. varetype som fastlagt ovenfor. Da ingen af de stikprøveudvalgte eksporterende producenter opfyldte kriterierne for at få indrømmet markedsøkonomisk behandling eller individuel behandling, blev en vejet gennemsnitlig dumpingmargen beregnet for alle virksomheder i stikprøven af kinesiske eksportører, og en anden blev beregnet for virksomhederne i stikprøven af vietnamesiske eksportører.

| (135) | Dumpingmargenen for samarbejdsvillige eksporterende producenter, der gav sig til kende inden for den frist, der var fastsat i indledningsmeddelelsen, men som ikke indgik i stikprøverne eller blev behandlet individuelt, blev beregnet på grundlag af det vejede gennemsnit af dumpingmargenerne for de virksomheder, der indgik i stikprøven, jf. grundforordningens artikel 9, stk. 6. |
| --- | --- |

(135)

Dumpingmargenen for samarbejdsvillige eksporterende producenter, der gav sig til kende inden for den frist, der var fastsat i indledningsmeddelelsen, men som ikke indgik i stikprøverne eller blev behandlet individuelt, blev beregnet på grundlag af det vejede gennemsnit af dumpingmargenerne for de virksomheder, der indgik i stikprøven, jf. grundforordningens artikel 9, stk. 6.

| (136) | For de eksporterende producenter, som hverken besvarede Kommissionens spørgeskema eller på anden måde gav sig til kende, fastsattes dumpingmargenen på grundlag af de foreliggende faktiske oplysninger i overensstemmelse med grundforordningens artikel 18, stk. 1. |
| --- | --- |

(136)

For de eksporterende producenter, som hverken besvarede Kommissionens spørgeskema eller på anden måde gav sig til kende, fastsattes dumpingmargenen på grundlag af de foreliggende faktiske oplysninger i overensstemmelse med grundforordningens artikel 18, stk. 1.

| (137) | For at fastsætte dumpingmargenen for ikke-samarbejdsvillige eksporterende producenter blev graden af manglende samarbejdsvilje først fastslået. Med henblik herpå blev den eksportmængde til Fællesskabet, som de samarbejdsvillige eksporterende producenter havde oplyst, sammenlignet med Eurostats tilsvarende importstatistikker. |
| --- | --- |

(137)

For at fastsætte dumpingmargenen for ikke-samarbejdsvillige eksporterende producenter blev graden af manglende samarbejdsvilje først fastslået. Med henblik herpå blev den eksportmængde til Fællesskabet, som de samarbejdsvillige eksporterende producenter havde oplyst, sammenlignet med Eurostats tilsvarende importstatistikker.

| (138) | Der hvor graden af samarbejdsvilje var lav, dvs. hvor under 80 % af den samlede eksport af den omhandlede vare kom fra samarbejdsvillige eksportører, blev det fundet passende at fastsætte dumpingmargenen for ikke-samarbejdsvillige eksporterende producenter til et højere niveau end den højeste dumpingmargen, der blev fastsat for de samarbejdsvillige eksporterende producenter. I sådanne tilfælde blev dumpingmargenen derfor fastsat til et niveau, der svarer til den vejede gennemsnitlige dumpingmargen for de varetyper, som blev mest solgt af de samarbejdsvillige eksporterende producenter, der havde de højeste dumpingmargener. |
| --- | --- |

(138)

Der hvor graden af samarbejdsvilje var lav, dvs. hvor under 80 % af den samlede eksport af den omhandlede vare kom fra samarbejdsvillige eksportører, blev det fundet passende at fastsætte dumpingmargenen for ikke-samarbejdsvillige eksporterende producenter til et højere niveau end den højeste dumpingmargen, der blev fastsat for de samarbejdsvillige eksporterende producenter. I sådanne tilfælde blev dumpingmargenen derfor fastsat til et niveau, der svarer til den vejede gennemsnitlige dumpingmargen for de varetyper, som blev mest solgt af de samarbejdsvillige eksporterende producenter, der havde de højeste dumpingmargener.

| (139) | Der hvor graden af samarbejdsvilje var høj, dvs. hvor mindst 80 % af den samlede eksport af den omhandlede vare kom fra samarbejdsvillige eksportører, blev det fundet passende at fastsætte dumpingmargenen for ikke-samarbejdsvillige eksporterende producenter til niveauet for den vejede gennemsnitlige dumpingmargen, der blev fastsat for de samarbejdsvillige eksporterende producenter i det omhandlede land. |
| --- | --- |

(139)

Der hvor graden af samarbejdsvilje var høj, dvs. hvor mindst 80 % af den samlede eksport af den omhandlede vare kom fra samarbejdsvillige eksportører, blev det fundet passende at fastsætte dumpingmargenen for ikke-samarbejdsvillige eksporterende producenter til niveauet for den vejede gennemsnitlige dumpingmargen, der blev fastsat for de samarbejdsvillige eksporterende producenter i det omhandlede land.

| (140) | Det har været Kommissionens sædvanlige praksis at betragte forretningsmæssigt forbundne eksporterende producenter eller eksporterende producenter, der tilhører samme gruppe, som en enkelt enhed med henblik på at fastsætte en dumpingmargen og således kun fastsætte en enkelt dumpingmargen for disse. Dette skyldes især, at en beregning af individuelle dumpingmargener kan tilskynde til omgåelse af antidumpingforanstaltningerne, idet forretningsmæssigt forbundne eksporterende producenter herved vil kunne kanalisere deres eksport til Fællesskabet gennem den virksomhed, der har den laveste individuelle dumpingmargen, hvorved foranstaltningerne ville blive virkningsløse. |
| --- | --- |

(140)

Det har været Kommissionens sædvanlige praksis at betragte forretningsmæssigt forbundne eksporterende producenter eller eksporterende producenter, der tilhører samme gruppe, som en enkelt enhed med henblik på at fastsætte en dumpingmargen og således kun fastsætte en enkelt dumpingmargen for disse. Dette skyldes især, at en beregning af individuelle dumpingmargener kan tilskynde til omgåelse af antidumpingforanstaltningerne, idet forretningsmæssigt forbundne eksporterende producenter herved vil kunne kanalisere deres eksport til Fællesskabet gennem den virksomhed, der har den laveste individuelle dumpingmargen, hvorved foranstaltningerne ville blive virkningsløse.

| (141) | Det blev i henhold til denne praksis konstateret, at tre ikke-forbundne eksporterende producenter i Vietnam var individuelt forbundet til tre andre eksporterende producenter. Det blev for disse eksporterende producenter besluttet først at beregne en dumpingmargen for hver af de seks virksomheder. Der blev herefter fastsat en vejet gennemsnitlig dumpingmargen for hver af de tre grupper af forretningsmæssigt forbundne virksomheder på grundlag af dumpingmargenen for de to virksomheder i hver gruppe. |
| --- | --- |

(141)

Det blev i henhold til denne praksis konstateret, at tre ikke-forbundne eksporterende producenter i Vietnam var individuelt forbundet til tre andre eksporterende producenter. Det blev for disse eksporterende producenter besluttet først at beregne en dumpingmargen for hver af de seks virksomheder. Der blev herefter fastsat en vejet gennemsnitlig dumpingmargen for hver af de tre grupper af forretningsmæssigt forbundne virksomheder på grundlag af dumpingmargenen for de to virksomheder i hver gruppe.

| (142) | Sammenligningen af tallene for eksporten til Fællesskabet, som blev oplyst af de eksporterende producenter i hvert eksportland, og den samlede importmængde fra hvert eksportland, viste, at der var et højt samarbejdsniveau, eftersom denne eksport repræsenterede over 90 % af den samlede EF-import fra hvert eksportland i undersøgelsesperioden. |
| --- | --- |

(142)

Sammenligningen af tallene for eksporten til Fællesskabet, som blev oplyst af de eksporterende producenter i hvert eksportland, og den samlede importmængde fra hvert eksportland, viste, at der var et højt samarbejdsniveau, eftersom denne eksport repræsenterede over 90 % af den samlede EF-import fra hvert eksportland i undersøgelsesperioden.

| (143) | Den landsdækkende gennemsnitlige dumpingmargen for hvert eksportland blev derfor fastsat på grundlag af den vejede gennemsnitlige dumpingmargen for de samarbejdsvillige eksporterende producenter, der indgik i stikprøven, og hvis oplysninger om eksportpriser kunne betragtes som pålidelige. Det skal bemærkes, at oplysningerne om eksportpriser fra fire af de stikprøveudvalgte kinesiske eksporterende producenter ikke kunne anvendes, fordi de indleverede upålidelige oplysninger om transaktioner, der f.eks. omfattede ikke-omhandlede varer eller ikke var i overensstemmelse med kildedokumentationen. Der blev derfor fastsat en landsdækkende dumpingmargen som en procentdel af cif-prisen, Fællesskabets grænse, ufortoldet, for alle andre eksporterende producenter i det pågældende eksportland. Da der som anført i betragtning 134 ovenfor er blevet fastsat en dumpingmargen for de stikprøveudvalgte kinesiske eksportører og en for de stikprøveudvalgte vietnamesiske eksportører, bør disse dumpingmargener også anvendes for alle andre eksporterende producenter i de omhandlede lande. |
| --- | --- |

(143)

Den landsdækkende gennemsnitlige dumpingmargen for hvert eksportland blev derfor fastsat på grundlag af den vejede gennemsnitlige dumpingmargen for de samarbejdsvillige eksporterende producenter, der indgik i stikprøven, og hvis oplysninger om eksportpriser kunne betragtes som pålidelige. Det skal bemærkes, at oplysningerne om eksportpriser fra fire af de stikprøveudvalgte kinesiske eksporterende producenter ikke kunne anvendes, fordi de indleverede upålidelige oplysninger om transaktioner, der f.eks. omfattede ikke-omhandlede varer eller ikke var i overensstemmelse med kildedokumentationen. Der blev derfor fastsat en landsdækkende dumpingmargen som en procentdel af cif-prisen, Fællesskabets grænse, ufortoldet, for alle andre eksporterende producenter i det pågældende eksportland. Da der som anført i betragtning 134 ovenfor er blevet fastsat en dumpingmargen for de stikprøveudvalgte kinesiske eksportører og en for de stikprøveudvalgte vietnamesiske eksportører, bør disse dumpingmargener også anvendes for alle andre eksporterende producenter i de omhandlede lande.

4.6.2.   Dumpingmargener

5.   SKADE

5.1.   Almindelige oplysninger

| (144) | Det skal i lyset af ovenstående foreløbige konklusioner vedrørende varedefinitionen bemærkes, at alle tal vedrørende STAF-fodtøj ikke er omfattet af nedenstående analyse. |
| --- | --- |

(144)

Det skal i lyset af ovenstående foreløbige konklusioner vedrørende varedefinitionen bemærkes, at alle tal vedrørende STAF-fodtøj ikke er omfattet af nedenstående analyse.

| (145) | Der er foretaget en fuldstændig, men foreløbig analyse af skaden i forbindelse med den omhandlede vare, inklusive børnefodtøj. Da en foreløbig konstatering af væsentlig skade imidlertid skal foretages for den import, som de midlertidige foranstaltninger skal omfatte, gælder nedenstående detaljerede analyse ikke importen af børnefodtøj, eftersom det foreløbigt er besluttet, at denne type fodtøj af hensyn til Fællesskabets interesser ikke skal være omfattet af foranstaltningerne. Dette anses for nødvendigt, fordi analysen er knyttet til foranstaltninger, som tager udgangspunkt i skadestærsklerne, som ikke er de samme, når der ikke tages højde for børnefodtøj. Det skal dog bemærkes, at udelukkelsen af børnefodtøj ikke påvirker de overordnede foreløbige konklusioner om skade. Alle de relevante skadesfaktorer peger således i samme retning, uanset om foranstaltningerne også gælder børnefodtøj. |
| --- | --- |

(145)

Der er foretaget en fuldstændig, men foreløbig analyse af skaden i forbindelse med den omhandlede vare, inklusive børnefodtøj. Da en foreløbig konstatering af væsentlig skade imidlertid skal foretages for den import, som de midlertidige foranstaltninger skal omfatte, gælder nedenstående detaljerede analyse ikke importen af børnefodtøj, eftersom det foreløbigt er besluttet, at denne type fodtøj af hensyn til Fællesskabets interesser ikke skal være omfattet af foranstaltningerne. Dette anses for nødvendigt, fordi analysen er knyttet til foranstaltninger, som tager udgangspunkt i skadestærsklerne, som ikke er de samme, når der ikke tages højde for børnefodtøj. Det skal dog bemærkes, at udelukkelsen af børnefodtøj ikke påvirker de overordnede foreløbige konklusioner om skade. Alle de relevante skadesfaktorer peger således i samme retning, uanset om foranstaltningerne også gælder børnefodtøj.

5.2.   EF-produktion

| (146) | I Fællesskabet produceres den omhandlede vare af mere end 8 000 producenter. Omkring 80 % af EF-produktionen er koncentreret i Italien, Portugal og Spanien. Fodtøj fremstilles også i næsten alle andre medlemsstater, dog i mindre omfang. |
| --- | --- |

(146)

I Fællesskabet produceres den omhandlede vare af mere end 8 000 producenter. Omkring 80 % af EF-produktionen er koncentreret i Italien, Portugal og Spanien. Fodtøj fremstilles også i næsten alle andre medlemsstater, dog i mindre omfang.

| (147) | Visse interesserede parter gjorde gældende, at selv om de ikke producerede den omhandlede vare i Fællesskabet, skulle de alligevel betragtes som EF-producenter, eftersom deres aktiviteter i forbindelse med design, udvikling af varemærke (branding), forskning og udvikling, management og detailsalg fortsat foregår i Fællesskabet. |
| --- | --- |

(147)

Visse interesserede parter gjorde gældende, at selv om de ikke producerede den omhandlede vare i Fællesskabet, skulle de alligevel betragtes som EF-producenter, eftersom deres aktiviteter i forbindelse med design, udvikling af varemærke (branding), forskning og udvikling, management og detailsalg fortsat foregår i Fællesskabet.

| (148) | Den sædvanlige praksis i denne henseende er, at kun virksomheder, der foretager den egentlige produktion i Fællesskabet, kan betragtes som EF-producenter. Hvad angår de traditionelle EF-producenter foregår alle aktiviteter vedrørende udvikling, design og fremstilling i Fællesskabet. Andre EF-producenter kan eventuelt købe dele af fodtøjet, som regel overdelen, uden for Fællesskabet, men produktionen af selve fodtøjet finder fortsat sted i Fællesskabet og den færdige vare anses for at have EF-oprindelse. Det er fordi de aktiviter, der medfører den væsentligste værditilvækst, finder sted i Fællesskabet. Dette blev ikke bestridt af nogen interesseret part. Situationen for de erhvervsdrivende, som der henvises til i ovenstående betragtning, er anderledes i den forstand, at selv om en del af design- og udviklingsaktiviteterne finder sted i Fællesskabet, foregår fremstillingen og produktudviklingen på fabriksniveau uden for Fællesskabet. De fremstillede varer kan ikke siges at have EF-oprindelse, og disse erhvervsdrivende i Fællesskabet kan derfor ikke betragtes som EF-producenter. Kravet blev derfor afvist. |
| --- | --- |

(148)

Den sædvanlige praksis i denne henseende er, at kun virksomheder, der foretager den egentlige produktion i Fællesskabet, kan betragtes som EF-producenter. Hvad angår de traditionelle EF-producenter foregår alle aktiviteter vedrørende udvikling, design og fremstilling i Fællesskabet. Andre EF-producenter kan eventuelt købe dele af fodtøjet, som regel overdelen, uden for Fællesskabet, men produktionen af selve fodtøjet finder fortsat sted i Fællesskabet og den færdige vare anses for at have EF-oprindelse. Det er fordi de aktiviter, der medfører den væsentligste værditilvækst, finder sted i Fællesskabet. Dette blev ikke bestridt af nogen interesseret part. Situationen for de erhvervsdrivende, som der henvises til i ovenstående betragtning, er anderledes i den forstand, at selv om en del af design- og udviklingsaktiviteterne finder sted i Fællesskabet, foregår fremstillingen og produktudviklingen på fabriksniveau uden for Fællesskabet. De fremstillede varer kan ikke siges at have EF-oprindelse, og disse erhvervsdrivende i Fællesskabet kan derfor ikke betragtes som EF-producenter. Kravet blev derfor afvist.

| (149) | Det blev konkluderet, at de i betragtning 146 nævnte producenter tegner sig for den samlede EF-produktion, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 1. |
| --- | --- |

(149)

Det blev konkluderet, at de i betragtning 146 nævnte producenter tegner sig for den samlede EF-produktion, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 1.

5.3.   Definition af EF-erhvervsgrenen

| (150) | Klagen blev indgivet af eller på vegne af EF-producenter, der repræsenterer i alt 814 virksomheder. Det blev konstateret, at disse klagere stod for en større andel af den samlede EF-produktion af den omhandlede vare, nemlig omkring 42 %. |
| --- | --- |

(150)

Klagen blev indgivet af eller på vegne af EF-producenter, der repræsenterer i alt 814 virksomheder. Det blev konstateret, at disse klagere stod for en større andel af den samlede EF-produktion af den omhandlede vare, nemlig omkring 42 %.

| (151) | Grundforordningens artikel 17 fandt anvendelse med henblik på skadesundersøgelsen og i betragtning af det store antal klagende EF-producenter. Der blev i overensstemmelse hermed udvalgt en stikprøve på 10 producenter. Disse 10 virksomheder, der repræsenterer lidt over 10 % af de klagende EF-producenters produktion, samarbejdede fuldt ud i undersøgelsen. |
| --- | --- |

(151)

Grundforordningens artikel 17 fandt anvendelse med henblik på skadesundersøgelsen og i betragtning af det store antal klagende EF-producenter. Der blev i overensstemmelse hermed udvalgt en stikprøve på 10 producenter. Disse 10 virksomheder, der repræsenterer lidt over 10 % af de klagende EF-producenters produktion, samarbejdede fuldt ud i undersøgelsen.

| (152) | De 814 klagende EF-producenter, dvs. de stikprøveudvalgte og de øvrige EF-producenter, anses på grundlag af ovenstående at udgøre EF-erhvervsgrenen, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 1, og artikel 5, stk. 4. De er i det følgende benævnt »EF-erhvervsgrenen«. |
| --- | --- |

(152)

De 814 klagende EF-producenter, dvs. de stikprøveudvalgte og de øvrige EF-producenter, anses på grundlag af ovenstående at udgøre EF-erhvervsgrenen, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 1, og artikel 5, stk. 4. De er i det følgende benævnt »EF-erhvervsgrenen«.

5.4.   EF-forbruget

| (153) | EF-forbruget blev fastslået på grundlag af følgende oplysninger:






  — | samtlige EF-producenters produktionsmængde |
| --- | --- | --- |

(153)

EF-forbruget blev fastslået på grundlag af følgende oplysninger:

—

samtlige EF-producenters produktionsmængde

| — | EF-producenternes eksport |
| --- | --- |

—

EF-producenternes eksport

| — | den samlede EF-import. |
| --- | --- |

—

den samlede EF-import.

| (154) | På dette grundlag udviklede EF-forbruget sig således: | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | Undersøgelsesperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Forbrug (i 1 000 par sko) | 586 280 | 530 130 | 550 028 | 577 573 | 591 053 |
| Indeks: 2001 = 100 | 100 | 90 | 94 | 99 | 101 |
| Kilde: Eurostat og oplysninger indeholdt i klagen. |

(154)

På dette grundlag udviklede EF-forbruget sig således:

2001

2002

2003

2004

Undersøgelsesperioden

Forbrug (i 1 000 par sko)

586 280

530 130

550 028

577 573

591 053

Indeks: 2001 = 100

100

90

94

99

101

Kilde: Eurostat og oplysninger indeholdt i klagen.

| (155) | EF-forbruget af fodtøj faldt først med 10 % i 2002, men steg herefter igen. Samlet set steg EF-forbruget med 1 %. EF-forbruget af fodtøj pr. indbygger forblev forholdsvis stabilt i den omhandlede periode. |
| --- | --- |

(155)

EF-forbruget af fodtøj faldt først med 10 % i 2002, men steg herefter igen. Samlet set steg EF-forbruget med 1 %. EF-forbruget af fodtøj pr. indbygger forblev forholdsvis stabilt i den omhandlede periode.

5.5.   Importen fra de omhandlede lande

5.5.1.   Kumulativ vurdering af virkningerne af den omhandlede dumpingimport

| (156) | Kommissionen overvejede, om virkningerne af dumpingimporten fra de omhandlede lande burde vurderes kumulativt på grundlag af kriterierne i grundforordningens artikel 3, stk. 4. Ifølge denne artikel vurderes følgevirkningerne af importen fra mere end ét land, der samtidig er omfattet af antidumpingundersøgelser, kun kumulativt, hvis det fastslås, at a) den dumpingmargen, der er fastlagt for importen fra hvert af de omhandlede lande, er højere end den minimumsværdi, der er anført i grundforordningens artikel 9, stk. 3, og at den importerede mængde fra hvert land ikke er ubetydelig, og b) det vil være hensigtsmæssigt at foretage en kumulativ vurdering af virkningerne af importen på baggrund af vilkårene for konkurrencen mellem de indførte varer og mellem de indførte varer og den i Fællesskabet fremstillede samme vare. |
| --- | --- |

(156)

Kommissionen overvejede, om virkningerne af dumpingimporten fra de omhandlede lande burde vurderes kumulativt på grundlag af kriterierne i grundforordningens artikel 3, stk. 4. Ifølge denne artikel vurderes følgevirkningerne af importen fra mere end ét land, der samtidig er omfattet af antidumpingundersøgelser, kun kumulativt, hvis det fastslås, at a) den dumpingmargen, der er fastlagt for importen fra hvert af de omhandlede lande, er højere end den minimumsværdi, der er anført i grundforordningens artikel 9, stk. 3, og at den importerede mængde fra hvert land ikke er ubetydelig, og b) det vil være hensigtsmæssigt at foretage en kumulativ vurdering af virkningerne af importen på baggrund af vilkårene for konkurrencen mellem de indførte varer og mellem de indførte varer og den i Fællesskabet fremstillede samme vare.

| (157) | Det konstateredes for det første, at dumpingmargenerne for hvert omhandlet land lå over ubetydelighedsgrænsen. Dumpingimportens mængde fra hvert af disse lande var desuden ikke ubetydelig, jf. grundforordningens artikel 5, stk. 7. Importmængden for Kina og Vietnam repræsenterede henholdsvis omkring 9 % og 14 % af EF-forbruget i undersøgelsesperioden. |
| --- | --- |

(157)

Det konstateredes for det første, at dumpingmargenerne for hvert omhandlet land lå over ubetydelighedsgrænsen. Dumpingimportens mængde fra hvert af disse lande var desuden ikke ubetydelig, jf. grundforordningens artikel 5, stk. 7. Importmængden for Kina og Vietnam repræsenterede henholdsvis omkring 9 % og 14 % af EF-forbruget i undersøgelsesperioden.

| (158) | Undersøgelsen viste desuden, at konkurrencevilkårene mellem de dumpingimporterede varer indbyrdes og mellem dumpingimporten og samme vare fremstillet i Fællesskabet var de samme. Det blev konstateret, at fodtøj med overdel af læder, der produceres/sælges af de omhandlede lande, og fodtøj, der produceres/sælges af EF-erhvervsgrenen, uanset oprindelse er i konkurrence med hinanden, eftersom de ligner hinanden med hensyn til grundlæggende karakteristika, opfattes som substituerbare af forbrugerne og distribueres gennem samme salgskanaler. Ydermere viste undersøgelsen, at importmængden har udviklet sig parallelt i begge lande: Begge lande har øget deres import med omkring 40 mio. par sko i perioden fra 2001 til undersøgelsesperioden. Importpriserne i disse to lande har også fulgt en tilsvarende faldende tendens, med et fald på 39 % for Kinas vedkommende og på 22 % for Vietnams vedkommende. Det fremgik desuden, at disse priser lå under EF-erhvervsgrenens priser i samme handelsled. |
| --- | --- |

(158)

Undersøgelsen viste desuden, at konkurrencevilkårene mellem de dumpingimporterede varer indbyrdes og mellem dumpingimporten og samme vare fremstillet i Fællesskabet var de samme. Det blev konstateret, at fodtøj med overdel af læder, der produceres/sælges af de omhandlede lande, og fodtøj, der produceres/sælges af EF-erhvervsgrenen, uanset oprindelse er i konkurrence med hinanden, eftersom de ligner hinanden med hensyn til grundlæggende karakteristika, opfattes som substituerbare af forbrugerne og distribueres gennem samme salgskanaler. Ydermere viste undersøgelsen, at importmængden har udviklet sig parallelt i begge lande: Begge lande har øget deres import med omkring 40 mio. par sko i perioden fra 2001 til undersøgelsesperioden. Importpriserne i disse to lande har også fulgt en tilsvarende faldende tendens, med et fald på 39 % for Kinas vedkommende og på 22 % for Vietnams vedkommende. Det fremgik desuden, at disse priser lå under EF-erhvervsgrenens priser i samme handelsled.

| (159) | Visse interesserede parter påstod, at betingelserne for kumulativ vurdering ikke var opfyldt i dette tilfælde, fordi de omhandlede landes markedsandele har udviklet sig forskelligt, og fordi deres prisniveau ikke kunne sammenlignes. |
| --- | --- |

(159)

Visse interesserede parter påstod, at betingelserne for kumulativ vurdering ikke var opfyldt i dette tilfælde, fordi de omhandlede landes markedsandele har udviklet sig forskelligt, og fordi deres prisniveau ikke kunne sammenlignes.

| (160) | Nedenstående tabel viser imidlertid, at importmængderne, markedsandelene og gennemsnitspriserne for begge lande har udviklet sig på tilsvarende vis i den omhandlede periode:
  Importmængde og markedsandel | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | Undersøgelsesperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kina (i 1 000 par sko) | 12 772 | 11 942 | 21 340 | 26 763 | 53 470 |
| Indeks: 2001 = 100 | 100 | 94 | 167 | 210 | 419 |
| Markedsandele | 2,2 % | 2,3 % | 3,9 % | 4,6 % | 9,0 % |
| Vietnam (i 1 000 par sko) | 41 241 | 47 542 | 64 666 | 81 042 | 81 477 |
| Indeks: 2001 = 100 | 100 | 115 | 157 | 197 | 198 |
| Markedsandele | 7,0 % | 9,0 % | 11,8 % | 14,0 % | 13,8 % |

(160)

Nedenstående tabel viser imidlertid, at importmængderne, markedsandelene og gennemsnitspriserne for begge lande har udviklet sig på tilsvarende vis i den omhandlede periode:

Importmængde og markedsandel

2001

2002

2003

2004

Undersøgelsesperioden

Kina (i 1 000 par sko)

12 772

11 942

21 340

26 763

53 470

Indeks: 2001 = 100

100

94

167

210

419

Markedsandele

2,2 %

2,3 %

3,9 %

4,6 %

9,0 %

Vietnam (i 1 000 par sko)

41 241

47 542

64 666

81 042

81 477

Indeks: 2001 = 100

100

115

157

197

198

Markedsandele

7,0 %

9,0 %

11,8 %

14,0 %

13,8 %

Gennemsnitspriser

| | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | Undersøgelsesperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kina EUR/par sko | 12,4 | 12,2 | 9,1 | 7,5 | 7,5 |
| Indeks: 2001 = 100 | 100 | 98 | 74 | 61 | 61 |
| Vietnam EUR/par sko | 12,5 | 11,8 | 10,5 | 9,8 | 9,7 |
| Indeks: 2001 = 100 | 100 | 95 | 84 | 79 | 78 |

2001

2002

2003

2004

Undersøgelsesperioden

Kina EUR/par sko

12,4

12,2

9,1

7,5

7,5

Indeks: 2001 = 100

100

98

74

61

61

Vietnam EUR/par sko

12,5

11,8

10,5

9,8

9,7

Indeks: 2001 = 100

100

95

84

79

78

| (161) | Det skal påpeges, at den pludselige stigning i importen fra Kina i løbet af undersøgelsesperioden, der for det meste er sammenfaldende med kalenderåret 2004, sandsynligvis er forbundet med ophævelsen af kontingentet pr. januar 2005. Det skal imidlertid bemærkes, at det er fast praksis at undersøge tendensen i de omhandlede landes importmængde og priser over en årrække, i dette tilfælde fra 1. januar 2001 til slutningen af undersøgelsesperioden. I denne kontekst fulgte importen fra Kina og Vietnam klart samme tendenser. Hertil kommer, at den absolutte forskel i prisniveauet mellem de to lande ikke er relevant i forbindelse med en kumulativ vurdering. Den kan således forklares af forskellige faktorer, f.eks. et forskelligt varesortiment. Det er pristendenserne i løbet af den omhandlede periode, der er relevante, og de er faktisk sammenlignelige for de to lande. Af disse årsager kan påstanden ikke godtages. |
| --- | --- |

(161)

Det skal påpeges, at den pludselige stigning i importen fra Kina i løbet af undersøgelsesperioden, der for det meste er sammenfaldende med kalenderåret 2004, sandsynligvis er forbundet med ophævelsen af kontingentet pr. januar 2005. Det skal imidlertid bemærkes, at det er fast praksis at undersøge tendensen i de omhandlede landes importmængde og priser over en årrække, i dette tilfælde fra 1. januar 2001 til slutningen af undersøgelsesperioden. I denne kontekst fulgte importen fra Kina og Vietnam klart samme tendenser. Hertil kommer, at den absolutte forskel i prisniveauet mellem de to lande ikke er relevant i forbindelse med en kumulativ vurdering. Den kan således forklares af forskellige faktorer, f.eks. et forskelligt varesortiment. Det er pristendenserne i løbet af den omhandlede periode, der er relevante, og de er faktisk sammenlignelige for de to lande. Af disse årsager kan påstanden ikke godtages.

| (162) | Det konkluderes på dette grundlag, at alle betingelserne for en kumulativ vurdering er opfyldt, og at virkningen af dumpingimporten fra de omhandlede lande kan vurderes samlet med henblik på skadesundersøgelsen. |
| --- | --- |

(162)

Det konkluderes på dette grundlag, at alle betingelserne for en kumulativ vurdering er opfyldt, og at virkningen af dumpingimporten fra de omhandlede lande kan vurderes samlet med henblik på skadesundersøgelsen.

5.5.2.   Dumpingimportens størrelse og markedsandel

| (163) | Det fremgår af ovenstående tabel, at importen til Fællesskabet af den omhandlede vare fra de omhandlede lande blev mere end fordoblet i den omhandlede periode. |
| --- | --- |

(163)

Det fremgår af ovenstående tabel, at importen til Fællesskabet af den omhandlede vare fra de omhandlede lande blev mere end fordoblet i den omhandlede periode.

| (164) | De omhandlede landes markedsandel blev kraftigt udvidet i den omhandlede periode, idet den steg fra 9,2 % i 2001 til 22,8 % i undersøgelsesperioden. Dette skal ses på baggrund af et forholdsvist stabilt EF-forbrug. |
| --- | --- |

(164)

De omhandlede landes markedsandel blev kraftigt udvidet i den omhandlede periode, idet den steg fra 9,2 % i 2001 til 22,8 % i undersøgelsesperioden. Dette skal ses på baggrund af et forholdsvist stabilt EF-forbrug.

| (165) | Visse interesserede parter gjorde gældende, at udviklingen i importmængden fra de omhandlede lande var fordrejet på grund af ophævelsen af importkontingentet pr. 1. januar 2005. Det påstås, at dette skyldes det forhold, at visse virksomheder i 2004 udsatte deres eksport til primo 2005, selv om den ellers normalt ville have fundet sted ultimo 2004. Selv om ophævelsen af kontingentordningen kan have haft en indvirkning på importmængden i første kvartal af 2005, skal det i denne henseende først og fremmest bemærkes, at dette kun vedrører et af de to omhandlede lande og ikke alle de varer, der er omfattet af undersøgelsen. Udviklingen i importen i løbet af hele den omhandlede periode viser desuden konstant en stigende tendens. Det konstateres således, at kontingentordningens ophævelse ikke har haft nogen væsentlig fordrejende virkning, og at det ikke på nogen måde ændrer ved den konklusion, at dumpingimporten steg betydeligt i perioden fra 2001 til udgangen af undersøgelsesperioden. |
| --- | --- |

(165)

Visse interesserede parter gjorde gældende, at udviklingen i importmængden fra de omhandlede lande var fordrejet på grund af ophævelsen af importkontingentet pr. 1. januar 2005. Det påstås, at dette skyldes det forhold, at visse virksomheder i 2004 udsatte deres eksport til primo 2005, selv om den ellers normalt ville have fundet sted ultimo 2004. Selv om ophævelsen af kontingentordningen kan have haft en indvirkning på importmængden i første kvartal af 2005, skal det i denne henseende først og fremmest bemærkes, at dette kun vedrører et af de to omhandlede lande og ikke alle de varer, der er omfattet af undersøgelsen. Udviklingen i importen i løbet af hele den omhandlede periode viser desuden konstant en stigende tendens. Det konstateres således, at kontingentordningens ophævelse ikke har haft nogen væsentlig fordrejende virkning, og at det ikke på nogen måde ændrer ved den konklusion, at dumpingimporten steg betydeligt i perioden fra 2001 til udgangen af undersøgelsesperioden.

5.5.3.   Prisudvikling for dumpingimporten

| (166) | Importpriserne faldt voldsomt fra 12,4 EUR pr. par sko i 2001 til 8,9 EUR pr. par sko i løbet af undersøgelsesperioden. Dette repræsenterer et samlet fald på næsten 30 % i løbet af den omhandlede periode. |
| --- | --- |

(166)

Importpriserne faldt voldsomt fra 12,4 EUR pr. par sko i 2001 til 8,9 EUR pr. par sko i løbet af undersøgelsesperioden. Dette repræsenterer et samlet fald på næsten 30 % i løbet af den omhandlede periode.

5.5.4.   Underbud

| (167) | For at analysere prisunderbuddet blev de stikprøveudvalgte eksporterende producenters importpriser sammenlignet med EF-erhvervsgrenens priser på grundlag af vejede gennemsnitspriser for tilsvarende varetyper i undersøgelsesperioden. EF-erhvervsgrenens priser blev justeret til priser ab fabrik og sammenlignet med cif-importpriser, Fælleskabets grænse, plus told. Prissammenligningen blev foretaget for transaktioner i samme handelsled med den nødvendige justering og efter fradrag af nedslag og rabatter. For at foretage en korrekt sammenligning blev der foretaget justeringer for at tage højde for EF-importørernes omkostninger, herunder til design, udvælgelse af råvarer osv., som ellers ikke ville afspejle sig i importprisen. Eftersom fodtøj kun ordreproduceres, dvs. på grundlag af de specifikationer (råvarer, design osv.), som importørerne selv angiver, bør disse omkostninger også komme til udtryk i priserne på det importerede fodtøj for således at tillade en fair sammenligning med EF-erhvervsgrenens priser, der også indeholder disse elementer. |
| --- | --- |

(167)

For at analysere prisunderbuddet blev de stikprøveudvalgte eksporterende producenters importpriser sammenlignet med EF-erhvervsgrenens priser på grundlag af vejede gennemsnitspriser for tilsvarende varetyper i undersøgelsesperioden. EF-erhvervsgrenens priser blev justeret til priser ab fabrik og sammenlignet med cif-importpriser, Fælleskabets grænse, plus told. Prissammenligningen blev foretaget for transaktioner i samme handelsled med den nødvendige justering og efter fradrag af nedslag og rabatter. For at foretage en korrekt sammenligning blev der foretaget justeringer for at tage højde for EF-importørernes omkostninger, herunder til design, udvælgelse af råvarer osv., som ellers ikke ville afspejle sig i importprisen. Eftersom fodtøj kun ordreproduceres, dvs. på grundlag af de specifikationer (råvarer, design osv.), som importørerne selv angiver, bør disse omkostninger også komme til udtryk i priserne på det importerede fodtøj for således at tillade en fair sammenligning med EF-erhvervsgrenens priser, der også indeholder disse elementer.

| (168) | På grundlag af de samarbejdsvillige eksporterende producenters priser fandtes følgende underbudsmargener, anført efter land og i procent af EF-erhvervsgrenens priser:






  Land | Prisunderbud |
| --- | --- | --- |
| Kina | 12,8 % |
| Vietnam | 11,3 % |

(168)

På grundlag af de samarbejdsvillige eksporterende producenters priser fandtes følgende underbudsmargener, anført efter land og i procent af EF-erhvervsgrenens priser:

Land

Prisunderbud

Kina

12,8 %

Vietnam

11,3 %

5.6.   Særlige forhold for Fællesskabets fodtøjsindustri

| (169) | Fællesskabets fodtøjsindustri er kendetegnet ved et netværk af mikrovirksomheder (under 10 ansatte) og små virksomheder. Store virksomheder med over 500 ansatte beskæftiger kun en begrænset andel af den samlede arbejdsstyrke i denne sektor. Mikrovirksomheder og små virksomheder har den fordel at være mere fleksible og bedre til at tilpasse sig ændringer i efterspørgslen, men på den anden side er de finansielt mere sårbare over for påvirkninger udefra. |
| --- | --- |

(169)

Fællesskabets fodtøjsindustri er kendetegnet ved et netværk af mikrovirksomheder (under 10 ansatte) og små virksomheder. Store virksomheder med over 500 ansatte beskæftiger kun en begrænset andel af den samlede arbejdsstyrke i denne sektor. Mikrovirksomheder og små virksomheder har den fordel at være mere fleksible og bedre til at tilpasse sig ændringer i efterspørgslen, men på den anden side er de finansielt mere sårbare over for påvirkninger udefra.

| (170) | De større virksomheder har på grund af presset fra den internationale konkurrence haft tendens til at forsvinde, mens de mere fleksible mikrovirksomheder og små virksomheder, der er organiseret i mindre grupper, er bedre i stand til at opretholde deres konkurrencesituation. Antallet af virksomheder i sektoren er faldet gradvist i de seneste år, og det er derfor kun de virksomheder, der har »overlevet«, som har kunnet deltage i antidumpingklagen. Det er ligeledes sandsynligt, at mange mikrovirksomheder ikke havde de nødvendige ressourcer til at støtte antidumpingklagen. Det konkluderes af disse årsager, at man ved kun at analysere situationen for de klagere, der har »overlevet«, vil komme til at undervurdere skadesomfanget for så vidt angår den samlede EF-produktion af den omhandlede vare. |
| --- | --- |

(170)

De større virksomheder har på grund af presset fra den internationale konkurrence haft tendens til at forsvinde, mens de mere fleksible mikrovirksomheder og små virksomheder, der er organiseret i mindre grupper, er bedre i stand til at opretholde deres konkurrencesituation. Antallet af virksomheder i sektoren er faldet gradvist i de seneste år, og det er derfor kun de virksomheder, der har »overlevet«, som har kunnet deltage i antidumpingklagen. Det er ligeledes sandsynligt, at mange mikrovirksomheder ikke havde de nødvendige ressourcer til at støtte antidumpingklagen. Det konkluderes af disse årsager, at man ved kun at analysere situationen for de klagere, der har »overlevet«, vil komme til at undervurdere skadesomfanget for så vidt angår den samlede EF-produktion af den omhandlede vare.

| (171) | Nedenfor angives derfor en række makroindikatorer fra de nationale erhvervssammenslutninger i de medlemsstater, der havde klagende EF-producenter, dvs. Italien, Spanien, Portugal, Frankrig, Polen og Grækenland. De vedrører udviklingen med hensyn til produktion, beskæftigelse og antallet af virksomheder, der har produceret den omhandlede vare i undersøgelsesperioden. Disse oplysninger er blevet kontrolleret i det omfang, det har været muligt. | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | Undersøgelsesperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produktion (i 1 000 par sko) | 538 910 | 446 917 | 408 559 | 370 143 | 349 222 |
| Indeks: 2001 = 100 | 100 | 83 | 76 | 69 | 65 |
| Beskæftigelse | 238 018 | 226 126 | 215 426 | 201 174 | 194 579 |
| Indeks: 2001 = 100 | 100 | 95 | 91 | 85 | 82 |
| Antal virksomheder | 10 728 | 10 684 | 10 447 | 10 044 | 9 579 |
| Indeks: 2001 = 100 | 100 | 100 | 97 | 94 | 89 |

(171)

Nedenfor angives derfor en række makroindikatorer fra de nationale erhvervssammenslutninger i de medlemsstater, der havde klagende EF-producenter, dvs. Italien, Spanien, Portugal, Frankrig, Polen og Grækenland. De vedrører udviklingen med hensyn til produktion, beskæftigelse og antallet af virksomheder, der har produceret den omhandlede vare i undersøgelsesperioden. Disse oplysninger er blevet kontrolleret i det omfang, det har været muligt.

2001

2002

2003

2004

Undersøgelsesperioden

Produktion (i 1 000 par sko)

538 910

446 917

408 559

370 143

349 222

Indeks: 2001 = 100

100

83

76

69

65

Beskæftigelse

238 018

226 126

215 426

201 174

194 579

Indeks: 2001 = 100

100

95

91

85

82

Antal virksomheder

10 728

10 684

10 447

10 044

9 579

Indeks: 2001 = 100

100

100

97

94

89

| (172) | Produktionen af fodtøj med overdel af læder faldt i ovennævnte medlemstater med 35 % i den omhandlede periode. I samme periode var over 1 000 virksomheder nødt til at lukke. Dette repræsenterede over 43 000 tabte arbejdspladser, hvilket var et fald i beskæftigelsen på 20 % i 2001. Faldet i antallet af virksomheder var især markant i undersøgelsesperioden, der som allerede nævnt næsten var sammenfaldende med kalenderåret 2004. Dette afspejler sig i et stort antal konkurser i første kvartal af 2005. |
| --- | --- |

(172)

Produktionen af fodtøj med overdel af læder faldt i ovennævnte medlemstater med 35 % i den omhandlede periode. I samme periode var over 1 000 virksomheder nødt til at lukke. Dette repræsenterede over 43 000 tabte arbejdspladser, hvilket var et fald i beskæftigelsen på 20 % i 2001. Faldet i antallet af virksomheder var især markant i undersøgelsesperioden, der som allerede nævnt næsten var sammenfaldende med kalenderåret 2004. Dette afspejler sig i et stort antal konkurser i første kvartal af 2005.

| (173) | Ovennævnte tal viser klart, at der har været en betydelig negativ udvikling i sektoren i de seneste år, og at den i øjeblikket befinder sig i en kritisk situation. |
| --- | --- |

(173)

Ovennævnte tal viser klart, at der har været en betydelig negativ udvikling i sektoren i de seneste år, og at den i øjeblikket befinder sig i en kritisk situation.

5.7.   EF-erhvervsgrenens situation

5.7.1.   Indledende bemærkninger

| (174) | I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 5, undersøgte Kommissionen alle økonomiske faktorer og forhold, der har indflydelse på EF-erhvervsgrenens situation. Det skal dog påpeges, at ikke alle de faktorer, der nævnes i grundforordningen, havde en indflydelse på EF-erhvervsgrenens situation med henblik på fastsættelse af skadens omfang. Fordi der f.eks. kun ordreproduceres, findes der intet lager, eller lageret består kun af ordrer, der endnu ikke er leveret/faktureret, hvorfor denne faktor blev fundet ikke at have nogen indvirkning på skadesundersøgelsen. Eftersom sektoren er forholdsvis arbejdskraftintensiv, er produktionskapaciteten på tilsvarende vis ikke teknisk begrænset, og den afhænger for det meste af størrelsen på den arbejdsstyrke, som producenterne har ansat. |
| --- | --- |

(174)

I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 5, undersøgte Kommissionen alle økonomiske faktorer og forhold, der har indflydelse på EF-erhvervsgrenens situation. Det skal dog påpeges, at ikke alle de faktorer, der nævnes i grundforordningen, havde en indflydelse på EF-erhvervsgrenens situation med henblik på fastsættelse af skadens omfang. Fordi der f.eks. kun ordreproduceres, findes der intet lager, eller lageret består kun af ordrer, der endnu ikke er leveret/faktureret, hvorfor denne faktor blev fundet ikke at have nogen indvirkning på skadesundersøgelsen. Eftersom sektoren er forholdsvis arbejdskraftintensiv, er produktionskapaciteten på tilsvarende vis ikke teknisk begrænset, og den afhænger for det meste af størrelsen på den arbejdsstyrke, som producenterne har ansat.

| (175) | Som nævnt ovenfor var det på grund af det store antal klagende EF-producenter nødvendigt at anvende bestemmelserne om stikprøver. Skadesindikatorerne blev med henblik på skadesundersøgelsen vurderet på følgende to niveauer:






  — | De makroøknomiske elementer (produktion, salgsmængde, markedsandel, beskæftigelse, produktivitet, vækst, størrelsen af dumpingmargener og overvindelse af virkningerne af tidligere dumping) blev vurderet for den samlede EF-erhvervsgren på grundlag af oplysninger fra de individuelle producenter i klagefasen. Disse faktorer blev, når det var muligt, sammenlignet med de generelle oplysninger fra de relevante sammenslutninger i Fællesskabet. |
| --- | --- | --- |

(175)

Som nævnt ovenfor var det på grund af det store antal klagende EF-producenter nødvendigt at anvende bestemmelserne om stikprøver. Skadesindikatorerne blev med henblik på skadesundersøgelsen vurderet på følgende to niveauer:

—

De makroøknomiske elementer (produktion, salgsmængde, markedsandel, beskæftigelse, produktivitet, vækst, størrelsen af dumpingmargener og overvindelse af virkningerne af tidligere dumping) blev vurderet for den samlede EF-erhvervsgren på grundlag af oplysninger fra de individuelle producenter i klagefasen. Disse faktorer blev, når det var muligt, sammenlignet med de generelle oplysninger fra de relevante sammenslutninger i Fællesskabet.

| — | Analysen af mikroøkonomiske faktorer (lagerbeholdninger, salgspriser, likviditet, fortjeneste, investeringsafkast, mulighederne for at tilvejebringe kapital, investeringer, beskæftigelse og lønninger) blev foretaget for de individuelle virksomheder, dvs. for de stikprøveudvalgte EF-producenter. |
| --- | --- |

—

Analysen af mikroøkonomiske faktorer (lagerbeholdninger, salgspriser, likviditet, fortjeneste, investeringsafkast, mulighederne for at tilvejebringe kapital, investeringer, beskæftigelse og lønninger) blev foretaget for de individuelle virksomheder, dvs. for de stikprøveudvalgte EF-producenter.

5.7.2.   Makroøknomiske indikatorer

| | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | Undersøgelsesperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produktion (i 1 000 par sko) | 223 047 | 182 576 | 172 339 | 158 213 | 146 868 |
| Indeks: 2001 = 100 | 100 | 82 | 77 | 71 | 66 |
| Kilde: Oplysninger indsamlet i klagefasen. |

2001

2002

2003

2004

Undersøgelsesperioden

Produktion (i 1 000 par sko)

223 047

182 576

172 339

158 213

146 868

Indeks: 2001 = 100

100

82

77

71

66

Kilde: Oplysninger indsamlet i klagefasen.

| (176) | Produktionsmængden for den samlede EF-erhvervsgren faldt fra 223 mio. par sko i 2001 til 146,9 mio. par sko i undersøgelsesperioden. Dette svarer til et fald på over 30 %. |
| --- | --- |

(176)

Produktionsmængden for den samlede EF-erhvervsgren faldt fra 223 mio. par sko i 2001 til 146,9 mio. par sko i undersøgelsesperioden. Dette svarer til et fald på over 30 %.

| (177) | Selv om en fabrik i teorien er beregnet på at yde et bestemt produktionsniveau, vil dette niveau i høj grad afhænge af antallet af ansatte på fabrikken. Som nævnt ovenfor er størstedelen af skofremstillingsprocessen arbejdskraftintensiv. Den bedste metode til at måle kapaciteten er under disse forhold med et fast antal virksomheder at undersøge antallet af ansatte i disse virksomheder. Der henvises derfor til nedenstående tabel, der viser EF-erhvervsgrenens beskæftigelsesgrad. Alternativt giver udviklingen i antallet af virksomheder, der er aktive inden for sektoren, også et godt billede af den samlede produktionskapacitet. Denne udvikling er beskrevet ovenfor, idet det skal erindres, at over 1 000 virksomheder måtte lukke i den omhandlede periode. |
| --- | --- |

(177)

Selv om en fabrik i teorien er beregnet på at yde et bestemt produktionsniveau, vil dette niveau i høj grad afhænge af antallet af ansatte på fabrikken. Som nævnt ovenfor er størstedelen af skofremstillingsprocessen arbejdskraftintensiv. Den bedste metode til at måle kapaciteten er under disse forhold med et fast antal virksomheder at undersøge antallet af ansatte i disse virksomheder. Der henvises derfor til nedenstående tabel, der viser EF-erhvervsgrenens beskæftigelsesgrad. Alternativt giver udviklingen i antallet af virksomheder, der er aktive inden for sektoren, også et godt billede af den samlede produktionskapacitet. Denne udvikling er beskrevet ovenfor, idet det skal erindres, at over 1 000 virksomheder måtte lukke i den omhandlede periode.

| | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | Undersøgelsesperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Salg (i 1 000 par sko) | 158 913 | 125 665 | 121 234 | 111 240 | 105 749 |
| Indeks: 2001 = 100 | 100 | 79 | 76 | 70 | 67 |
| Markedsandele | 27,1 % | 23,7 % | 22,0 % | 19,3 % | 17,9 % |
| Kilde: Oplysninger indsamlet i klagefasen. |

2001

2002

2003

2004

Undersøgelsesperioden

Salg (i 1 000 par sko)

158 913

125 665

121 234

111 240

105 749

Indeks: 2001 = 100

100

79

76

70

67

Markedsandele

27,1 %

23,7 %

22,0 %

19,3 %

17,9 %

Kilde: Oplysninger indsamlet i klagefasen.

| (178) | Fordi der kun ordreproduceres, fulgte EF-erhvervsgrenens salgsmængde en faldende tendens svarende til produktionens udvikling. Antallet af par sko, der blev solgt på EF-markedet, faldt med over 50 mio. mellem 2001 og undersøgelsesperioden, dvs. med 33 %. |
| --- | --- |

(178)

Fordi der kun ordreproduceres, fulgte EF-erhvervsgrenens salgsmængde en faldende tendens svarende til produktionens udvikling. Antallet af par sko, der blev solgt på EF-markedet, faldt med over 50 mio. mellem 2001 og undersøgelsesperioden, dvs. med 33 %.

| (179) | I markedsandele svarer dette til et tab på over 9 procentpoint. EF-erhvervsgrenens markedsandele faldt fra 27,1 % i 2001 til 17,9 % i undersøgelsesperioden. |
| --- | --- |

(179)

I markedsandele svarer dette til et tab på over 9 procentpoint. EF-erhvervsgrenens markedsandele faldt fra 27,1 % i 2001 til 17,9 % i undersøgelsesperioden.

| | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | Undersøgelsesperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ansatte i alt | 83 238 | 69 361 | 66 425 | 61 640 | 57 047 |
| Indeks: 2001 = 100 | 100 | 83 | 80 | 74 | 69 |
| Kilde: Oplysninger indsamlet i klagefasen. |

2001

2002

2003

2004

Undersøgelsesperioden

Ansatte i alt

83 238

69 361

66 425

61 640

57 047

Indeks: 2001 = 100

100

83

80

74

69

Kilde: Oplysninger indsamlet i klagefasen.

| (180) | Beskæftigelsen faldt dramatisk i hele den omhandlede periode. Over 26 000 arbejdspladser gik tabt inden for EF-erhvervsgrenen, hvilket svarer til et fald på 31 % i undersøgelsesperioden sammenlignet med situationen i 2001. |
| --- | --- |

(180)

Beskæftigelsen faldt dramatisk i hele den omhandlede periode. Over 26 000 arbejdspladser gik tabt inden for EF-erhvervsgrenen, hvilket svarer til et fald på 31 % i undersøgelsesperioden sammenlignet med situationen i 2001.

| (181) | Der henvises ligeledes til ovenstående tabel, der for den samlede læderfodtøjsindustri viser et fald i beskæftigelsen i hele sektoren på over 43 000 arbejdspladser. Betydningen af dette tal understreges af den kendsgerning, at omkring 700 virksomheder (jf. ovenfor) måtte indstille deres aktiviteter i perioden 2001-2004, dvs. inden der blev indgivet en antidumpingklage, og de kunne således ikke deltage i denne undersøgelse. |
| --- | --- |

(181)

Der henvises ligeledes til ovenstående tabel, der for den samlede læderfodtøjsindustri viser et fald i beskæftigelsen i hele sektoren på over 43 000 arbejdspladser. Betydningen af dette tal understreges af den kendsgerning, at omkring 700 virksomheder (jf. ovenfor) måtte indstille deres aktiviteter i perioden 2001-2004, dvs. inden der blev indgivet en antidumpingklage, og de kunne således ikke deltage i denne undersøgelse.

| | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | Undersøgelsesperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produktivitet | 2 680 | 2 632 | 2 594 | 2 567 | 2 575 |
| Indeks: 2001 = 100 | 100 | 98 | 97 | 96 | 96 |
| Kilde: Oplysninger indsamlet i klagefasen. |

2001

2002

2003

2004

Undersøgelsesperioden

Produktivitet

2 680

2 632

2 594

2 567

2 575

Indeks: 2001 = 100

100

98

97

96

96

Kilde: Oplysninger indsamlet i klagefasen.

| (182) | Produktiviteten blev fastsat ved at dividere produktionsmængden med EF-erhvervsgrenens arbejdsstyrke, som angivet i ovenstående tabeller. EF-erhvervsgrenens produktivitet forblev på dette grundlag forholdsvis stabil i den omhandlede periode. |
| --- | --- |

(182)

Produktiviteten blev fastsat ved at dividere produktionsmængden med EF-erhvervsgrenens arbejdsstyrke, som angivet i ovenstående tabeller. EF-erhvervsgrenens produktivitet forblev på dette grundlag forholdsvis stabil i den omhandlede periode.

| (183) | Mens EF-forbruget holdt sig nogenlunde stabilt i perioden fra 2001 til undersøgelsesperioden, faldt EF-erhvervsgrenens salgsmængde betydeligt med omkring 30 %. Under disse omstændigheder havde EF-erhvervsgrenen et tab i markedsandele på omkring 9 procentpoint. Det skal bemærkes, at det lykkedes for de omhandlede lande i samme periode mere end at fordoble importen og overtage omkring 14 procentpoint af EF-markedets markedsandele. |
| --- | --- |

(183)

Mens EF-forbruget holdt sig nogenlunde stabilt i perioden fra 2001 til undersøgelsesperioden, faldt EF-erhvervsgrenens salgsmængde betydeligt med omkring 30 %. Under disse omstændigheder havde EF-erhvervsgrenen et tab i markedsandele på omkring 9 procentpoint. Det skal bemærkes, at det lykkedes for de omhandlede lande i samme periode mere end at fordoble importen og overtage omkring 14 procentpoint af EF-markedets markedsandele.

| (184) | Virkningerne af den faktiske dumpingmargens størrelse på EF-erhvervsgrenen kan i betragtning af mængden og priserne på importen fra de omhandlede lande ikke anses for ubetydelige. |
| --- | --- |

(184)

Virkningerne af den faktiske dumpingmargens størrelse på EF-erhvervsgrenen kan i betragtning af mængden og priserne på importen fra de omhandlede lande ikke anses for ubetydelige.

| (185) | Der blev i februar 1998 indført antidumpingforanstaltninger mod importen af visse typer fodtøj med overdel af læder eller plast fra Kina, Indonesien eller Thailand. Disse foranstaltningers anvendelsesområde er sammenfaldende med de varer, der er omfattet af nærværende undersøgelse. Der blev efter offentliggørelse af en meddelelse om det forestående udløb af foranstaltningerne ikke modtaget nogen anmodning om fornyet undersøgelse, og foranstaltningerne udløb således i marts 2003. Da der ikke blev indgivet nogen anmodning om genoptagelse af en undersøgelse, konkluderes det, at EF-erhvervsgrenen på dette tidspunkt havde genrejst sig efter virkningerne af den tidligere dumping. |
| --- | --- |

(185)

Der blev i februar 1998 indført antidumpingforanstaltninger mod importen af visse typer fodtøj med overdel af læder eller plast fra Kina, Indonesien eller Thailand. Disse foranstaltningers anvendelsesområde er sammenfaldende med de varer, der er omfattet af nærværende undersøgelse. Der blev efter offentliggørelse af en meddelelse om det forestående udløb af foranstaltningerne ikke modtaget nogen anmodning om fornyet undersøgelse, og foranstaltningerne udløb således i marts 2003. Da der ikke blev indgivet nogen anmodning om genoptagelse af en undersøgelse, konkluderes det, at EF-erhvervsgrenen på dette tidspunkt havde genrejst sig efter virkningerne af den tidligere dumping.

5.7.3.   Mikroøkonomiske indikatorer

| (186) | Selv om produktion og salgsmængde ikke som sådan anses for at være mikroøkonomiske indikatorer, vises de relevante tal for de stikprøveudvalgte EF-producenter imidlertid nedenfor. Formålet er at vise, hvorledes situationen for de stikprøveudvalgte EF-producenter har udviklet sig sammenlignet med EF-erhvervsgrenen generelt. | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | Undersøgelsesperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produktion (i 1 000 par sko) | 17 743 | 18 828 | 16 507 | 12 902 | 12 129 |
| Indeks: 2001 = 100 | 100 | 106 | 93 | 73 | 68 |
| EF-salgsmængde (i 1 000 par sko) | 15 130 | 15 877 | 14 544 | 13 652 | 13 422 |
| Indeks: 2001 = 100 | 100 | 105 | 96 | 90 | 89 |
| Kilde: Kontrollerede besvarelser af spørgeskemaer. |

(186)

Selv om produktion og salgsmængde ikke som sådan anses for at være mikroøkonomiske indikatorer, vises de relevante tal for de stikprøveudvalgte EF-producenter imidlertid nedenfor. Formålet er at vise, hvorledes situationen for de stikprøveudvalgte EF-producenter har udviklet sig sammenlignet med EF-erhvervsgrenen generelt.

2001

2002

2003

2004

Undersøgelsesperioden

Produktion (i 1 000 par sko)

17 743

18 828

16 507

12 902

12 129

Indeks: 2001 = 100

100

106

93

73

68

EF-salgsmængde (i 1 000 par sko)

15 130

15 877

14 544

13 652

13 422

Indeks: 2001 = 100

100

105

96

90

89

Kilde: Kontrollerede besvarelser af spørgeskemaer.

| (187) | Efter en stigning i produktionen og salget i 2002 i forhold til 2001 udviklede produktionen og salget i Fællesskabet for de stikprøveudvalgte virksomheder sig på samme måde som for hele EF-erhvervsgrenen generelt. I den omhandlede periode faldt produktionsmængden med over 30 % og salgsmængden med over 10 %. Der henvises til, at den samlede EF-erhvervsgren oplevede et fald i produktionsmængden (– 34 %) og salgsmængden (– 33 %) i samme periode. |
| --- | --- |

(187)

Efter en stigning i produktionen og salget i 2002 i forhold til 2001 udviklede produktionen og salget i Fællesskabet for de stikprøveudvalgte virksomheder sig på samme måde som for hele EF-erhvervsgrenen generelt. I den omhandlede periode faldt produktionsmængden med over 30 % og salgsmængden med over 10 %. Der henvises til, at den samlede EF-erhvervsgren oplevede et fald i produktionsmængden (– 34 %) og salgsmængden (– 33 %) i samme periode.

| | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | Undersøgelsesperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| i 1 000 par sko | 2 118 | 2 375 | 2 544 | 2 705 | 2 470 |
| Indeks: 2001 = 100 | 100 | 112 | 120 | 128 | 117 |
| Kilde: Kontrollerede besvarelser af spørgeskemaer. |

2001

2002

2003

2004

Undersøgelsesperioden

i 1 000 par sko

2 118

2 375

2 544

2 705

2 470

Indeks: 2001 = 100

100

112

120

128

117

Kilde: Kontrollerede besvarelser af spørgeskemaer.

| (188) | Som allerede nævnt vurderes lagerbeholdningerne kun at have en mindre indflydelse på EF-erhvervsgrenens situation med henblik på fastsættelsen af skade, eftersom der kun ordreproduceres. I teorien føres der således ikke lager, og de eneste lagerbeholdninger skyldes ordrer, der endnu ikke er blevet leveret og/eller faktureret. Lagerbeholdningerne steg således i perioden fra 2001 til 2004, nemlig med 28 %, hvorefter de faldt i slutningen af undersøgelsesperioden. Faldet i løbet af undersøgelsesperioden skal ligeledes ses på baggrund af, at sektoren er sæsonbetinget. Det forventes således, at lagerbeholdningerne er højere i december end i slutningen af første kvartal, dvs. i dette tilfælde i slutningen af undersøgelsesperioden. |
| --- | --- |

(188)

Som allerede nævnt vurderes lagerbeholdningerne kun at have en mindre indflydelse på EF-erhvervsgrenens situation med henblik på fastsættelsen af skade, eftersom der kun ordreproduceres. I teorien føres der således ikke lager, og de eneste lagerbeholdninger skyldes ordrer, der endnu ikke er blevet leveret og/eller faktureret. Lagerbeholdningerne steg således i perioden fra 2001 til 2004, nemlig med 28 %, hvorefter de faldt i slutningen af undersøgelsesperioden. Faldet i løbet af undersøgelsesperioden skal ligeledes ses på baggrund af, at sektoren er sæsonbetinget. Det forventes således, at lagerbeholdningerne er højere i december end i slutningen af første kvartal, dvs. i dette tilfælde i slutningen af undersøgelsesperioden.

| | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | Undersøgelsesperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| EUR/par sko | 20,9 | 20,5 | 20,0 | 19,8 | 19,4 |
| Indeks: 2001 = 100 | 100 | 98 | 96 | 95 | 93 |
| Kilde: Kontrollerede besvarelser af spørgeskemaer. |

2001

2002

2003

2004

Undersøgelsesperioden

EUR/par sko

20,9

20,5

20,0

19,8

19,4

Indeks: 2001 = 100

100

98

96

95

93

Kilde: Kontrollerede besvarelser af spørgeskemaer.

| (189) | Den gennemsnitlige enhedssalgpris faldt støt i løbet af den omhandlede periode. Der var således et samlet fald på 7,2 %. Pristrykket på EF-erhvervsgrenen kan forekomme at være begrænset, især sammenlignet med faldet i dumpingimportprisen på 30 % i den omhandlede periode. Det skal imidlertid ses på den baggrund, at fodtøj kun ordreproduceres, hvorfor nye ordrer kun udføres, hvis det tilsvarende prisniveau gør det muligt i det mindste at sikre en nulpunktsomsætning. Der henvises i denne henseende til nedenstående tabel, der viser, at EF-erhvervsgrenen i løbet af undersøgelsesperioden ikke kunne sænke sine priser yderligere uden at lide tab. |
| --- | --- |

(189)

Den gennemsnitlige enhedssalgpris faldt støt i løbet af den omhandlede periode. Der var således et samlet fald på 7,2 %. Pristrykket på EF-erhvervsgrenen kan forekomme at være begrænset, især sammenlignet med faldet i dumpingimportprisen på 30 % i den omhandlede periode. Det skal imidlertid ses på den baggrund, at fodtøj kun ordreproduceres, hvorfor nye ordrer kun udføres, hvis det tilsvarende prisniveau gør det muligt i det mindste at sikre en nulpunktsomsætning. Der henvises i denne henseende til nedenstående tabel, der viser, at EF-erhvervsgrenen i løbet af undersøgelsesperioden ikke kunne sænke sine priser yderligere uden at lide tab.

| | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | Undersøgelsesperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Likviditet (i 1 000 EUR) | 13 497 | 10 991 | 8 147 | 10 754 | 5 706 |
| Indeks: 2001 = 100 | 100 | 81 | 60 | 80 | 42 |
| Fortjeneste i % af nettoomsætningen | 1,6 % | 2,1 % | 0,1 % | 2,3 % | 1,1 % |
| Investeringsafkast | 5,7 % | 8,0 % | 0,4 % | 10,0 % | 4,8 % |
| Kilde: Kontrollerede besvarelser af spørgeskemaer. |

2001

2002

2003

2004

Undersøgelsesperioden

Likviditet (i 1 000 EUR)

13 497

10 991

8 147

10 754

5 706

Indeks: 2001 = 100

100

81

60

80

42

Fortjeneste i % af nettoomsætningen

1,6 %

2,1 %

0,1 %

2,3 %

1,1 %

Investeringsafkast

5,7 %

8,0 %

0,4 %

10,0 %

4,8 %

Kilde: Kontrollerede besvarelser af spørgeskemaer.

| (190) | Ovenstående afkastsindikatorer viser en tydelig svækkelse af virksomhedernes økonomiske situation i den omhandlede periode. Det skal bemærkes, at en af de stikprøveudvalgte EF-producenters omkostninger til omstrukturering påvirkede fortjenesten for 2003 negativt. Den generelle forringelse var især tydelig i undersøgelsesperioden, og der var en betydelig negativ udvikling i første kvartal af 2005, dvs. sidste kvartal af undersøgelsesperioden. |
| --- | --- |

(190)

Ovenstående afkastsindikatorer viser en tydelig svækkelse af virksomhedernes økonomiske situation i den omhandlede periode. Det skal bemærkes, at en af de stikprøveudvalgte EF-producenters omkostninger til omstrukturering påvirkede fortjenesten for 2003 negativt. Den generelle forringelse var især tydelig i undersøgelsesperioden, og der var en betydelig negativ udvikling i første kvartal af 2005, dvs. sidste kvartal af undersøgelsesperioden.

| (191) | Især blev likviditeten påvirket. Den faldt med næsten 60 % mellem 2001 og undersøgelsesperioden. Likviditetsniveauet er særlig relevant for de små og mellemstore virksomheder, som ikke altid har nem adgang til ekstern finansiering i modsætning til større virksomheder, der lettere kan stille en bankgaranti. De små og mellemstore virksomheder er for det meste afhængige af deres egne ressourcer til at finansiere deres aktiviteter. Fortjenstniveauet i forhold til omsætningen forblev forholdsvis stabilt omkring 1,5 % fra 2001 til 2004, med undtagelse af 2003, men faldt herefter til et nulpunkt i undersøgelsesperioden. Afkastet af investeringer fulgte samme tendens. |
| --- | --- |

(191)

Især blev likviditeten påvirket. Den faldt med næsten 60 % mellem 2001 og undersøgelsesperioden. Likviditetsniveauet er særlig relevant for de små og mellemstore virksomheder, som ikke altid har nem adgang til ekstern finansiering i modsætning til større virksomheder, der lettere kan stille en bankgaranti. De små og mellemstore virksomheder er for det meste afhængige af deres egne ressourcer til at finansiere deres aktiviteter. Fortjenstniveauet i forhold til omsætningen forblev forholdsvis stabilt omkring 1,5 % fra 2001 til 2004, med undtagelse af 2003, men faldt herefter til et nulpunkt i undersøgelsesperioden. Afkastet af investeringer fulgte samme tendens.

| (192) | Det overordnede fortjenstniveau forblev lavt i den omhandlede periode og understreger den finansielle sårbarhed hos de små og mellemstore virksomheder, der som regel er især følsomme over for udefra kommende påvirkninger. |
| --- | --- |

(192)

Det overordnede fortjenstniveau forblev lavt i den omhandlede periode og understreger den finansielle sårbarhed hos de små og mellemstore virksomheder, der som regel er især følsomme over for udefra kommende påvirkninger.

| (193) | Det fremgik af undersøgelsen, at kapitalbehovet hos en række EF-producenter påvirkes negativt af deres vanskelige økonomiske situation. Dette understreges af udviklingen af deres individuelle fortjenstniveau og især forringelsen af deres likviditet. Som allerede nævnt er de små og mellemstore virksomheder ikke altid i stand til at yde tilstrækkelige bankgarantier, og de kan således have svært ved at imødegå vanskelige økonomiske situationer. |
| --- | --- |

(193)

Det fremgik af undersøgelsen, at kapitalbehovet hos en række EF-producenter påvirkes negativt af deres vanskelige økonomiske situation. Dette understreges af udviklingen af deres individuelle fortjenstniveau og især forringelsen af deres likviditet. Som allerede nævnt er de små og mellemstore virksomheder ikke altid i stand til at yde tilstrækkelige bankgarantier, og de kan således have svært ved at imødegå vanskelige økonomiske situationer.

| | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | Undersøgelsesperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| i 1 000 EUR | 8 026 | 10 428 | 6 039 | 4 119 | 3 744 |
| Indeks: 2001 = 100 | 100 | 130 | 75 | 51 | 47 |
| Kilde: Kontrollerede besvarelser af spørgeskemaer. |

2001

2002

2003

2004

Undersøgelsesperioden

i 1 000 EUR

8 026

10 428

6 039

4 119

3 744

Indeks: 2001 = 100

100

130

75

51

47

Kilde: Kontrollerede besvarelser af spørgeskemaer.

| (194) | Virksomhedernes investeringer faldt med over 50 % i perioden fra 2001 til undersøgelsesperioden. Faldet i investeringer skal ses i lyset af forværringen af de stikprøveudvalgte EF-producenters økonomiske situation. |
| --- | --- |

(194)

Virksomhedernes investeringer faldt med over 50 % i perioden fra 2001 til undersøgelsesperioden. Faldet i investeringer skal ses i lyset af forværringen af de stikprøveudvalgte EF-producenters økonomiske situation.

| | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | Undersøgelsesperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ansatte i alt | 4 705 | 4 088 | 3 470 | 2 861 | 2 754 |
| Indeks: 2001 = 100 | 100 | 87 | 74 | 61 | 59 |
| Kilde: Kontrollerede besvarelser af spørgeskemaer. |

2001

2002

2003

2004

Undersøgelsesperioden

Ansatte i alt

4 705

4 088

3 470

2 861

2 754

Indeks: 2001 = 100

100

87

74

61

59

Kilde: Kontrollerede besvarelser af spørgeskemaer.

| | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | Undersøgelsesperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lønninger og andet vederlag (i 1 000 EUR) | 66 636 | 63 955 | 61 335 | 50 068 | 48 485 |
| Indeks: 2001 = 100 | 100 | 96 | 92 | 75 | 73 |
| Gennemsnitlige lønninger og andet vederlag pr. person (EUR) | 14 163 | 15 645 | 17 676 | 17 500 | 17 605 |
| Indeks: 2001 = 100 | 100 | 110 | 125 | 124 | 124 |
| Kilde: Kontrollerede besvarelser af spørgeskemaer. |

2001

2002

2003

2004

Undersøgelsesperioden

Lønninger og andet vederlag (i 1 000 EUR)

66 636

63 955

61 335

50 068

48 485

Indeks: 2001 = 100

100

96

92

75

73

Gennemsnitlige lønninger og andet vederlag pr. person (EUR)

14 163

15 645

17 676

17 500

17 605

Indeks: 2001 = 100

100

110

125

124

124

Kilde: Kontrollerede besvarelser af spørgeskemaer.

| (195) | Beskæftigelsesniveauet for de stikprøveudvalgte EF-producenter blev betydeligt forværret i undersøgelsesperioden. Der gik omkring 20 000 arbejdspladser tabt i denne periode. Eftersom fodtøj kun ordreproduceres, vil ethvert fald i salgsmængde øjeblikkeligt afspejle sig i et fald i produktionen, hvilket medfører et fald i beskæftigelsen i denne arbejdskraftintensive sektor. |
| --- | --- |

(195)

Beskæftigelsesniveauet for de stikprøveudvalgte EF-producenter blev betydeligt forværret i undersøgelsesperioden. Der gik omkring 20 000 arbejdspladser tabt i denne periode. Eftersom fodtøj kun ordreproduceres, vil ethvert fald i salgsmængde øjeblikkeligt afspejle sig i et fald i produktionen, hvilket medfører et fald i beskæftigelsen i denne arbejdskraftintensive sektor.

| (196) | Stigningen i de gennemsnitlige lønninger pr. person skyldes et betydeligt fald i antallet af ansatte — med forholdsvis lave lønninger — mens størrelsen på det administrative personale og ledelsen — med en højere gennemsnitsløn — forblev forholdsvist stabil. Tabet af arbejdspladser gav sig især udslag i produktionen. Der også var et fald i det administrative personale, selv om dette personale er mindre afhængigt af virksomhedens aktivitetsniveau. Udviklingen af de gennemsnitlige lønninger blev også fordrejet af, at der skulle udbetales afskedigelsesgodtgørelse til de personer, der ikke længere kunne beskæftiges. |
| --- | --- |

(196)

Stigningen i de gennemsnitlige lønninger pr. person skyldes et betydeligt fald i antallet af ansatte — med forholdsvis lave lønninger — mens størrelsen på det administrative personale og ledelsen — med en højere gennemsnitsløn — forblev forholdsvist stabil. Tabet af arbejdspladser gav sig især udslag i produktionen. Der også var et fald i det administrative personale, selv om dette personale er mindre afhængigt af virksomhedens aktivitetsniveau. Udviklingen af de gennemsnitlige lønninger blev også fordrejet af, at der skulle udbetales afskedigelsesgodtgørelse til de personer, der ikke længere kunne beskæftiges.

5.8.   Konklusion om skade

| (197) | Analysen af de makroøkonomiske indikatorer, dvs. for den samlede EF-erhvervsgren, viste, at skaden især gav sig udslag i et fald i salgsmængde og markedsandele. Eftersom fodtøj kun ordreproduceres, havde dette også en direkte negativ virkning på produktionsniveauet og beskæftigelsen i Fællesskabet. EF-erhvervsgrenens salgsmængde på EF-markedet faldt i den omhandlede periode med over 30 %, markedsandelene faldt med 9 procentpoint, produktionen faldt med 34 %, og beskæftigelsen faldt med 31 %, hvilket svarer til 26 000 tabte arbejdspladser. |
| --- | --- |

(197)

Analysen af de makroøkonomiske indikatorer, dvs. for den samlede EF-erhvervsgren, viste, at skaden især gav sig udslag i et fald i salgsmængde og markedsandele. Eftersom fodtøj kun ordreproduceres, havde dette også en direkte negativ virkning på produktionsniveauet og beskæftigelsen i Fællesskabet. EF-erhvervsgrenens salgsmængde på EF-markedet faldt i den omhandlede periode med over 30 %, markedsandelene faldt med 9 procentpoint, produktionen faldt med 34 %, og beskæftigelsen faldt med 31 %, hvilket svarer til 26 000 tabte arbejdspladser.

| (198) | Fodtøjsindustriens omkostningsstruktur gør, at de enkelte virksomheder enten giver overskud eller må lukke. Da visse direkte omkostninger, herunder arbejdskraft og råvarer, repræsenterer næsten 80 % af produktionsomkostningerne, produceres fodtøj kun som ordreproduktion, hvis en direkte omkostningsberegning viser en tilstrækkelig fortjeneste for hver ordre. |
| --- | --- |

(198)

Fodtøjsindustriens omkostningsstruktur gør, at de enkelte virksomheder enten giver overskud eller må lukke. Da visse direkte omkostninger, herunder arbejdskraft og råvarer, repræsenterer næsten 80 % af produktionsomkostningerne, produceres fodtøj kun som ordreproduktion, hvis en direkte omkostningsberegning viser en tilstrækkelig fortjeneste for hver ordre.

| (199) | Analysen af de mikroøkonomiske faktorer viste, at de forskellige stikprøveudvalgte virksomheder i undersøgelsesperioden havde nået det lavest mulige fortjenstniveau. I undersøgelsesperioden lå deres fortjenstniveau omkring nulpunktet, og deres likviditet faldt på bekymrende vis. Analysen af de stikprøveudvalgte virksomheders situation viste, at de i undersøgelsesperioden ikke længere var i stand til yderligere at sænke deres prisniveau uden at lide tab, hvilket de små og mellemstore virksomheder ikke kan klare i mere end et par måneder uden at måtte lukke. |
| --- | --- |

(199)

Analysen af de mikroøkonomiske faktorer viste, at de forskellige stikprøveudvalgte virksomheder i undersøgelsesperioden havde nået det lavest mulige fortjenstniveau. I undersøgelsesperioden lå deres fortjenstniveau omkring nulpunktet, og deres likviditet faldt på bekymrende vis. Analysen af de stikprøveudvalgte virksomheders situation viste, at de i undersøgelsesperioden ikke længere var i stand til yderligere at sænke deres prisniveau uden at lide tab, hvilket de små og mellemstore virksomheder ikke kan klare i mere end et par måneder uden at måtte lukke.

| (200) | I denne kontekst er oplysningerne fra de nationale erhvervssammenslutninger om antallet af virksomhedslukninger særlig relevante. Erhvervssammenslutningerne registrerede over 1 000 virksomhedslukninger i perioden mellem 2001 og undersøgelsesperioden. |
| --- | --- |

(200)

I denne kontekst er oplysningerne fra de nationale erhvervssammenslutninger om antallet af virksomhedslukninger særlig relevante. Erhvervssammenslutningerne registrerede over 1 000 virksomhedslukninger i perioden mellem 2001 og undersøgelsesperioden.

| (201) | I betragtning af ovenstående konkluderes det, at EF-erhvervsgrenen har lidt væsentlig skade, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 5. |
| --- | --- |

(201)

I betragtning af ovenstående konkluderes det, at EF-erhvervsgrenen har lidt væsentlig skade, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 5.

6.   ÅRSAGSSAMMENHÆNG

6.1.   Indledning

| (202) | Kommissionen undersøgte i overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 6 og 7, om den væsentlige skade, der var forvoldt EF-erhvervsgrenen, var forårsaget af dumpingimport af den omhandlede vare med oprindelse i de omhandlede lande. Andre kendte faktorer end dumpingimporten, der samtidig kunne have tilføjet EF-erhvervsgrenen skade, blev også undersøgt for at sikre, at en eventuel skade forårsaget af disse andre faktorer ikke blev tilskrevet dumpingimporten. |
| --- | --- |

(202)

Kommissionen undersøgte i overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 6 og 7, om den væsentlige skade, der var forvoldt EF-erhvervsgrenen, var forårsaget af dumpingimport af den omhandlede vare med oprindelse i de omhandlede lande. Andre kendte faktorer end dumpingimporten, der samtidig kunne have tilføjet EF-erhvervsgrenen skade, blev også undersøgt for at sikre, at en eventuel skade forårsaget af disse andre faktorer ikke blev tilskrevet dumpingimporten.

6.2.   Virkningerne af dumpingimporten

| (203) | Det skal først og fremmest påpeges, at det fremgik af undersøgelsen, at fodtøjet, der importeres fra de omhandlede lande, på alle niveauer, dvs. med hensyn til alle stilarter og typer, konkurrerer med det fodtøj, der produceres og sælges af EF-erhvervsgrenen, og at de anvender samme salgskanaler. |
| --- | --- |

(203)

Det skal først og fremmest påpeges, at det fremgik af undersøgelsen, at fodtøjet, der importeres fra de omhandlede lande, på alle niveauer, dvs. med hensyn til alle stilarter og typer, konkurrerer med det fodtøj, der produceres og sælges af EF-erhvervsgrenen, og at de anvender samme salgskanaler.

| (204) | Den betydelige stigning i dumpingimportens omfang, der blev mere end fordoblet i den omhandlede periode, var sammenfaldende med forværringen af EF-erhvervsgrenens økonomiske situation. Denne forringelse gav sig bl.a. udslag i et fald i produktionen og salgsmængden med omkring 30 % i samme periode. |
| --- | --- |

(204)

Den betydelige stigning i dumpingimportens omfang, der blev mere end fordoblet i den omhandlede periode, var sammenfaldende med forværringen af EF-erhvervsgrenens økonomiske situation. Denne forringelse gav sig bl.a. udslag i et fald i produktionen og salgsmængden med omkring 30 % i samme periode.

| (205) | Væksten i dumpingimporten var ledsaget af et betydeligt fald i den tilsvarende gennemsnitspris. I løbet af undersøgelsesperioden faldt gennemsnitsprisen på dumpingimporten med 30 %. |
| --- | --- |

(205)

Væksten i dumpingimporten var ledsaget af et betydeligt fald i den tilsvarende gennemsnitspris. I løbet af undersøgelsesperioden faldt gennemsnitsprisen på dumpingimporten med 30 %.

| (206) | I et forholdsvist gennemsigtigt og meget prisfølsomt marked, hvor fodtøj kun ordreproduceres, havde dette en dobbelt negativ virkning på EF-erhvervsgrenens situation. Det medførte for det første et fald i EF-erhvervsgrenens priser med omkring 8 % i den omhandlede periode. For det andet, og hvad mere vigtigt er, påvirkede denne lavprisimport fra de omhandlede lande EF-erhvervsgrenens ordrebøger betydeligt, hvilket havde en negativ virkning på produktionen, salget og beskæftigelsen. |
| --- | --- |

(206)

I et forholdsvist gennemsigtigt og meget prisfølsomt marked, hvor fodtøj kun ordreproduceres, havde dette en dobbelt negativ virkning på EF-erhvervsgrenens situation. Det medførte for det første et fald i EF-erhvervsgrenens priser med omkring 8 % i den omhandlede periode. For det andet, og hvad mere vigtigt er, påvirkede denne lavprisimport fra de omhandlede lande EF-erhvervsgrenens ordrebøger betydeligt, hvilket havde en negativ virkning på produktionen, salget og beskæftigelsen.

| (207) | Dette illustreres af, hvorledes EF-erhvervsgrenens markedsandele og de omhandlede landes markedsandele har udviklet sig. Deres situation har udviklet sig således: | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | Undersøgelsesperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| De pågældende lande | 9,2 % | 11,2 % | 15,6 % | 18,7 % | 22,8 % |
| EF-erhvervsgrenen | 27,1 % | 23,7 % | 22,0 % | 19,3 % | 17,9 % |

(207)

Dette illustreres af, hvorledes EF-erhvervsgrenens markedsandele og de omhandlede landes markedsandele har udviklet sig. Deres situation har udviklet sig således:

2001

2002

2003

2004

Undersøgelsesperioden

De pågældende lande

9,2 %

11,2 %

15,6 %

18,7 %

22,8 %

EF-erhvervsgrenen

27,1 %

23,7 %

22,0 %

19,3 %

17,9 %

| (208) | Mens EF-erhvervsgrenen mistede omkring 9 procentpoint af markedsandelene i perioden fra 2001 til undersøgelsesperioden, udvidede de omhandlede lande deres markedsandele med omkring 14 procentpoint, og dette i en periode med et forholdsvist stabilt forbrug. |
| --- | --- |

(208)

Mens EF-erhvervsgrenen mistede omkring 9 procentpoint af markedsandelene i perioden fra 2001 til undersøgelsesperioden, udvidede de omhandlede lande deres markedsandele med omkring 14 procentpoint, og dette i en periode med et forholdsvist stabilt forbrug.

| (209) | I betragtning af det klart dokumenterede sammenfald i tid mellem på den ene side væksten i dumpingimporten til konstant faldende priser og på den anden side EF-erhvervsgrenens tab af salgsmængde, produktionsmængde, markedsandele, beskæftigelse og trykket på dens priser, konkluderes det, at dumpingimporten spillede en afgørende rolle for den situation med skade, som EF-erhvervsgrenen befinder sig i. |
| --- | --- |

(209)

I betragtning af det klart dokumenterede sammenfald i tid mellem på den ene side væksten i dumpingimporten til konstant faldende priser og på den anden side EF-erhvervsgrenens tab af salgsmængde, produktionsmængde, markedsandele, beskæftigelse og trykket på dens priser, konkluderes det, at dumpingimporten spillede en afgørende rolle for den situation med skade, som EF-erhvervsgrenen befinder sig i.

6.3.   Virkningerne af andre faktorer

6.3.1.   Andre EF-producenters resultater

| (210) | Det fremgår af ovenstående tabel, at salget fra de øvrige EF-producenter på EF-markedet faldt med over 70 mio. par sko i den omhandlede periode, hvilket er et fald på over 30 %. Den tilsvarende markedsandel faldt også fra 38,1 % i 2000 til 25,3 % i undersøgelsesperioden. På grundlag af de foreliggende oplysninger konkluderes det derfor, at de øvrige EF-producenter var i en lignende situation som EF-erhvervsgrenen og ikke forvoldte denne skade. |
| --- | --- |

(210)

Det fremgår af ovenstående tabel, at salget fra de øvrige EF-producenter på EF-markedet faldt med over 70 mio. par sko i den omhandlede periode, hvilket er et fald på over 30 %. Den tilsvarende markedsandel faldt også fra 38,1 % i 2000 til 25,3 % i undersøgelsesperioden. På grundlag af de foreliggende oplysninger konkluderes det derfor, at de øvrige EF-producenter var i en lignende situation som EF-erhvervsgrenen og ikke forvoldte denne skade.

6.3.2.   EF-erhvervsgrenens eksportresultater

| (211) | Visse interesserede parter gjorde gældende, at EF-erhvervsgrenens dårlige økonomiske situation skyldtes en forringelse af dens eksportresultater. Denne påstand bygger på den kendsgerning, at det i en rapport fra EF-erhvervsgrenen fastslås, at adgangen til eksportmarkeder er et væsentligt problem for sektoren, og at en lang række toldmæssige og ikke-toldmæssige hindringer stadig forhindrer EF-producenterne i at udnytte deres eksportpotentiale. |
| --- | --- |

(211)

Visse interesserede parter gjorde gældende, at EF-erhvervsgrenens dårlige økonomiske situation skyldtes en forringelse af dens eksportresultater. Denne påstand bygger på den kendsgerning, at det i en rapport fra EF-erhvervsgrenen fastslås, at adgangen til eksportmarkeder er et væsentligt problem for sektoren, og at en lang række toldmæssige og ikke-toldmæssige hindringer stadig forhindrer EF-producenterne i at udnytte deres eksportpotentiale.

| (212) | Det skal på denne baggrund først påpeges, at skadesundersøgelsen fokuserer på EF-erhvervsgrenens situation på EF-markedet. En eventuel forringelse af eksportresultaterne har således ingen virkning på de fleste af ovennævnte indikatorer, f.eks. salgsmængde, markedsandele og priser. Hvad angår den samlede produktionsmængde, hvor det ikke er muligt at sondre mellem EF-markedet og ikke-EF-markedet, eftersom fodtøj kun ordreproduceres, vil et fald i salget på EF-markedet nødvendigvis medføre et fald i produktionen. Da den største del af produktionen er beregnet til at blive solgt på EF-markedet og også selv om eksportsalget ligeledes faldt i den omhandlede periode, konkluderes det, at den største del af faldet i produktionen skyldes den skade, der er forvoldt på EF-markedet, og ikke en faldende eksport. EF-producenternes konstatering hænger i virkeligheden mere sammen med, at de er forhindret i at udnytte deres eksportpotentiale, og det afspejler således den manglende evne til at kompensere for det faldende salg på EF-markedet, dvs. hvor skaden er forvoldt, ved at øge eksporten. |
| --- | --- |

(212)

Det skal på denne baggrund først påpeges, at skadesundersøgelsen fokuserer på EF-erhvervsgrenens situation på EF-markedet. En eventuel forringelse af eksportresultaterne har således ingen virkning på de fleste af ovennævnte indikatorer, f.eks. salgsmængde, markedsandele og priser. Hvad angår den samlede produktionsmængde, hvor det ikke er muligt at sondre mellem EF-markedet og ikke-EF-markedet, eftersom fodtøj kun ordreproduceres, vil et fald i salget på EF-markedet nødvendigvis medføre et fald i produktionen. Da den største del af produktionen er beregnet til at blive solgt på EF-markedet og også selv om eksportsalget ligeledes faldt i den omhandlede periode, konkluderes det, at den største del af faldet i produktionen skyldes den skade, der er forvoldt på EF-markedet, og ikke en faldende eksport. EF-producenternes konstatering hænger i virkeligheden mere sammen med, at de er forhindret i at udnytte deres eksportpotentiale, og det afspejler således den manglende evne til at kompensere for det faldende salg på EF-markedet, dvs. hvor skaden er forvoldt, ved at øge eksporten.

| (213) | Påstanden blev derfor afvist, og det konkluderes, at EF-erhvervsgrenens eksportresultater ikke forvoldte nogen væsentlig skade. |
| --- | --- |

(213)

Påstanden blev derfor afvist, og det konkluderes, at EF-erhvervsgrenens eksportresultater ikke forvoldte nogen væsentlig skade.

6.3.3.   Import fra andre tredjelande

| (214) | Importen fra tredjelande blev ligeledes undersøgt. Nedenstående tabeller viser udviklingen i markedsandele og gennemsnitspriser for de lande, der hver repræsenterede over 2 % af den samlede EF-import i undersøgelsesperioden:











  Markedsandele | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | Undersøgelsesperioden | Variation fra 2001 til undersøgelsesperioden (i procentpoint) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rumænien | 6,4 % | 8,0 % | 8,4 % | 7,8 % | 7,7 % | +1,3 % |
| Indien | 3,9 % | 5,0 % | 5,4 % | 6,4 % | 6,2 % | +2,3 % |
| Indonesien | 2,0 % | 1,9 % | 1,6 % | 1,6 % | 1,6 % | –0,4 % |
| Brasilien | 1,4 % | 1,6 % | 1,9 % | 2,5 % | 2,9 % | +1,5 % |
| Macao | 1,4 % | 1,9 % | 2,4 % | 3,3 % | 2,5 % | +1,1 % |
| Thailand | 0,9 % | 0,9 % | 1,0 % | 1,2 % | 1,2 % | +0,3 % |

(214)

Importen fra tredjelande blev ligeledes undersøgt. Nedenstående tabeller viser udviklingen i markedsandele og gennemsnitspriser for de lande, der hver repræsenterede over 2 % af den samlede EF-import i undersøgelsesperioden:

Markedsandele

2001

2002

2003

2004

Undersøgelsesperioden

Variation fra 2001 til undersøgelsesperioden (i procentpoint)

Rumænien

6,4 %

8,0 %

8,4 %

7,8 %

7,7 %

+1,3 %

Indien

3,9 %

5,0 %

5,4 %

6,4 %

6,2 %

+2,3 %

Indonesien

2,0 %

1,9 %

1,6 %

1,6 %

1,6 %

–0,4 %

Brasilien

1,4 %

1,6 %

1,9 %

2,5 %

2,9 %

+1,5 %

Macao

1,4 %

1,9 %

2,4 %

3,3 %

2,5 %

+1,1 %

Thailand

0,9 %

0,9 %

1,0 %

1,2 %

1,2 %

+0,3 %

| Gennemsnitspriser (EUR/par sko) | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | Undersøgelsesperioden | Variation fra 2001 til undersøgelsesperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rumænien | 14,0 | 14,9 | 15,1 | 15,3 | 15,3 | 9 % |
| Indien | 11,7 | 11,6 | 10,5 | 10,4 | 10,5 | – 10 % |
| Indonesien | 12,4 | 11,6 | 11,2 | 9,6 | 9,6 | – 23 % |
| Brasilien | 16,9 | 15,8 | 13,7 | 13,2 | 12,6 | – 25 % |
| Macao | 13,1 | 11,7 | 11,0 | 10,9 | 11,0 | – 16 % |
| Thailand | 15,4 | 14,0 | 13,2 | 12,3 | 12,2 | – 21 % |

Gennemsnitspriser (EUR/par sko)

2001

2002

2003

2004

Undersøgelsesperioden

Variation fra 2001 til undersøgelsesperioden

Rumænien

14,0

14,9

15,1

15,3

15,3

9 %

Indien

11,7

11,6

10,5

10,4

10,5

– 10 %

Indonesien

12,4

11,6

11,2

9,6

9,6

– 23 %

Brasilien

16,9

15,8

13,7

13,2

12,6

– 25 %

Macao

13,1

11,7

11,0

10,9

11,0

– 16 %

Thailand

15,4

14,0

13,2

12,3

12,2

– 21 %

| (215) | Betragtet hver for sig havde ingen af de ovennævnte lande nogen væsentlig stigning i deres markedsandele i den omhandlede periode. Det absolutte niveau for deres markedsandel forblev langt under niveauet for de omhandlede lande, og de udviklede sig også forskelligt. Det skal påpeges, at de kumulerede markedsandele for de omhandlede lande steg betydeligt fra 9,2 % i 2001 til 22,8 % i undersøgelsesperioden. |
| --- | --- |

(215)

Betragtet hver for sig havde ingen af de ovennævnte lande nogen væsentlig stigning i deres markedsandele i den omhandlede periode. Det absolutte niveau for deres markedsandel forblev langt under niveauet for de omhandlede lande, og de udviklede sig også forskelligt. Det skal påpeges, at de kumulerede markedsandele for de omhandlede lande steg betydeligt fra 9,2 % i 2001 til 22,8 % i undersøgelsesperioden.

| (216) | Med undtagelse af ét land faldt den gennemsnitlige enhedspris i de øvrige tredjelande i den omhandlede periode. De faldt dog i et mindre omfang end priserne i de omhandlede lande, men særlig deres absolutte prisniveau i den samlede periode — med én undtagelse — forblev gennemsnitligt langt over dumpingimportens prisniveau. Hvad angår importen fra Indonesien var priserne i undersøgelsesperioden lavere end priserne på import fra Vietnam, men dette skal ses på baggrund af Indonesiens faldende markedsandel i forhold til Vietnams voldsomt stigende markedsandel. Priserne på import fra ovennævnte lande var i undersøgelsesperioden gennemsnitligt 30 % højere end priserne på import fra de omhandlede lande. Tredjelandenes individuelle markedsandele steg ikke på samme måde som for de omhandlede lande. Man kunne således konkludere, at de øvrige tredjelande var nødt til at følge den faldende pristendens i de omhandlede lande for at kunne opretholde deres markedsandele. |
| --- | --- |

(216)

Med undtagelse af ét land faldt den gennemsnitlige enhedspris i de øvrige tredjelande i den omhandlede periode. De faldt dog i et mindre omfang end priserne i de omhandlede lande, men særlig deres absolutte prisniveau i den samlede periode — med én undtagelse — forblev gennemsnitligt langt over dumpingimportens prisniveau. Hvad angår importen fra Indonesien var priserne i undersøgelsesperioden lavere end priserne på import fra Vietnam, men dette skal ses på baggrund af Indonesiens faldende markedsandel i forhold til Vietnams voldsomt stigende markedsandel. Priserne på import fra ovennævnte lande var i undersøgelsesperioden gennemsnitligt 30 % højere end priserne på import fra de omhandlede lande. Tredjelandenes individuelle markedsandele steg ikke på samme måde som for de omhandlede lande. Man kunne således konkludere, at de øvrige tredjelande var nødt til at følge den faldende pristendens i de omhandlede lande for at kunne opretholde deres markedsandele.

| (217) | Det konkluderes således på grundlag af ovenstående, at importen fra andre tredjelande ikke havde nogen væsentlig indvirkning på EF-erhvervsgrenens situation. |
| --- | --- |

(217)

Det konkluderes således på grundlag af ovenstående, at importen fra andre tredjelande ikke havde nogen væsentlig indvirkning på EF-erhvervsgrenens situation.

6.3.4.   Ændringer i forbrugsmønster og faldende efterspørgsel

| (218) | Importørerne påstod, at den skade, som var forvoldt EF-erhvervsgrenen, skyldtes en nedgang i efterspørgslen i det fodtøjssegment, hvor de traditionelle EF-producenter var specialiseret. Visse eksporterende producenter påstod ligeledes, at forbrugerne på grund af den skiftende mode i stigende grad efterspørger masseproduceret, korttidsholdbart fodtøj af lav kvalitet. |
| --- | --- |

(218)

Importørerne påstod, at den skade, som var forvoldt EF-erhvervsgrenen, skyldtes en nedgang i efterspørgslen i det fodtøjssegment, hvor de traditionelle EF-producenter var specialiseret. Visse eksporterende producenter påstod ligeledes, at forbrugerne på grund af den skiftende mode i stigende grad efterspørger masseproduceret, korttidsholdbart fodtøj af lav kvalitet.

| (219) | Der henvises i denne henseende til afsnit 2 ovenfor, hvor det konkluderes, at alle typer af den omhandlede vare og af den samme vare blev betragtet som én og samme vare, og at fodtøj, der produceres i de omhandlede lande eller i Fællesskabet, konkurrerer på alle niveauer af markedet. Enhver påstand vedrørende bestemte typer er således irrelevant, og analysen skal omfatte den omhandlede vare og den samme vare, dvs. alle typer fodtøj med overdel af læder som beskrevet i det relevante afsnit ovenfor. Det samlede EF-forbrug af fodtøj med overdel af læder forblev forholdsvis stabilt i den omhandlede periode. Påstandene blev derfor afvist, og det konkluderes, at skaden ikke skyldtes en faldende efterspørgsel. |
| --- | --- |

(219)

Der henvises i denne henseende til afsnit 2 ovenfor, hvor det konkluderes, at alle typer af den omhandlede vare og af den samme vare blev betragtet som én og samme vare, og at fodtøj, der produceres i de omhandlede lande eller i Fællesskabet, konkurrerer på alle niveauer af markedet. Enhver påstand vedrørende bestemte typer er således irrelevant, og analysen skal omfatte den omhandlede vare og den samme vare, dvs. alle typer fodtøj med overdel af læder som beskrevet i det relevante afsnit ovenfor. Det samlede EF-forbrug af fodtøj med overdel af læder forblev forholdsvis stabilt i den omhandlede periode. Påstandene blev derfor afvist, og det konkluderes, at skaden ikke skyldtes en faldende efterspørgsel.

6.3.5.   Svingninger i valutakurser

| (220) | Flere eksporterende producenter og importører påstod, at skaden, der var forvoldt EF-erhvervsgrenen, skyldtes euroens opskrivning i forhold til den amerikanske dollar, der førte til et betydeligt fald i importpriser, eftersom de fleste kinesiske og vietnamesiske fodtøj handles i dollar. |
| --- | --- |

(220)

Flere eksporterende producenter og importører påstod, at skaden, der var forvoldt EF-erhvervsgrenen, skyldtes euroens opskrivning i forhold til den amerikanske dollar, der førte til et betydeligt fald i importpriser, eftersom de fleste kinesiske og vietnamesiske fodtøj handles i dollar.

| (221) | Der henvises til, at undersøgelsen skal fastslå, om dumpingimporten (med hensyn til priser og mængder) har forvoldt EF-erhvervsgrenen væsentlig skade, eller om en sådan væsentlig skade kan skyldes andre faktorer. I denne henseende bestemmes det i grundforordningens artikel 3, stk. 6, at det skal bevises, at dumpingimportens prisniveau har forvoldt skade. Der henvises således blot til en forskel mellem prisniveauer, og der er derfor intet krav om at analysere de faktorer, der påvirker selve niveauet for disse priser. |
| --- | --- |

(221)

Der henvises til, at undersøgelsen skal fastslå, om dumpingimporten (med hensyn til priser og mængder) har forvoldt EF-erhvervsgrenen væsentlig skade, eller om en sådan væsentlig skade kan skyldes andre faktorer. I denne henseende bestemmes det i grundforordningens artikel 3, stk. 6, at det skal bevises, at dumpingimportens prisniveau har forvoldt skade. Der henvises således blot til en forskel mellem prisniveauer, og der er derfor intet krav om at analysere de faktorer, der påvirker selve niveauet for disse priser.

| (222) | I praksis undersøges dumpingimportens virkning på EF-erhvervsgrenens priser hovedsageligt ved at fastslå, om der foreligger prisunderbud, pristryk eller prisdæmpning. Til dette formål sammenlignes dumpingeksportens priser og EF-erhvervsgrenens priser, idet eksportpriserne, der anvendes til skadesberegning, eventuelt skal konverteres til en anden valuta for at opnå sammenlignelige størrelser. Der anvendes således kun valutakurser i denne kontekst for at sikre, at prisforskellen fastslås på et sammenligneligt grundlag. Det ses således tydeligt, at valutakursen i princippet ikke kan udgøre endnu en skadesfaktor. |
| --- | --- |

(222)

I praksis undersøges dumpingimportens virkning på EF-erhvervsgrenens priser hovedsageligt ved at fastslå, om der foreligger prisunderbud, pristryk eller prisdæmpning. Til dette formål sammenlignes dumpingeksportens priser og EF-erhvervsgrenens priser, idet eksportpriserne, der anvendes til skadesberegning, eventuelt skal konverteres til en anden valuta for at opnå sammenlignelige størrelser. Der anvendes således kun valutakurser i denne kontekst for at sikre, at prisforskellen fastslås på et sammenligneligt grundlag. Det ses således tydeligt, at valutakursen i princippet ikke kan udgøre endnu en skadesfaktor.

| (223) | Ovenstående bekræftes også af ordlyden i grundforordningens artikel 3, stk. 7, der henviser til andre kendte faktorer end dumpingimporten. Listen over de andre kendte faktorer i denne artikel indeholder således ingen henvisning til nogen faktor, der påvirker dumpingimportens prisniveau. Hvis eksporten foregår til dumpingpriser, og selv om den har nydt godt af en gunstig udvikling i valutakurserne, er det vanskeligt at se, hvorledes sådanne valutakurser kan udgøre en anden skadesfaktor. |
| --- | --- |

(223)

Ovenstående bekræftes også af ordlyden i grundforordningens artikel 3, stk. 7, der henviser til andre kendte faktorer end dumpingimporten. Listen over de andre kendte faktorer i denne artikel indeholder således ingen henvisning til nogen faktor, der påvirker dumpingimportens prisniveau. Hvis eksporten foregår til dumpingpriser, og selv om den har nydt godt af en gunstig udvikling i valutakurserne, er det vanskeligt at se, hvorledes sådanne valutakurser kan udgøre en anden skadesfaktor.

| (224) | Analysen af de faktorer, der påvirker dumpingimportens prisniveau, uanset om det er valutakurssvingninger eller andet, kan således ikke tillægges afgørende betydning og ville være mere vidtgående end det, der kræves i grundforordningen. |
| --- | --- |

(224)

Analysen af de faktorer, der påvirker dumpingimportens prisniveau, uanset om det er valutakurssvingninger eller andet, kan således ikke tillægges afgørende betydning og ville være mere vidtgående end det, der kræves i grundforordningen.

| (225) | Selv om valutakurssvingninger havde en virkning på importpriser, ville det under alle omstændigheder og med forbehold af ovenstående ikke være muligt at adskille og sondre mellem de forskellige valutakurssvingningers virkning, eftersom det ikke vides præcist, i hvilket omfang importen fra de omhandlede varer handles i amerikanske dollar. Hertil kommer, at de største importører kurssikrer deres finansielle transaktioner i dollar, hvorfor det er meget vanskeligt at fastslå, hvilken valutakurs der skal undersøges. |
| --- | --- |

(225)

Selv om valutakurssvingninger havde en virkning på importpriser, ville det under alle omstændigheder og med forbehold af ovenstående ikke være muligt at adskille og sondre mellem de forskellige valutakurssvingningers virkning, eftersom det ikke vides præcist, i hvilket omfang importen fra de omhandlede varer handles i amerikanske dollar. Hertil kommer, at de største importører kurssikrer deres finansielle transaktioner i dollar, hvorfor det er meget vanskeligt at fastslå, hvilken valutakurs der skal undersøges.

6.3.6.   Ophævelse af kontingent

| (226) | Visse parter gjorde gældende, at ophævelsen af importkontingenter primo 2005 ligeledes forvoldte EF-erhvervsgrenen skade. Det påpeges i denne henseende, at kontingenterne kun vedrørte et af de to omhandlede lande og ikke alle de varer, der er omfattet af denne procedure. Desuden er skadesanalysen blevet foretaget over en længere periode, i dette tilfælde i perioden fra 2001 til slutningen af undersøgelsesperioden, hvorfor den ikke kun henviser til perioden umiddelbart efter kontingentet, dvs. første kvartal af 2005. Påstanden blev derfor afvist. |
| --- | --- |

(226)

Visse parter gjorde gældende, at ophævelsen af importkontingenter primo 2005 ligeledes forvoldte EF-erhvervsgrenen skade. Det påpeges i denne henseende, at kontingenterne kun vedrørte et af de to omhandlede lande og ikke alle de varer, der er omfattet af denne procedure. Desuden er skadesanalysen blevet foretaget over en længere periode, i dette tilfælde i perioden fra 2001 til slutningen af undersøgelsesperioden, hvorfor den ikke kun henviser til perioden umiddelbart efter kontingentet, dvs. første kvartal af 2005. Påstanden blev derfor afvist.

6.3.7.   Klagerne har ikke moderniseret tilstrækkeligt, er stærkt fragmenterede og har høje arbejdskraftomkostninger

| (227) | Visse interesserede parter fremførte det argument, at klagernes dårlige økonomiske situation skyldes det forhold, at de ikke har moderniseret deres produktionsapparat og -metoder, og at skaden skyldtes det forhold, at sektoren er stærkt fragmenteret og ikke konkurrencedygtig i forhold til importen fra lande med lave arbejdskraftomkostninger. |
| --- | --- |

(227)

Visse interesserede parter fremførte det argument, at klagernes dårlige økonomiske situation skyldes det forhold, at de ikke har moderniseret deres produktionsapparat og -metoder, og at skaden skyldtes det forhold, at sektoren er stærkt fragmenteret og ikke konkurrencedygtig i forhold til importen fra lande med lave arbejdskraftomkostninger.

| (228) | Det kan kun indrømmes, at EF-erhvervsgrenen er stærkt fragmenteret, og at arbejdskraftomkostningerne i Fællesskabet er højere end i de omhandlede lande. Der skete imidlertid ingen forøgelse af sektorens fragmenteringsgrad og Fællesskabets arbejdskraftomkostninger i den omhandlede periode. Der kan under disse omstændigheder ikke etableres nogen årsagssammenhæng mellem disse faktorer og forværringen af EF-erhvervsgrenens situation i den omhandlede periode. |
| --- | --- |

(228)

Det kan kun indrømmes, at EF-erhvervsgrenen er stærkt fragmenteret, og at arbejdskraftomkostningerne i Fællesskabet er højere end i de omhandlede lande. Der skete imidlertid ingen forøgelse af sektorens fragmenteringsgrad og Fællesskabets arbejdskraftomkostninger i den omhandlede periode. Der kan under disse omstændigheder ikke etableres nogen årsagssammenhæng mellem disse faktorer og forværringen af EF-erhvervsgrenens situation i den omhandlede periode.

| (229) | Disse påstande blev derfor afvist. |
| --- | --- |

(229)

Disse påstande blev derfor afvist.

6.3.8.   EF-erhvervsgrenens produktionsudflytning

| (230) | Sammenslutningen af importører gjorde gældende, at EF-producenternes udflytning til lavtlønslande har medvirket til den skade, som er påført EF-erhvervsgrenen. Det påstås, at dette forårsagede et fald i produktionen og salget i Fællesskabet samt medførte betydelige omstruktureringsomkostninger, hvilket påvirkede disse virksomheders økonomiske situation. |
| --- | --- |

(230)

Sammenslutningen af importører gjorde gældende, at EF-producenternes udflytning til lavtlønslande har medvirket til den skade, som er påført EF-erhvervsgrenen. Det påstås, at dette forårsagede et fald i produktionen og salget i Fællesskabet samt medførte betydelige omstruktureringsomkostninger, hvilket påvirkede disse virksomheders økonomiske situation.

| (231) | Der henvises imidlertid til, at der i skadesanalysen specifikt fokuseres på udviklingen af EF-erhvervsgrenens økonomiske situation. Da de producenter, der har udflyttet deres produktion, som nævnt ovenfor ikke betragtes som EF-producenter med henblik på denne undersøgelse, og således ikke som en del af EF-erhvervsgrenen, skal deres økonomiske situation ikke tages i betragtning i forbindelse med skadesundersøgelsen. Man har i forbindelse med undersøgelsen af importen i de omhandlede lande eller fra de øvrige tredjelande imidlertid taget højde for importen fra de virksomheder, der har udflyttet deres produktion. |
| --- | --- |

(231)

Der henvises imidlertid til, at der i skadesanalysen specifikt fokuseres på udviklingen af EF-erhvervsgrenens økonomiske situation. Da de producenter, der har udflyttet deres produktion, som nævnt ovenfor ikke betragtes som EF-producenter med henblik på denne undersøgelse, og således ikke som en del af EF-erhvervsgrenen, skal deres økonomiske situation ikke tages i betragtning i forbindelse med skadesundersøgelsen. Man har i forbindelse med undersøgelsen af importen i de omhandlede lande eller fra de øvrige tredjelande imidlertid taget højde for importen fra de virksomheder, der har udflyttet deres produktion.

6.4.   Konklusion om årsagssammenhæng

| (232) | Som konklusion bekræftes det, at den væsentlige skade, som er forvoldt EF-erhvervsgrenen, og som navnlig er kendetegnet ved faldende salg, markedsandele og enhedssalgspris med en forværring af rentabilitetsindikatorerne til følge, blev forårsaget af den pågældende dumpingimport. De øvrige faktorer, som blev undersøgt, havde således en ubetydelig virkning, og de var derfor ikke af en sådan art, at de kunne bryde årsagssammenhængen mellem dumpingimporten og den skade, der blev påført EF-erhvervsgrenen. |
| --- | --- |

(232)

Som konklusion bekræftes det, at den væsentlige skade, som er forvoldt EF-erhvervsgrenen, og som navnlig er kendetegnet ved faldende salg, markedsandele og enhedssalgspris med en forværring af rentabilitetsindikatorerne til følge, blev forårsaget af den pågældende dumpingimport. De øvrige faktorer, som blev undersøgt, havde således en ubetydelig virkning, og de var derfor ikke af en sådan art, at de kunne bryde årsagssammenhængen mellem dumpingimporten og den skade, der blev påført EF-erhvervsgrenen.

| (233) | I betragtning af ovenstående analyse, hvor der omhyggeligt sondres mellem alle kendte faktorers virkning på EF-erhvervsgrenens situation og dumpingimportens skadelige virkning, bekræftes det hermed, at de øvrige faktorer ikke i sig selv ændrer det forhold, at den konstaterede skade må tilskrives dumpingimporten. |
| --- | --- |

(233)

I betragtning af ovenstående analyse, hvor der omhyggeligt sondres mellem alle kendte faktorers virkning på EF-erhvervsgrenens situation og dumpingimportens skadelige virkning, bekræftes det hermed, at de øvrige faktorer ikke i sig selv ændrer det forhold, at den konstaterede skade må tilskrives dumpingimporten.

| (234) | Det konkluderes derfor, at dumpingimporten med oprindelse i de omhandlede lande har forvoldt EF-erhvervsgrenen væsentlig skade, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 6. |
| --- | --- |

(234)

Det konkluderes derfor, at dumpingimporten med oprindelse i de omhandlede lande har forvoldt EF-erhvervsgrenen væsentlig skade, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 6.

7.   FÆLLESSKABETS INTERESSER

| (235) | Det er blevet undersøgt, om der af hensyn til Fællesskabets interesser skal gribes ind for at forhindre den konstaterede skadevoldende dumping. |
| --- | --- |

(235)

Det er blevet undersøgt, om der af hensyn til Fællesskabets interesser skal gribes ind for at forhindre den konstaterede skadevoldende dumping.

7.1.   EF-erhvervsgrenens interesser

| (236) | Det fremgår klart af ovenstående analyse, at dumpingimporten har forvoldt Fællesskabets fodtøjsindustri skade. Den stærke stigning i dumpingimportmængden i de senere år har medført et stærkt pristryk på Fællesskabets engrosmarked for fodtøj, dvs. dér, hvor konkurrencen mellem importeret fodtøj og fodtøj fremstillet i Fællesskabet finder sted. EF-erhvervsgrenen er generelt ikke længere i stand til at sikre sig ordrer på et tilfredsstillende prisniveau, således som det fremgik af situationen hos de stikprøveudvalgte EF-producenter, der knap nok var rentable i undersøgelsesperioden. I mange tilfælde kan EF-erhvervsgrenen ikke længere skaffe nye ordrer, da dette med det nuværende prisniveau ville indebære, at den skulle sælge til under produktionsomkostningerne. EF-erhvervsgrenen har derfor problemer med både salgspriser og salgsmængde. |
| --- | --- |

(236)

Det fremgår klart af ovenstående analyse, at dumpingimporten har forvoldt Fællesskabets fodtøjsindustri skade. Den stærke stigning i dumpingimportmængden i de senere år har medført et stærkt pristryk på Fællesskabets engrosmarked for fodtøj, dvs. dér, hvor konkurrencen mellem importeret fodtøj og fodtøj fremstillet i Fællesskabet finder sted. EF-erhvervsgrenen er generelt ikke længere i stand til at sikre sig ordrer på et tilfredsstillende prisniveau, således som det fremgik af situationen hos de stikprøveudvalgte EF-producenter, der knap nok var rentable i undersøgelsesperioden. I mange tilfælde kan EF-erhvervsgrenen ikke længere skaffe nye ordrer, da dette med det nuværende prisniveau ville indebære, at den skulle sælge til under produktionsomkostningerne. EF-erhvervsgrenen har derfor problemer med både salgspriser og salgsmængde.

| (237) | Hvis der på den baggrund ikke indføres foranstaltninger, vil situationen for EF-erhvervsgrenen klart blive yderligere forværret med flere fabrikslukninger og tab af arbejdspladser til følge. Da producenterne typisk er geografisk koncentreret i bestemte medlemsstater og ordrerne undertiden outsources til andre lokale fabrikker, kan en enkelt producents forsvinden have betydelige følgevirkninger for andre lokale virksomheder. Dette vil i givet fald også gælde lokale råvareleverandører og vil således i høj grad indvirke på det generelle aktivitetsniveau, hvorimod indførelsen af foranstaltninger vil få en række positive virkninger for EF-erhvervsgrenen. Foranstaltningerne vil forhindre en yderligere væsentlig stigning i dumpingimporten fra de omhandlede lande, hvilket vil give EF-erhvervsgrenen mulighed for i det mindste at bevare sin nuværende stilling på markedet. Importtallene viser nemlig, at de omhandlede lande øger deres markedsandele på bekostning af Fællesskabets fodtøjsindustri. |
| --- | --- |

(237)

Hvis der på den baggrund ikke indføres foranstaltninger, vil situationen for EF-erhvervsgrenen klart blive yderligere forværret med flere fabrikslukninger og tab af arbejdspladser til følge. Da producenterne typisk er geografisk koncentreret i bestemte medlemsstater og ordrerne undertiden outsources til andre lokale fabrikker, kan en enkelt producents forsvinden have betydelige følgevirkninger for andre lokale virksomheder. Dette vil i givet fald også gælde lokale råvareleverandører og vil således i høj grad indvirke på det generelle aktivitetsniveau, hvorimod indførelsen af foranstaltninger vil få en række positive virkninger for EF-erhvervsgrenen. Foranstaltningerne vil forhindre en yderligere væsentlig stigning i dumpingimporten fra de omhandlede lande, hvilket vil give EF-erhvervsgrenen mulighed for i det mindste at bevare sin nuværende stilling på markedet. Importtallene viser nemlig, at de omhandlede lande øger deres markedsandele på bekostning af Fællesskabets fodtøjsindustri.

| (238) | Herudover vil grossister og importører, når der indføres antidumpingtold på import af fodtøj fra de omhandlede lande, være meget mere tilbøjelige til at skifte leverandør og i det mindste delvist at gå over til EF-producenter. Hvis der indføres foranstaltninger og importpriserne således igen fastsættes til et niveau, hvor der ikke forekommer dumping, vil EF-erhvervsgrenen nemlig kunne konkurrere på redelige handelsvilkår og på grundlag af egne komparative fordele, hvilket vil sætte den i stand til at modtage en tilfredsstillende mængde nye ordrer til priser, der vil sikre den en normal fortjeneste. En vis prisstigning er nemlig påkrævet for at afhjælpe skaden. |
| --- | --- |

(238)

Herudover vil grossister og importører, når der indføres antidumpingtold på import af fodtøj fra de omhandlede lande, være meget mere tilbøjelige til at skifte leverandør og i det mindste delvist at gå over til EF-producenter. Hvis der indføres foranstaltninger og importpriserne således igen fastsættes til et niveau, hvor der ikke forekommer dumping, vil EF-erhvervsgrenen nemlig kunne konkurrere på redelige handelsvilkår og på grundlag af egne komparative fordele, hvilket vil sætte den i stand til at modtage en tilfredsstillende mængde nye ordrer til priser, der vil sikre den en normal fortjeneste. En vis prisstigning er nemlig påkrævet for at afhjælpe skaden.

| (239) | Indførelsen af foranstaltninger er derfor klart i EF-erhvervsgrenens interesse, dvs. både de producenter, der aktivt støtter klagen, men også de øvrige EF-producenter, som ikke aktivt støttede klagen eller ikke havde mulighed herfor. |
| --- | --- |

(239)

Indførelsen af foranstaltninger er derfor klart i EF-erhvervsgrenens interesse, dvs. både de producenter, der aktivt støtter klagen, men også de øvrige EF-producenter, som ikke aktivt støttede klagen eller ikke havde mulighed herfor.

| (240) | Nogle af de interesserede parter har gjort gældende, at indførelsen af foranstaltninger ikke vil afhjælpe EF-erhvervsgrenens situation, da importørerne blot vil gå over til leverandører i lande, som ikke er omfattet af foranstaltningerne. De hævder på den baggrund, at det ikke vil være i EF-erhvervsgrenens interesse, at der træffes foranstaltninger. |
| --- | --- |

(240)

Nogle af de interesserede parter har gjort gældende, at indførelsen af foranstaltninger ikke vil afhjælpe EF-erhvervsgrenens situation, da importørerne blot vil gå over til leverandører i lande, som ikke er omfattet af foranstaltningerne. De hævder på den baggrund, at det ikke vil være i EF-erhvervsgrenens interesse, at der træffes foranstaltninger.

| (241) | Denne påstand er imidlertid blevet afvist. At importører kan gå over til andre leverandørlande, er ikke nogen gyldig grund til ikke at skride ind over for skadevoldende dumping i det her omhandlede tilfælde. Dette begrundes med, at det ikke blot er umuligt at forudse, i hvilket omfang et sådant skift vil finde sted, men at denne import også kan være dumpingimport, således at den også vil kunne gøres til genstand for en antidumpingprocedure. |
| --- | --- |

(241)

Denne påstand er imidlertid blevet afvist. At importører kan gå over til andre leverandørlande, er ikke nogen gyldig grund til ikke at skride ind over for skadevoldende dumping i det her omhandlede tilfælde. Dette begrundes med, at det ikke blot er umuligt at forudse, i hvilket omfang et sådant skift vil finde sted, men at denne import også kan være dumpingimport, således at den også vil kunne gøres til genstand for en antidumpingprocedure.

| (242) | Det konkluderes, at indførelsen af antidumpingforanstaltninger vil gøre det muligt for EF-erhvervsgrenen at rejse sig efter virkningerne af den konstaterede skadevoldende dumping. |
| --- | --- |

(242)

Det konkluderes, at indførelsen af antidumpingforanstaltninger vil gøre det muligt for EF-erhvervsgrenen at rejse sig efter virkningerne af den konstaterede skadevoldende dumping.

7.2.   Andre økonomiske operatørers interesser

7.2.1.   Forbrugernes interesser

| (243) | Der er ikke modtaget bemærkninger fra forbrugerorganisationer efter offentliggørelsen af meddelelsen om indledningen af denne procedure. Nogle parter har imidlertid gjort gældende, at indførelsen af foranstaltninger mod import af den omhandlede vare vil gå imod forbrugernes interesser. De påstår at udbuddet for forbrugerne vil blive meget mindre, hvis man begrænser kinesiske og vietnamesiske varers adgang til markedet i Fællesskabet, særlig i »fast fashion«-segmentet, der fortrinsvis består af kinesisk og vietnamesisk fodtøj. For det andet er det blevet fremført, at eventuelle foranstaltninger vil øge omkostningerne for den gennemsnitlige forbruger, dvs. prisen, og endelig at EF-erhvervsgrenen ikke vil have kapacitet til at imødekomme den samlede efterspørgsel efter fodtøj. |
| --- | --- |

(243)

Der er ikke modtaget bemærkninger fra forbrugerorganisationer efter offentliggørelsen af meddelelsen om indledningen af denne procedure. Nogle parter har imidlertid gjort gældende, at indførelsen af foranstaltninger mod import af den omhandlede vare vil gå imod forbrugernes interesser. De påstår at udbuddet for forbrugerne vil blive meget mindre, hvis man begrænser kinesiske og vietnamesiske varers adgang til markedet i Fællesskabet, særlig i »fast fashion«-segmentet, der fortrinsvis består af kinesisk og vietnamesisk fodtøj. For det andet er det blevet fremført, at eventuelle foranstaltninger vil øge omkostningerne for den gennemsnitlige forbruger, dvs. prisen, og endelig at EF-erhvervsgrenen ikke vil have kapacitet til at imødekomme den samlede efterspørgsel efter fodtøj.

| (244) | Påstandene vedrørende de negative virkninger af eventuelle foranstaltninger for forbrugerne er blevet indgående analyseret. Ved vurderingen af disse virkninger er der taget hensyn til følgende aspekter:






  — | Ca. to tredjedele af den samlede fodtøjssektor berøres ikke af de foranstaltninger, der indføres ved denne forordning. Faktisk udgør fodtøj med overdel af læder, som er omfattet af denne procedure, mindre end 35 % af fodtøjsmarkedet, hvilket er et fald i forhold til 2001, hvor det udgjorde 46 %. |
| --- | --- | --- |

(244)

Påstandene vedrørende de negative virkninger af eventuelle foranstaltninger for forbrugerne er blevet indgående analyseret. Ved vurderingen af disse virkninger er der taget hensyn til følgende aspekter:

—

Ca. to tredjedele af den samlede fodtøjssektor berøres ikke af de foranstaltninger, der indføres ved denne forordning. Faktisk udgør fodtøj med overdel af læder, som er omfattet af denne procedure, mindre end 35 % af fodtøjsmarkedet, hvilket er et fald i forhold til 2001, hvor det udgjorde 46 %.

| — | Ikke alle typer fodtøj med overdel af læder er berørt af de foreslåede foranstaltninger. I forbindelse med undersøgelsen blev det nemlig konkluderet, at visse typer fodtøj — jf. ovenfor vedrørende STAF-fodtøj — ikke bør være omfattet af foranstaltningerne. Dette begrænser yderligere foranstaltningernes anvendelsesområde i forhold til det samlede marked i Fællesskabet for fodtøj. I den forbindelse mindes der om, at STAF-fodtøj i undersøgelsesperioden udgjorde næsten 20 % af importen af fodtøj med overdel af læder fra de omhandlede lande. |
| --- | --- |

—

Ikke alle typer fodtøj med overdel af læder er berørt af de foreslåede foranstaltninger. I forbindelse med undersøgelsen blev det nemlig konkluderet, at visse typer fodtøj — jf. ovenfor vedrørende STAF-fodtøj — ikke bør være omfattet af foranstaltningerne. Dette begrænser yderligere foranstaltningernes anvendelsesområde i forhold til det samlede marked i Fællesskabet for fodtøj. I den forbindelse mindes der om, at STAF-fodtøj i undersøgelsesperioden udgjorde næsten 20 % af importen af fodtøj med overdel af læder fra de omhandlede lande.

| — | En væsentlig del af leverancerne til markedet for fodtøj med overdel af læder i Fællesskabet kommer fortsat fra andre lande end Kina og Vietnam, dvs. fra leverandører, der ikke vil blive underlagt foranstaltninger. De øvrige tredjelande, der tegner sig for ca. 30 % af importen, vil således fortsat konkurrere uden at være underlagt foranstaltninger. Antidumpingforanstaltningerne vil heller ikke gælde EF-producenternes salg, der fortsat udgør ca. halvdelen af udbuddet af fodtøj med overdel af læder. |
| --- | --- |

—

En væsentlig del af leverancerne til markedet for fodtøj med overdel af læder i Fællesskabet kommer fortsat fra andre lande end Kina og Vietnam, dvs. fra leverandører, der ikke vil blive underlagt foranstaltninger. De øvrige tredjelande, der tegner sig for ca. 30 % af importen, vil således fortsat konkurrere uden at være underlagt foranstaltninger. Antidumpingforanstaltningerne vil heller ikke gælde EF-producenternes salg, der fortsat udgør ca. halvdelen af udbuddet af fodtøj med overdel af læder.

| — | Der optræder normalt importører/grossister og distributører/detailhandlere i forbindelse med distributionen til forbrugerne. Begge disse led tillægger en avance — eller margen — for at dække egne omkostninger og skabe en vis fortjeneste. Denne margen kan variere meget fra den ene erhvervsdrivende til den anden, men den er som regel forholdsvis stor. F.eks. var den avance, som de samarbejdsvillige importører lagde oven i deres salgspriser til detailhandlerne i undersøgelsesperioden, på 125 % i gennemsnit og svingede mellem 20 % og 200 %. Der er således stor forskel mellem import- og videresalgspriser. Hvad angår påstanden om, at eventuelle foranstaltninger kan føre til et mindre udbud af fodtøj, bør det bemærkes, at antidumpingforanstaltninger kun vil sikre, at den lave dumpingpris forsvinder. Mængden af importen vil ikke blive begrænset, da størsteparten af markedet i Fællesskabet fortsat vil blive forsynet af leverandører, som ikke direkte berøres af foranstaltningerne. |
| --- | --- |

—

Der optræder normalt importører/grossister og distributører/detailhandlere i forbindelse med distributionen til forbrugerne. Begge disse led tillægger en avance — eller margen — for at dække egne omkostninger og skabe en vis fortjeneste. Denne margen kan variere meget fra den ene erhvervsdrivende til den anden, men den er som regel forholdsvis stor. F.eks. var den avance, som de samarbejdsvillige importører lagde oven i deres salgspriser til detailhandlerne i undersøgelsesperioden, på 125 % i gennemsnit og svingede mellem 20 % og 200 %. Der er således stor forskel mellem import- og videresalgspriser. Hvad angår påstanden om, at eventuelle foranstaltninger kan føre til et mindre udbud af fodtøj, bør det bemærkes, at antidumpingforanstaltninger kun vil sikre, at den lave dumpingpris forsvinder. Mængden af importen vil ikke blive begrænset, da størsteparten af markedet i Fællesskabet fortsat vil blive forsynet af leverandører, som ikke direkte berøres af foranstaltningerne.

| (245) | Et fald i importmængden fra de omhandlede lande vil under alle omstændigheder, i det mindste på mellemlang sigt, også kunne opvejes af en stigning i leverancerne af fodtøj fra EF-erhvervsgrenen og de lande, der ikke er omfattet af foranstaltningerne, selv om dette først vil kunne mærkes efter et stykke tid. |
| --- | --- |

(245)

Et fald i importmængden fra de omhandlede lande vil under alle omstændigheder, i det mindste på mellemlang sigt, også kunne opvejes af en stigning i leverancerne af fodtøj fra EF-erhvervsgrenen og de lande, der ikke er omfattet af foranstaltningerne, selv om dette først vil kunne mærkes efter et stykke tid.

| (246) | Hvad angår varesortimentet mindes der om, at de omhandlede lande ikke kun fremstiller fodtøj i »fast fashion«-segmentet og/eller lavprissegmentet. Kina og Vietnam fremstiller faktisk også mærkevarefodtøj i høj- og mellemprissegmentet. Undersøgelsen viste desuden, at EF-erhvervsgrenen også fremstiller alle kategorier af fodtøj, ikke kun stilrigtigt fodtøj i højprissegmentet, som ofte hævdet. Påstanden om, at eventuelle foranstaltninger vil begrænse udbuddet af fodtøj i almindelighed og i særdeleshed for bestemte modevarer, skal derfor som et minimum dokumenteres yderligere. |
| --- | --- |

(246)

Hvad angår varesortimentet mindes der om, at de omhandlede lande ikke kun fremstiller fodtøj i »fast fashion«-segmentet og/eller lavprissegmentet. Kina og Vietnam fremstiller faktisk også mærkevarefodtøj i høj- og mellemprissegmentet. Undersøgelsen viste desuden, at EF-erhvervsgrenen også fremstiller alle kategorier af fodtøj, ikke kun stilrigtigt fodtøj i højprissegmentet, som ofte hævdet. Påstanden om, at eventuelle foranstaltninger vil begrænse udbuddet af fodtøj i almindelighed og i særdeleshed for bestemte modevarer, skal derfor som et minimum dokumenteres yderligere.

| (247) | Med hensyn til indvirkningen på forbrugerpriserne skal der tages hensyn til, at der er meget stor forskel på de importpriser, som foranstaltningerne anvendes på, og forbrugerpriserne. Importpriserne er så meget lavere, at indvirkningen på de meget højere forbrugerpriser nødvendigvis vil være meget mindre. Det forhold, at der mellem importen og forbrugerleddet er mindst to handelsled, vil begrænse virkningerne for forbrugerne. |
| --- | --- |

(247)

Med hensyn til indvirkningen på forbrugerpriserne skal der tages hensyn til, at der er meget stor forskel på de importpriser, som foranstaltningerne anvendes på, og forbrugerpriserne. Importpriserne er så meget lavere, at indvirkningen på de meget højere forbrugerpriser nødvendigvis vil være meget mindre. Det forhold, at der mellem importen og forbrugerleddet er mindst to handelsled, vil begrænse virkningerne for forbrugerne.

| (248) | Endelig viser de foreløbige oplysninger om forbrugerpriser, der er til rådighed, at pristrykket på fodtøj i grossistleddet generelt ikke kom forbrugerne i Fællesskabet til gode. De gennemsnitlige importpriser på fodtøj i almindelighed faldt nemlig med mere end 20 % i perioden fra 2001 til undersøgelsesperioden, mens forbrugerpriserne steg lidt i samme periode. Der skal foretages en særlig undersøgelse for at få dette aspekt endeligt afklaret hvad angår den omhandlede vare. |
| --- | --- |

(248)

Endelig viser de foreløbige oplysninger om forbrugerpriser, der er til rådighed, at pristrykket på fodtøj i grossistleddet generelt ikke kom forbrugerne i Fællesskabet til gode. De gennemsnitlige importpriser på fodtøj i almindelighed faldt nemlig med mere end 20 % i perioden fra 2001 til undersøgelsesperioden, mens forbrugerpriserne steg lidt i samme periode. Der skal foretages en særlig undersøgelse for at få dette aspekt endeligt afklaret hvad angår den omhandlede vare.

| (249) | Det anses for usandsynligt, at forbrugerne vil skulle bære hele byrden i forbindelse med eventuelle foranstaltninger, da der er skarp konkurrence i dette led. Det bemærkes, at hvis omkostningerne ved foranstaltningerne deles ligeligt mellem de tre hovedkategorier af erhvervsdrivende, vil omkostningerne for forbrugerne i gennemsnit andrage 2 % svarende til 1 EUR pr. par sko. |
| --- | --- |

(249)

Det anses for usandsynligt, at forbrugerne vil skulle bære hele byrden i forbindelse med eventuelle foranstaltninger, da der er skarp konkurrence i dette led. Det bemærkes, at hvis omkostningerne ved foranstaltningerne deles ligeligt mellem de tre hovedkategorier af erhvervsdrivende, vil omkostningerne for forbrugerne i gennemsnit andrage 2 % svarende til 1 EUR pr. par sko.

| (250) | Interesserede parter har gjort gældende, at omkostningerne ved at indføre foranstaltninger for børnefodtøj er betydeligt højere end for andet fodtøj, der er omfattet af undersøgelsen. Dette skyldes fortrinsvis, at børnefodtøj skal udskiftes meget oftere end voksenfodtøj — tre til fire gange så ofte for mindre børns vedkommende. Det betyder, at antidumpingforanstaltninger vil have væsentligt større virkninger for børnefodtøj (et tre til fire gange større beløb) end for normalt fodtøj, eftersom forbrugerne vil skulle betale markant mere, både forholdsmæssigt og samlet, ved køb af børnefodtøj end ved køb af voksenfodtøj. De ekstraudgifter til børnefodtøj, der påløber for forbrugerne på grund af indførelsen af foranstaltninger, kan også forventes at få stærkt negative virkninger for gennemsnitlige europæiske familiers økonomiske situation og gøre forældre mindre tilbøjelige til jævnligt at købe kvalitetsfodtøj til deres børn. |
| --- | --- |

(250)

Interesserede parter har gjort gældende, at omkostningerne ved at indføre foranstaltninger for børnefodtøj er betydeligt højere end for andet fodtøj, der er omfattet af undersøgelsen. Dette skyldes fortrinsvis, at børnefodtøj skal udskiftes meget oftere end voksenfodtøj — tre til fire gange så ofte for mindre børns vedkommende. Det betyder, at antidumpingforanstaltninger vil have væsentligt større virkninger for børnefodtøj (et tre til fire gange større beløb) end for normalt fodtøj, eftersom forbrugerne vil skulle betale markant mere, både forholdsmæssigt og samlet, ved køb af børnefodtøj end ved køb af voksenfodtøj. De ekstraudgifter til børnefodtøj, der påløber for forbrugerne på grund af indførelsen af foranstaltninger, kan også forventes at få stærkt negative virkninger for gennemsnitlige europæiske familiers økonomiske situation og gøre forældre mindre tilbøjelige til jævnligt at købe kvalitetsfodtøj til deres børn.

| (251) | Da de foreløbige resultater viser, at børnefodtøj skal udskiftes 3 eller 4 gange oftere end andet fodtøj, kan det med rimelig antages, at de absolutte omkostninger for forbrugerne også vil være væsentligt større for dette fodtøj end for andet fodtøj, der er berørt af denne procedure. Midlertidige foranstaltninger kan således blive til en meget stor byrde for familier med mindre børn. Der vil endog være en risiko for, at indførelsen af midlertidige foranstaltninger for dette fodtøj vil skabe ubalance mellem fordele og omkostninger ved foranstaltningerne. |
| --- | --- |

(251)

Da de foreløbige resultater viser, at børnefodtøj skal udskiftes 3 eller 4 gange oftere end andet fodtøj, kan det med rimelig antages, at de absolutte omkostninger for forbrugerne også vil være væsentligt større for dette fodtøj end for andet fodtøj, der er berørt af denne procedure. Midlertidige foranstaltninger kan således blive til en meget stor byrde for familier med mindre børn. Der vil endog være en risiko for, at indførelsen af midlertidige foranstaltninger for dette fodtøj vil skabe ubalance mellem fordele og omkostninger ved foranstaltningerne.

| (252) | Af disse årsager konkluderes det på dette foreløbige stadium, at fordelene ved at forhindre skade i den resterende del af denne undersøgelsesperiode gennem indførelsen af midlertidige foranstaltninger for import af børnefodtøj overskygges af de potentielle negative virkninger for forbrugerne. Det konkluderes derfor foreløbigt, at foranstaltninger for børnefodtøj ikke vil være i Fællesskabets interesse. Dette fodtøj bør derfor foreløbigt ikke være omfattet af midlertidige antidumpingforanstaltninger; der vil blive foretaget en ny grundig undersøgelse af dette spørgsmål, inden der indføres eventuelle endelige foranstaltninger. |
| --- | --- |

(252)

Af disse årsager konkluderes det på dette foreløbige stadium, at fordelene ved at forhindre skade i den resterende del af denne undersøgelsesperiode gennem indførelsen af midlertidige foranstaltninger for import af børnefodtøj overskygges af de potentielle negative virkninger for forbrugerne. Det konkluderes derfor foreløbigt, at foranstaltninger for børnefodtøj ikke vil være i Fællesskabets interesse. Dette fodtøj bør derfor foreløbigt ikke være omfattet af midlertidige antidumpingforanstaltninger; der vil blive foretaget en ny grundig undersøgelse af dette spørgsmål, inden der indføres eventuelle endelige foranstaltninger.

7.2.2.   Distributørernes/detailhandlernes interesser

| (253) | Der er kun modtaget et begrænset antal bemærkninger fra distributører/detailhandlere og disses organisationer inden for de fastsatte frister. Det drejer sig faktisk kun om et enkelt indlæg fra et konsortium af detailhandlere i en enkelt medlemsstat samt spørgeskemabesvarelser fra tre importører fra samme medlemsstat, der også har deres eget distributionsnet, herunder to supermarkedskæder. Disse virksomheder importerede i undersøgelsesperioden ca. 15 % af den omhandlede vare fra Kina og Vietnam. |
| --- | --- |

(253)

Der er kun modtaget et begrænset antal bemærkninger fra distributører/detailhandlere og disses organisationer inden for de fastsatte frister. Det drejer sig faktisk kun om et enkelt indlæg fra et konsortium af detailhandlere i en enkelt medlemsstat samt spørgeskemabesvarelser fra tre importører fra samme medlemsstat, der også har deres eget distributionsnet, herunder to supermarkedskæder. Disse virksomheder importerede i undersøgelsesperioden ca. 15 % af den omhandlede vare fra Kina og Vietnam.

| (254) | Disse parter gjorde gældende, at detailsektoren er en vigtig arbejdsgiver, der vil blive negativt berørt af indførelsen af told. De påstod endvidere, at detailhandlerne kun vil kunne overvælte en del af de højere omkostninger, der påløber på grund af antidumpingtolden, på forbrugerne, og at deres økonomiske situation, som i forvejen lider under det dårlige økonomiske klima, vil blive yderligere forværret og således muligvis føre til tab af arbejdspladser. |
| --- | --- |

(254)

Disse parter gjorde gældende, at detailsektoren er en vigtig arbejdsgiver, der vil blive negativt berørt af indførelsen af told. De påstod endvidere, at detailhandlerne kun vil kunne overvælte en del af de højere omkostninger, der påløber på grund af antidumpingtolden, på forbrugerne, og at deres økonomiske situation, som i forvejen lider under det dårlige økonomiske klima, vil blive yderligere forværret og således muligvis føre til tab af arbejdspladser.

| (255) | Selv om de bemærkninger, man modtog fra detailsektoren inden for undersøgelsens retlige rammer, var begrænsede og kun vedrørte en enkelt medlemsstat, besluttede Kommissionen at gennemføre en indgående analyse i hele Fællesskabet. Man noterede sig følgende forhold. |
| --- | --- |

(255)

Selv om de bemærkninger, man modtog fra detailsektoren inden for undersøgelsens retlige rammer, var begrænsede og kun vedrørte en enkelt medlemsstat, besluttede Kommissionen at gennemføre en indgående analyse i hele Fællesskabet. Man noterede sig følgende forhold.

| (256) | For det første bør det påpeges, at detailsektoren for fodtøj sælger alle typer fodtøj og dermed betydeligt flere typer end dem, de er omfattet af denne procedure. Desuden sælger distributører/detailhandlere ofte også andre varer. Dette er f.eks. typisk tilfældet med ikke-specialiserede supermarkeder, hvis salg af fodtøj kun udgør en mindre del af den samlede omsætning. Derfor kan beskæftigelsestallene for detailsektoren ikke uden videre sammenlignes med det antal personer, der er ansat i fremstillingsindustrien. |
| --- | --- |

(256)

For det første bør det påpeges, at detailsektoren for fodtøj sælger alle typer fodtøj og dermed betydeligt flere typer end dem, de er omfattet af denne procedure. Desuden sælger distributører/detailhandlere ofte også andre varer. Dette er f.eks. typisk tilfældet med ikke-specialiserede supermarkeder, hvis salg af fodtøj kun udgør en mindre del af den samlede omsætning. Derfor kan beskæftigelsestallene for detailsektoren ikke uden videre sammenlignes med det antal personer, der er ansat i fremstillingsindustrien.

| (257) | For det andet vurderes det, at detailsektoren reelt kun vil blive negativt berørt, hvis indførelsen af antidumpingforanstaltninger medfører et fald i Fællesskabets forbrug af fodtøj, dvs. hvis detailhandlerne oplever et betydeligt fald i deres omsætning. Selv om deres købspriser måske vil stige som følge af indførelsen af foranstaltninger, vil detailhandlerne nemlig fortsat have mulighed for at overvælte i det mindste en del af denne stigning på forbrugerne for at opretholde en rimelig fortjeneste. Detailhandlerne vedgår faktisk i deres indlæg, at de vil være i stand til delvist at opsuge en stigning i omkostningerne. Der vil derfor kun være tale om negative virkninger for detailhandlerne, hvis sådanne prisstigninger fører til et fald i det antal par sko, forbrugerne køber. På baggrund af konklusionerne ovenfor vedrørende priser anses det dog for usandsynligt, at forbruget vil falde mærkbart. |
| --- | --- |

(257)

For det andet vurderes det, at detailsektoren reelt kun vil blive negativt berørt, hvis indførelsen af antidumpingforanstaltninger medfører et fald i Fællesskabets forbrug af fodtøj, dvs. hvis detailhandlerne oplever et betydeligt fald i deres omsætning. Selv om deres købspriser måske vil stige som følge af indførelsen af foranstaltninger, vil detailhandlerne nemlig fortsat have mulighed for at overvælte i det mindste en del af denne stigning på forbrugerne for at opretholde en rimelig fortjeneste. Detailhandlerne vedgår faktisk i deres indlæg, at de vil være i stand til delvist at opsuge en stigning i omkostningerne. Der vil derfor kun være tale om negative virkninger for detailhandlerne, hvis sådanne prisstigninger fører til et fald i det antal par sko, forbrugerne køber. På baggrund af konklusionerne ovenfor vedrørende priser anses det dog for usandsynligt, at forbruget vil falde mærkbart.

| (258) | Den opfattelse, at foranstaltningerne kun vil få begrænsede virkninger for distributører/detailhandlere, underbygges af det forhold, at disse erhvervsdrivende som regel sælger alle former for fodtøj, ikke kun de omhandlede typer, der har oprindelse i Kina eller Vietnam. Indførelsen af antidumpingforanstaltninger vil derfor kun berøre en begrænset del af deres købspriser, og denne del vil være forholdsvis lille i forhold til deres samlede udgifter. |
| --- | --- |

(258)

Den opfattelse, at foranstaltningerne kun vil få begrænsede virkninger for distributører/detailhandlere, underbygges af det forhold, at disse erhvervsdrivende som regel sælger alle former for fodtøj, ikke kun de omhandlede typer, der har oprindelse i Kina eller Vietnam. Indførelsen af antidumpingforanstaltninger vil derfor kun berøre en begrænset del af deres købspriser, og denne del vil være forholdsvis lille i forhold til deres samlede udgifter.

| (259) | Herudover distribueres fodtøj i Fællesskabet hovedsagelig gennem følgende tre salgskanaler: uafhængige detailhandlere, mærkevarekæder og ikke-specialiserede supermarkeder. Der findes også andre kanaler (f.eks. postordrevirksomheder), men de har ikke særlig stor betydning. |
| --- | --- |

(259)

Herudover distribueres fodtøj i Fællesskabet hovedsagelig gennem følgende tre salgskanaler: uafhængige detailhandlere, mærkevarekæder og ikke-specialiserede supermarkeder. Der findes også andre kanaler (f.eks. postordrevirksomheder), men de har ikke særlig stor betydning.

| (260) | Den mere traditionelle distributionskanal består af uafhængige detailhandlere. Disse detailhandlere får sædvanligvis deres leverancer fra grossister i Fællesskabet, og da de har store driftsomkostninger (leje, salgspersonalets lønninger osv.), opererer de som regel med store margener. Uafhængige detailhandlere sælger alle former for fodtøj, dvs. med og uden overdel af læder og af alle oprindelser, og derfor forventes deres udbud af den omhandlede vare — i forhold til dettes andel af det samlede salg af fodtøj — at være forholdsvis begrænset. De vil derfor kun i meget begrænset omfang, eller slet ikke, blive berørt af indførelsen af foranstaltninger. Da de som regel får deres leverancer fra grossister, kan det desuden antages, at en del af tolden vil blive opsuget i dette led. |
| --- | --- |

(260)

Den mere traditionelle distributionskanal består af uafhængige detailhandlere. Disse detailhandlere får sædvanligvis deres leverancer fra grossister i Fællesskabet, og da de har store driftsomkostninger (leje, salgspersonalets lønninger osv.), opererer de som regel med store margener. Uafhængige detailhandlere sælger alle former for fodtøj, dvs. med og uden overdel af læder og af alle oprindelser, og derfor forventes deres udbud af den omhandlede vare — i forhold til dettes andel af det samlede salg af fodtøj — at være forholdsvis begrænset. De vil derfor kun i meget begrænset omfang, eller slet ikke, blive berørt af indførelsen af foranstaltninger. Da de som regel får deres leverancer fra grossister, kan det desuden antages, at en del af tolden vil blive opsuget i dette led.

| (261) | Mærkevarekæder foretager deres indkøb af fodtøj centralt og sælger det gennem deres detailforretninger i forskellige byer og undertiden i forskellige lande. Ingen af disse kæder samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen, hvilket kan være et tegn på, at eventuelle foranstaltninger ikke vil indvirke negativt på deres situation. Ikke desto mindre bør følgende forhold tages i betragtning. Da mærkevarekæder køber store mængder, har begrænsede driftsomkostninger og i nogle tilfælde selv importerer varerne direkte, kan de som regel tillade sig at sælge til nedsatte priser. De drives nemlig ofte som discountforretninger, ligger uden for byerne og har et begrænset antal ansatte. Da de ønsker at tilbyde fodtøj til relativt lave priser, forsyner de sig måske i større omfang end de uafhængige detailhandlere i de omhandlede lande. De sælger dog også alle typer fodtøj, dvs. ikke kun de typer, der er omfattet af undersøgelsen, og en del af deres omsætning består også af andre varer end fodtøj. Desuden forventes de i kraft af deres store købekraft at kunne skifte til andre leverandører, i det mindste i et vist omfang, og også kun delvist at overvælte en eventuel stigning i omkostningerne på forbrugerne. Ligesom uafhængige detailhandlere vil de derfor reelt kun blive alvorligt berørt, hvis deres salgsmængde falder markant som følge af indførelsen af told, hvilket som konkluderet ovenfor er usandsynligt. |
| --- | --- |

(261)

Mærkevarekæder foretager deres indkøb af fodtøj centralt og sælger det gennem deres detailforretninger i forskellige byer og undertiden i forskellige lande. Ingen af disse kæder samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen, hvilket kan være et tegn på, at eventuelle foranstaltninger ikke vil indvirke negativt på deres situation. Ikke desto mindre bør følgende forhold tages i betragtning. Da mærkevarekæder køber store mængder, har begrænsede driftsomkostninger og i nogle tilfælde selv importerer varerne direkte, kan de som regel tillade sig at sælge til nedsatte priser. De drives nemlig ofte som discountforretninger, ligger uden for byerne og har et begrænset antal ansatte. Da de ønsker at tilbyde fodtøj til relativt lave priser, forsyner de sig måske i større omfang end de uafhængige detailhandlere i de omhandlede lande. De sælger dog også alle typer fodtøj, dvs. ikke kun de typer, der er omfattet af undersøgelsen, og en del af deres omsætning består også af andre varer end fodtøj. Desuden forventes de i kraft af deres store købekraft at kunne skifte til andre leverandører, i det mindste i et vist omfang, og også kun delvist at overvælte en eventuel stigning i omkostningerne på forbrugerne. Ligesom uafhængige detailhandlere vil de derfor reelt kun blive alvorligt berørt, hvis deres salgsmængde falder markant som følge af indførelsen af told, hvilket som konkluderet ovenfor er usandsynligt.

| (262) | Ikke-specialiserede supermarkeder er en vigtig salgskanal med hensyn til mængde, men mindre med hensyn til værdi. De fokuserer nemlig mere på markedets lavprissegment med det formål at sælge store mængder. Ikke-specialiserede supermarkeder importerer undertiden selv fodtøj, men de benytter sig for det meste af mellemled i Fællesskabet eller i varernes oprindelsesland. Fodtøj udgør som regel kun en lille del af supermarkedernes samlede omsætning, og de er uden tvivl meget fleksible med hensyn til valg af leverandører og kan derfor forholdsvist nemt skifte leverandør eller endog øge deres indkøb af fodtøj fremstillet i Fællesskabet. Af disse årsager forventes foranstaltningerne ikke at få betydelige negative virkninger for den økonomiske situation i denne salgskanal. |
| --- | --- |

(262)

Ikke-specialiserede supermarkeder er en vigtig salgskanal med hensyn til mængde, men mindre med hensyn til værdi. De fokuserer nemlig mere på markedets lavprissegment med det formål at sælge store mængder. Ikke-specialiserede supermarkeder importerer undertiden selv fodtøj, men de benytter sig for det meste af mellemled i Fællesskabet eller i varernes oprindelsesland. Fodtøj udgør som regel kun en lille del af supermarkedernes samlede omsætning, og de er uden tvivl meget fleksible med hensyn til valg af leverandører og kan derfor forholdsvist nemt skifte leverandør eller endog øge deres indkøb af fodtøj fremstillet i Fællesskabet. Af disse årsager forventes foranstaltningerne ikke at få betydelige negative virkninger for den økonomiske situation i denne salgskanal.

| (263) | På det mere generelle plan bør det bemærkes, at ifølge de tal, der er indsendt af de samarbejdsvillige importører, er de faldende importpriser i de senere år heller ikke kommet distributører/detailforhandlere til gode. De samarbejdsvillige importører oplevede nemlig et fald i deres importpriser på ca. 30 % i gennemsnit i perioden fra 2001 til undersøgelsesperioden, mens deres gennemsnitlige videresalgspriser forblev forholdsvis stabile. |
| --- | --- |

(263)

På det mere generelle plan bør det bemærkes, at ifølge de tal, der er indsendt af de samarbejdsvillige importører, er de faldende importpriser i de senere år heller ikke kommet distributører/detailforhandlere til gode. De samarbejdsvillige importører oplevede nemlig et fald i deres importpriser på ca. 30 % i gennemsnit i perioden fra 2001 til undersøgelsesperioden, mens deres gennemsnitlige videresalgspriser forblev forholdsvis stabile.

| (264) | På grundlag af ovenstående konkluderes det, at de foreslåede foranstaltninger sandsynligvis kun vil få begrænsede virkninger for detailhandlere og distributører. Det bør endvidere bemærkes, at da størstedelen af salget af fodtøj med overdel af læder fortsat udgøres af varer fra EF-producenter, som fortsat er i stand til at tilbyde mange forskellige typer fodtøj med forholdsvis korte leveringsfrister sammenlignet med importerede varer, er det også i detailhandleres og distributørers interesse, at EF-produktionen opretholdes. |
| --- | --- |

(264)

På grundlag af ovenstående konkluderes det, at de foreslåede foranstaltninger sandsynligvis kun vil få begrænsede virkninger for detailhandlere og distributører. Det bør endvidere bemærkes, at da størstedelen af salget af fodtøj med overdel af læder fortsat udgøres af varer fra EF-producenter, som fortsat er i stand til at tilbyde mange forskellige typer fodtøj med forholdsvis korte leveringsfrister sammenlignet med importerede varer, er det også i detailhandleres og distributørers interesse, at EF-produktionen opretholdes.

7.2.3.   Ikke-forretningsmæssigt forbundne EF-importørers interesser

| (265) | Der er modtaget spørgeskemabesvarelser fra 33 importører, der i undersøgelsesperioden tegnede sig for ca. 25 % af Fællesskabets import af den omhandlede vare. Analysen af importørernes situation er derfor baseret på situationen hos de importører, der indgav pålidelige data inden for de fastsatte frister. |
| --- | --- |

(265)

Der er modtaget spørgeskemabesvarelser fra 33 importører, der i undersøgelsesperioden tegnede sig for ca. 25 % af Fællesskabets import af den omhandlede vare. Analysen af importørernes situation er derfor baseret på situationen hos de importører, der indgav pålidelige data inden for de fastsatte frister.

| (266) | De samarbejdsvillige importører angav, at de indkøbte ca. 70 % af deres varer i de omhandlede lande. I undersøgelsesperioden var deres gennemsnitlige importpris 9 EUR pr. par sko. Det bør bemærkes, at mens denne gennemsnitlige importpris faldt med ca. 30 % i perioden fra 2001 til undersøgelsesperioden i takt med tendensen i Eurostats tal, forblev deres gennemsnitlige videresalgspriser forholdsvis stabile i samme periode. |
| --- | --- |

(266)

De samarbejdsvillige importører angav, at de indkøbte ca. 70 % af deres varer i de omhandlede lande. I undersøgelsesperioden var deres gennemsnitlige importpris 9 EUR pr. par sko. Det bør bemærkes, at mens denne gennemsnitlige importpris faldt med ca. 30 % i perioden fra 2001 til undersøgelsesperioden i takt med tendensen i Eurostats tal, forblev deres gennemsnitlige videresalgspriser forholdsvis stabile i samme periode.

| (267) | Disse samarbejdsvillige virksomheder rapporterede en nettofortjeneste (i vejet gennemsnit) på 12 % af deres omsætning, og de indsendte data viser, at de sælger med en gennemsnitlig avance på 125 %. Denne avance var imidlertid meget forskellig fra virksomhed til virksomhed og svingede mellem 20 % og over 200 %. |
| --- | --- |

(267)

Disse samarbejdsvillige virksomheder rapporterede en nettofortjeneste (i vejet gennemsnit) på 12 % af deres omsætning, og de indsendte data viser, at de sælger med en gennemsnitlig avance på 125 %. Denne avance var imidlertid meget forskellig fra virksomhed til virksomhed og svingede mellem 20 % og over 200 %.

| (268) | Blandt de samarbejdsvillige virksomheder kan der endvidere skelnes mellem to kategorier: virksomheder i mellem/højprissegmentet og virksomheder, der er aktive i markedets lavprissegment. |
| --- | --- |

(268)

Blandt de samarbejdsvillige virksomheder kan der endvidere skelnes mellem to kategorier: virksomheder i mellem/højprissegmentet og virksomheder, der er aktive i markedets lavprissegment.

| (269) | Den første kategori af importører består hovedsagelig af tidligere EF-producenter, der har flyttet deres fremstillingsvirksomhed til tredjelande, nemlig de omhandlede lande. Disse virksomheder har som regel bevaret en betydelig del af deres aktiviteter i Fællesskabet, f.eks. design, forskning og udvikling samt indkøb af råvarer, og i nogle tilfælde har de deres egen distributionskæde. Af disse årsager har de som regel et forholdsvist stort antal ansatte, især sammenlignet med den anden kategori. Disse importører sælger sædvanligvis mærkevarefodtøj til priser, der klart ligger over prisniveauet hos den anden kategori af importører. Deres fodtøj distribueres primært gennem uafhængige detailhandlere, men også gennem mærkevarekæder eller gennem deres egne distributører. |
| --- | --- |

(269)

Den første kategori af importører består hovedsagelig af tidligere EF-producenter, der har flyttet deres fremstillingsvirksomhed til tredjelande, nemlig de omhandlede lande. Disse virksomheder har som regel bevaret en betydelig del af deres aktiviteter i Fællesskabet, f.eks. design, forskning og udvikling samt indkøb af råvarer, og i nogle tilfælde har de deres egen distributionskæde. Af disse årsager har de som regel et forholdsvist stort antal ansatte, især sammenlignet med den anden kategori. Disse importører sælger sædvanligvis mærkevarefodtøj til priser, der klart ligger over prisniveauet hos den anden kategori af importører. Deres fodtøj distribueres primært gennem uafhængige detailhandlere, men også gennem mærkevarekæder eller gennem deres egne distributører.

| (270) | Da disse virksomheder er aktive i markedets mellem- og højprissegment, er deres importpriser også højere end priserne hos importørerne i lavprissegmentet. De samarbejdsvillige importører i mellem- og højprissegmentet rapporterede en gennemsnitlig købspris på ca. 11 EUR pr. par sko. Det bør bemærkes, at de sælger med en meget stor avance, der i gennemsnit lå på ca. 200 %. Med andre ord lå deres videresalgspriser på over 30 EUR pr. par sko i gennemsnit. Dette avanceniveau er begrundet i den værditilvækst, de skaber i Fællesskabet (særlige designomkostninger, udgifter til FoU osv.), men også i de betydelige udgifter, de har i forbindelse med markedsføring og branding. De rapporterede i gennemsnit en fortjenstmargen på ca. 10 % af deres omsætning. |
| --- | --- |

(270)

Da disse virksomheder er aktive i markedets mellem- og højprissegment, er deres importpriser også højere end priserne hos importørerne i lavprissegmentet. De samarbejdsvillige importører i mellem- og højprissegmentet rapporterede en gennemsnitlig købspris på ca. 11 EUR pr. par sko. Det bør bemærkes, at de sælger med en meget stor avance, der i gennemsnit lå på ca. 200 %. Med andre ord lå deres videresalgspriser på over 30 EUR pr. par sko i gennemsnit. Dette avanceniveau er begrundet i den værditilvækst, de skaber i Fællesskabet (særlige designomkostninger, udgifter til FoU osv.), men også i de betydelige udgifter, de har i forbindelse med markedsføring og branding. De rapporterede i gennemsnit en fortjenstmargen på ca. 10 % af deres omsætning.

| (271) | Den anden kategori af importører fokuserer mere på mængde og består hovedsagelig af grossister og også til dels af ikke-specialiserede supermarkeder. Det viste sig ved gennemgangen af besvarelserne fra importører i lavprissegmentet, at deres gennemsnitlige importpris var 6 EUR pr. par sko. Af undersøgelsen fremgik det, at de solgte med en avance på 75 % i undersøgelsesperioden, og at deres fortjenstmargen i gennemsnit lå på 17 % af deres omsætning. Dette skyldes, at de har lave strukturomkostninger, at der er lav værditilvækst i Fællesskabet, men også at deres salgsomkostninger er begrænsede. Disse virksomheder har desuden et mere begrænset antal ansatte, nemlig under 10 pr. virksomhed i gennemsnit ifølge de samarbejdsvillige virksomheder. |
| --- | --- |

(271)

Den anden kategori af importører fokuserer mere på mængde og består hovedsagelig af grossister og også til dels af ikke-specialiserede supermarkeder. Det viste sig ved gennemgangen af besvarelserne fra importører i lavprissegmentet, at deres gennemsnitlige importpris var 6 EUR pr. par sko. Af undersøgelsen fremgik det, at de solgte med en avance på 75 % i undersøgelsesperioden, og at deres fortjenstmargen i gennemsnit lå på 17 % af deres omsætning. Dette skyldes, at de har lave strukturomkostninger, at der er lav værditilvækst i Fællesskabet, men også at deres salgsomkostninger er begrænsede. Disse virksomheder har desuden et mere begrænset antal ansatte, nemlig under 10 pr. virksomhed i gennemsnit ifølge de samarbejdsvillige virksomheder.

| (272) | På grund af deres forskellige situation forventes foranstaltninger i form af værditold at indvirke forskelligt på de forskellige kategorier af importører. Da tolden pålægges en højere importpris i den første kategori, vil foranstaltningerne således også have en tilsvarende større indvirkning i absolutte tal. Denne følgevirkning bør imidlertid ses i forhold til deres videresalgspriser. Det skal erindres, at disse importører sælger med en gennemsnitlig avance på 200 %. Derfor, selv om de fuldt ud overvælter stigningen i importprisen på deres forbrugere, dvs. først og fremmest detailhandlerne og distributørerne, vil den i absolutte tal kun udgøre en begrænset stigning i deres videresalgspriser. Dette vil formentlig ikke få væsentlig betydning for deres salgsmængde, da disse importører fokuserer på varer i mellem- og højprissegmentet. Det er imidlertid meget muligt, at disse virksomheder vil være nødt til at opsuge en del af stigningen i importprisen, og at de enten må reducere deres salgsomkostninger eller regne med en mindre fortjenstmargen. De kan derfor på kortere sigt opleve visse negative virkninger, især hvad angår ordrer, som allerede er indgået til en aftalt pris inden ikrafttrædelsen af de midlertidige foranstaltninger. Dette behandles indgående i betragtning 286-290. |
| --- | --- |

(272)

På grund af deres forskellige situation forventes foranstaltninger i form af værditold at indvirke forskelligt på de forskellige kategorier af importører. Da tolden pålægges en højere importpris i den første kategori, vil foranstaltningerne således også have en tilsvarende større indvirkning i absolutte tal. Denne følgevirkning bør imidlertid ses i forhold til deres videresalgspriser. Det skal erindres, at disse importører sælger med en gennemsnitlig avance på 200 %. Derfor, selv om de fuldt ud overvælter stigningen i importprisen på deres forbrugere, dvs. først og fremmest detailhandlerne og distributørerne, vil den i absolutte tal kun udgøre en begrænset stigning i deres videresalgspriser. Dette vil formentlig ikke få væsentlig betydning for deres salgsmængde, da disse importører fokuserer på varer i mellem- og højprissegmentet. Det er imidlertid meget muligt, at disse virksomheder vil være nødt til at opsuge en del af stigningen i importprisen, og at de enten må reducere deres salgsomkostninger eller regne med en mindre fortjenstmargen. De kan derfor på kortere sigt opleve visse negative virkninger, især hvad angår ordrer, som allerede er indgået til en aftalt pris inden ikrafttrædelsen af de midlertidige foranstaltninger. Dette behandles indgående i betragtning 286-290.

| (273) | I den anden kategori af importører vil en værditold resultere i en moderat absolut prisstigning, da deres importpris er forholdsvis lav. Da de har en forholdsvis pæn fortjeneste, nemlig for de samarbejdsvillige importører 17 % i (vejet) gennemsnit i undersøgelsesperioden, forventes foranstaltningerne ikke at gøre alvorlig skade på deres økonomiske situation. Det bør bemærkes, at da denne kategori af importører fokuserer på mængde, er det sandsynligt, at de importører, der ikke samarbejdede, også tilhører denne kategori, og at deres manglende samarbejdsvilje skyldes, at de ikke forventer nogen betydelige negative følger for deres økonomiske situation. Men ligesom for den første kategoris vedkommende og som omhandlet i betragtning 286-290 kan midlertidige foranstaltninger få betydelige virkninger, især når henses til denne kategori af importørers fokus på mængde. |
| --- | --- |

(273)

I den anden kategori af importører vil en værditold resultere i en moderat absolut prisstigning, da deres importpris er forholdsvis lav. Da de har en forholdsvis pæn fortjeneste, nemlig for de samarbejdsvillige importører 17 % i (vejet) gennemsnit i undersøgelsesperioden, forventes foranstaltningerne ikke at gøre alvorlig skade på deres økonomiske situation. Det bør bemærkes, at da denne kategori af importører fokuserer på mængde, er det sandsynligt, at de importører, der ikke samarbejdede, også tilhører denne kategori, og at deres manglende samarbejdsvilje skyldes, at de ikke forventer nogen betydelige negative følger for deres økonomiske situation. Men ligesom for den første kategoris vedkommende og som omhandlet i betragtning 286-290 kan midlertidige foranstaltninger få betydelige virkninger, især når henses til denne kategori af importørers fokus på mængde.

| (274) | Det skal imidlertid understreges, at ovenstående analyse er baseret på de gennemsnitlige tal, som de samarbejdsvillige importører har indsendt. Det er derfor klart, at der for de enkelte importørers vedkommende, afhængigt af hvordan de ligger i forhold til disse gennemsnitstal, kan blive tale om en anden virkning af foranstaltningerne. Det bør ydermere bemærkes, at importører som regel knytter længerevarende forbindelser med deres leverandører, undertiden også partnerskaber, og ofte er forpligtet af langvarige kontrakter, i henhold til hvilke ordrer afgives flere måneder inden leveringen. Det tager derfor ikke kun tid at skifte leverandør eller oprindelsesland; det indebærer også yderligere udgifter. Desuden kan importører komme i den situation, at de allerede er forpligtet af videresalgspriser for ordrer, de har afgivet i de omhandlede lande, og som først vil blive leveret på et senere tidspunkt. Disse importører vil derfor ikke nødvendigvis være i stand til at overvælte en yderligere told, selv delvist, på efterfølgende led, og i så fald vil denne told formentlig få negative økonomiske virkninger. Det kan ikke udelukkes, at nogle importører ikke uden videre vil kunne overvinde dette økonomiske chok. |
| --- | --- |

(274)

Det skal imidlertid understreges, at ovenstående analyse er baseret på de gennemsnitlige tal, som de samarbejdsvillige importører har indsendt. Det er derfor klart, at der for de enkelte importørers vedkommende, afhængigt af hvordan de ligger i forhold til disse gennemsnitstal, kan blive tale om en anden virkning af foranstaltningerne. Det bør ydermere bemærkes, at importører som regel knytter længerevarende forbindelser med deres leverandører, undertiden også partnerskaber, og ofte er forpligtet af langvarige kontrakter, i henhold til hvilke ordrer afgives flere måneder inden leveringen. Det tager derfor ikke kun tid at skifte leverandør eller oprindelsesland; det indebærer også yderligere udgifter. Desuden kan importører komme i den situation, at de allerede er forpligtet af videresalgspriser for ordrer, de har afgivet i de omhandlede lande, og som først vil blive leveret på et senere tidspunkt. Disse importører vil derfor ikke nødvendigvis være i stand til at overvælte en yderligere told, selv delvist, på efterfølgende led, og i så fald vil denne told formentlig få negative økonomiske virkninger. Det kan ikke udelukkes, at nogle importører ikke uden videre vil kunne overvinde dette økonomiske chok.

| (275) | Af ovennævnte årsager kan det konkluderes, at indførelsen af foranstaltninger muligvis vil få negative virkninger for visse importørers økonomiske situation. Denne negative virkning forventes imidlertid ikke at få stor økonomisk betydning for importørernes situation i almindelighed. I hvert fald ikke for den kategori af importører, der er aktive i markedets lavprissegment, og som i øjeblikket nyder godt af en forholdsvis fleksibel økonomisk situation. Disse importører får sandsynligvis en stor del af deres fodtøj med overdel af læder fra de omhandlede lande. |
| --- | --- |

(275)

Af ovennævnte årsager kan det konkluderes, at indførelsen af foranstaltninger muligvis vil få negative virkninger for visse importørers økonomiske situation. Denne negative virkning forventes imidlertid ikke at få stor økonomisk betydning for importørernes situation i almindelighed. I hvert fald ikke for den kategori af importører, der er aktive i markedets lavprissegment, og som i øjeblikket nyder godt af en forholdsvis fleksibel økonomisk situation. Disse importører får sandsynligvis en stor del af deres fodtøj med overdel af læder fra de omhandlede lande.

7.3.   Konklusion vedrørende Fællesskabets interesser

| (276) | Det fremgår af ovenstående analyse, at det er i EF-erhvervsgrenens interesse, at der indføres foranstaltninger, da disse som et minimum forventes at begrænse den omfattende dumpingimport, der har vist sig at have en meget negativ indvirkning på EF-erhvervsgrenens økonomiske situation. Andre EF-producenter forventes også at få gavn af foranstaltningerne. |
| --- | --- |

(276)

Det fremgår af ovenstående analyse, at det er i EF-erhvervsgrenens interesse, at der indføres foranstaltninger, da disse som et minimum forventes at begrænse den omfattende dumpingimport, der har vist sig at have en meget negativ indvirkning på EF-erhvervsgrenens økonomiske situation. Andre EF-producenter forventes også at få gavn af foranstaltningerne.

| (277) | Analysen har endvidere vist, at forbrugerne ikke, eller kun marginalt, vil blive berørt af antidumpingforanstaltningerne. |
| --- | --- |

(277)

Analysen har endvidere vist, at forbrugerne ikke, eller kun marginalt, vil blive berørt af antidumpingforanstaltningerne.

| (278) | Distributører og detailforhandlere vil måske opleve en stigning i deres købspris for den omhandlede vare, men i betragtning af deres overordnede omkostninger og generelle situation vil de formentlig ikke blive væsentligt berørt af foranstaltningerne. |
| --- | --- |

(278)

Distributører og detailforhandlere vil måske opleve en stigning i deres købspris for den omhandlede vare, men i betragtning af deres overordnede omkostninger og generelle situation vil de formentlig ikke blive væsentligt berørt af foranstaltningerne.

| (279) | Importørerne vil i det store og hele være i stand til at takle indførelsen af foranstaltninger, selv om nogle, alt efter hvilken specifik situation de befinder sig i, dog kan komme ud for visse negative virkninger. Dette skyldes primært, at de ofte har længerevarende kontrakter med deres leverandører og undertiden også er forpligtet af videresalgspriser. |
| --- | --- |

(279)

Importørerne vil i det store og hele være i stand til at takle indførelsen af foranstaltninger, selv om nogle, alt efter hvilken specifik situation de befinder sig i, dog kan komme ud for visse negative virkninger. Dette skyldes primært, at de ofte har længerevarende kontrakter med deres leverandører og undertiden også er forpligtet af videresalgspriser.

| (280) | Alt i alt vurderes det imidlertid, at indførelsen af foranstaltninger med henblik på at afhjælpe skadevoldende dumping vil give EF-erhvervsgrenen mulighed for at opretholde sine aktiviteter og sætte en stopper for de mange fabrikslukninger og tab af arbejdspladser, den har været vidne til i de senere år, og at de negative virkninger, foranstaltningerne kan medføre for visse andre erhvervsdrivende i Fællesskabet, ikke er uforholdsmæssigt store i forhold til de positive virkninger for EF-erhvervsgrenen. |
| --- | --- |

(280)

Alt i alt vurderes det imidlertid, at indførelsen af foranstaltninger med henblik på at afhjælpe skadevoldende dumping vil give EF-erhvervsgrenen mulighed for at opretholde sine aktiviteter og sætte en stopper for de mange fabrikslukninger og tab af arbejdspladser, den har været vidne til i de senere år, og at de negative virkninger, foranstaltningerne kan medføre for visse andre erhvervsdrivende i Fællesskabet, ikke er uforholdsmæssigt store i forhold til de positive virkninger for EF-erhvervsgrenen.

| (281) | Dette gælder dog ikke børnefodtøj, der derfor foreløbigt ikke bør være omfattet af foranstaltningerne. Der vil blive foretaget en ny grundig undersøgelse af dette spørgsmål, inden der indføres eventuelle endelige foranstaltninger. |
| --- | --- |

(281)

Dette gælder dog ikke børnefodtøj, der derfor foreløbigt ikke bør være omfattet af foranstaltningerne. Der vil blive foretaget en ny grundig undersøgelse af dette spørgsmål, inden der indføres eventuelle endelige foranstaltninger.

8.   MIDLERTIDIGE ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER

| (282) | I betragtning af konklusionerne vedrørende dumping, deraf følgende skade og Fællesskabets interesser bør der indføres midlertidige foranstaltninger mod importen af den omhandlede vare fra Kina og Vietnam. |
| --- | --- |

(282)

I betragtning af konklusionerne vedrørende dumping, deraf følgende skade og Fællesskabets interesser bør der indføres midlertidige foranstaltninger mod importen af den omhandlede vare fra Kina og Vietnam.

8.1.   Skadestærskel

| (283) | De midlertidige antidumpingforanstaltninger bør være af tilstrækkeligt omfang til at afhjælpe den skade, som dumpingimporten har forvoldt EF-erhvervsgrenen, uden at overstige de konstaterede dumpingmargener. Ved beregningen af størrelsen af den told, som er nødvendig for at afhjælpe virkningerne af den skadevoldende dumping, fandtes det, at enhver foranstaltning bør gøre det muligt for EF-erhvervsgrenen at genvinde dens omkostninger og opnå en fortjeneste før skat, som med rimelighed kan forventes under normale konkurrencevilkår, dvs. en situation uden dumpingimport. |
| --- | --- |

(283)

De midlertidige antidumpingforanstaltninger bør være af tilstrækkeligt omfang til at afhjælpe den skade, som dumpingimporten har forvoldt EF-erhvervsgrenen, uden at overstige de konstaterede dumpingmargener. Ved beregningen af størrelsen af den told, som er nødvendig for at afhjælpe virkningerne af den skadevoldende dumping, fandtes det, at enhver foranstaltning bør gøre det muligt for EF-erhvervsgrenen at genvinde dens omkostninger og opnå en fortjeneste før skat, som med rimelighed kan forventes under normale konkurrencevilkår, dvs. en situation uden dumpingimport.

| (284) | På grundlag af de foreliggende oplysninger fandtes det, at en fortjenstmargen på 2 % af omsætningen kunne anses for et passende niveau, som EF-erhvervsgrenen kunne forvente at opnå, hvis der ikke forekom skadevoldende dumping. Dette svarer til den højeste fortjenstmargen opnået af EF-erhvervsgrenen i undersøgelsesperioden og navnlig i år 2002, da de omhandlede landes markedsandele var forholdsvis begrænsede i forhold til de andele, de tegnede sig for i undersøgelsesperioden. |
| --- | --- |

(284)

På grundlag af de foreliggende oplysninger fandtes det, at en fortjenstmargen på 2 % af omsætningen kunne anses for et passende niveau, som EF-erhvervsgrenen kunne forvente at opnå, hvis der ikke forekom skadevoldende dumping. Dette svarer til den højeste fortjenstmargen opnået af EF-erhvervsgrenen i undersøgelsesperioden og navnlig i år 2002, da de omhandlede landes markedsandele var forholdsvis begrænsede i forhold til de andele, de tegnede sig for i undersøgelsesperioden.

| (285) | Den nødvendige prisstigning blev derefter fastsat på grundlag af en sammenligning i samme handelsled mellem den vejede gennemsnitlige importpris, der blev fastlagt i forbindelse med prisunderbudsberegningerne, og den ikke-skadevoldende pris på varer, der sælges af EF-erhvervsgrenen på markedet i Fællesskabet. Den ikke-skadevoldende pris er blevet beregnet ved at justere salgspriserne for hver virksomhed i EF-erhvervsgrenen til omsætningsnulpunktet og tillægge den ovennævnte fortjenstmargen. Alle forskelle, der fulgte af denne sammenligning, udtryktes derefter i procent af den samlede cif-importværdi. |
| --- | --- |

(285)

Den nødvendige prisstigning blev derefter fastsat på grundlag af en sammenligning i samme handelsled mellem den vejede gennemsnitlige importpris, der blev fastlagt i forbindelse med prisunderbudsberegningerne, og den ikke-skadevoldende pris på varer, der sælges af EF-erhvervsgrenen på markedet i Fællesskabet. Den ikke-skadevoldende pris er blevet beregnet ved at justere salgspriserne for hver virksomhed i EF-erhvervsgrenen til omsætningsnulpunktet og tillægge den ovennævnte fortjenstmargen. Alle forskelle, der fulgte af denne sammenligning, udtryktes derefter i procent af den samlede cif-importværdi.

8.2.   Midlertidig told

| (286) | På baggrund af ovenstående bør der i overensstemmelse med grundforordningens artikel 9, stk. 4, indføres midlertidige antidumpingforanstaltninger vedrørende importen af varer med oprindelse i Kina og Vietnam svarende til enten dumpingmargenen eller skadestærsklen, afhængigt af hvad der er lavest, i henhold til reglen om den lavest mulige told. |
| --- | --- |

(286)

På baggrund af ovenstående bør der i overensstemmelse med grundforordningens artikel 9, stk. 4, indføres midlertidige antidumpingforanstaltninger vedrørende importen af varer med oprindelse i Kina og Vietnam svarende til enten dumpingmargenen eller skadestærsklen, afhængigt af hvad der er lavest, i henhold til reglen om den lavest mulige told.

| (287) | På grundlag af ovenstående fastsættes niveauet for den midlertidige told, baseret på skadestærsklen, som følger:







  Land | Virksomhed | Antidumpingtold |
| --- | --- | --- | --- |
| Kina | Alle virksomheder | 19,4 % |
| Vietnam | Alle virksomheder | 16,8 % |

(287)

På grundlag af ovenstående fastsættes niveauet for den midlertidige told, baseret på skadestærsklen, som følger:

Land

Virksomhed

Antidumpingtold

Kina

Alle virksomheder

19,4 %

Vietnam

Alle virksomheder

16,8 %

| (288) | I betragtning af de særlige omstændigheder, der kendetegner denne procedure, navnlig at den vedrører en basal ikke-varig forbrugsvare, der er følsom over for modetendenser og underlagt meget specielle handelsvilkår, bør de midlertidige antidumpingforanstaltninger indføres gradvist. Da EF-erhvervsgrenen især blev påført skade som følge af illoyal handelspraksis fra de omhandlede landes side i sidste del af undersøgelsesperioden, er dens produktionskapacitet blevet betydeligt reduceret, og den kan derfor ikke umiddelbart levere de nødvendige mængder, hvis importen falder som følge af foranstaltninger. Som omhandlet i betragtning 176 ovenfor var EF-erhvervsgrenens produktion meget større, inden den skadevoldende dumping, der er omfattet af undersøgelsen, startede. En gradvis indførelse af antidumpingtolden vil give EF-erhvervsgrenen en kort periode med ro til at komme op på sin tidligere produktion. Desuden vil man ved at give EF-erhvervsgrenen tilstrækkelig tid til at øge sin produktion også sørge for at udbuddet af den omhandlede vare opretholdes på et rimeligt niveau for at opfylde forbrugernes behov. |
| --- | --- |

(288)

I betragtning af de særlige omstændigheder, der kendetegner denne procedure, navnlig at den vedrører en basal ikke-varig forbrugsvare, der er følsom over for modetendenser og underlagt meget specielle handelsvilkår, bør de midlertidige antidumpingforanstaltninger indføres gradvist. Da EF-erhvervsgrenen især blev påført skade som følge af illoyal handelspraksis fra de omhandlede landes side i sidste del af undersøgelsesperioden, er dens produktionskapacitet blevet betydeligt reduceret, og den kan derfor ikke umiddelbart levere de nødvendige mængder, hvis importen falder som følge af foranstaltninger. Som omhandlet i betragtning 176 ovenfor var EF-erhvervsgrenens produktion meget større, inden den skadevoldende dumping, der er omfattet af undersøgelsen, startede. En gradvis indførelse af antidumpingtolden vil give EF-erhvervsgrenen en kort periode med ro til at komme op på sin tidligere produktion. Desuden vil man ved at give EF-erhvervsgrenen tilstrækkelig tid til at øge sin produktion også sørge for at udbuddet af den omhandlede vare opretholdes på et rimeligt niveau for at opfylde forbrugernes behov.

| (289) | Den omhandlede vare er endvidere en modepræget forbrugsvare, der som regel indkøbes af importører og detailhandlere på grundlag af mellemlange kontrakter, og hvis priser ofte er fastsat allerede på det tidspunkt, hvor varerne bestilles. Det tager derfor ikke kun tid at skifte leverandør eller oprindelsesland; det indebærer også yderligere udgifter. Desuden kan importørerne komme i den situation, at de allerede er forpligtet af videresalgspriser for ordrer, de har afgivet i de omhandlede lande, og som først vil blive leveret på et senere tidspunkt. Hertil kommer, at for kontrakter, hvor leveringen af varerne er nært forestående, vil det på grund af produktionsfristerne ikke være muligt at finde andre leverandører. |
| --- | --- |

(289)

Den omhandlede vare er endvidere en modepræget forbrugsvare, der som regel indkøbes af importører og detailhandlere på grundlag af mellemlange kontrakter, og hvis priser ofte er fastsat allerede på det tidspunkt, hvor varerne bestilles. Det tager derfor ikke kun tid at skifte leverandør eller oprindelsesland; det indebærer også yderligere udgifter. Desuden kan importørerne komme i den situation, at de allerede er forpligtet af videresalgspriser for ordrer, de har afgivet i de omhandlede lande, og som først vil blive leveret på et senere tidspunkt. Hertil kommer, at for kontrakter, hvor leveringen af varerne er nært forestående, vil det på grund af produktionsfristerne ikke være muligt at finde andre leverandører.

| (290) | De lange frister hænger især sammen med, at fodtøj ikke kun er modepræget, men også sæsonbetonet. Forud for hver sæson skal fodtøjet således designes, råmaterialet skal vælges, leverandørerne heraf skal udvælges, og visse produktionsredskaber (forme) og prototyper skal fremstilles på forhånd. Disse særlige handelsvilkår indebærer, at der går lang tid mellem ordre og levering, at importører som følge heraf er nødt til at planlægge på længere sigt, og at ændringer i handelsvilkårene kan være meget forstyrrende. Det anses derfor at være i handelssektorens interesse generelt at undgå situationer, hvor forhandlere stilles over for yderligere told på varer indkøbt og afregnet flere måneder tidligere. |
| --- | --- |

(290)

De lange frister hænger især sammen med, at fodtøj ikke kun er modepræget, men også sæsonbetonet. Forud for hver sæson skal fodtøjet således designes, råmaterialet skal vælges, leverandørerne heraf skal udvælges, og visse produktionsredskaber (forme) og prototyper skal fremstilles på forhånd. Disse særlige handelsvilkår indebærer, at der går lang tid mellem ordre og levering, at importører som følge heraf er nødt til at planlægge på længere sigt, og at ændringer i handelsvilkårene kan være meget forstyrrende. Det anses derfor at være i handelssektorens interesse generelt at undgå situationer, hvor forhandlere stilles over for yderligere told på varer indkøbt og afregnet flere måneder tidligere.

| (291) | I sådanne situationer ville de forventede fordele for EF-erhvervsgrenen ved straks at indføre foranstaltningerne i fuldt omfang blive overskygget af de negative virkninger for handelssektoren. |
| --- | --- |

(291)

I sådanne situationer ville de forventede fordele for EF-erhvervsgrenen ved straks at indføre foranstaltningerne i fuldt omfang blive overskygget af de negative virkninger for handelssektoren.

| (292) | Det anses derfor at være i Fællesskabets interesse, at den fulde told indføres gradvist i fire etaper for at sikre, at illoyal handelspraksis som følge af skadevoldende dumping afhjælpes, og at parterne kan tilpasse sig den nye situation, samtidig med at markedet i Fællesskabet forbliver åbent, at traditionelle handelsstrømme bevares, og at det sikres, at udbuddet kan opfylde efterspørgslen. Tolden vil blive pålagt i trin a 25 %. Da tilpasningsperioden nødvendigvis er kort, nemlig seks måneder, bør den fulde told indføres så tæt på afslutningen af de midlertidige foranstaltninger som muligt, dvs. at den fulde midlertidige antidumpingtold indføres så sent som muligt, for at det kan ske så gnidningsløst som muligt. Det understreges, at denne fremgangsmåde indføres på grund af fodtøjsindustriens særlige karakter, og at den bør være klart begrænset til de foreløbige konklusioner af denne undersøgelse. |
| --- | --- |

(292)

Det anses derfor at være i Fællesskabets interesse, at den fulde told indføres gradvist i fire etaper for at sikre, at illoyal handelspraksis som følge af skadevoldende dumping afhjælpes, og at parterne kan tilpasse sig den nye situation, samtidig med at markedet i Fællesskabet forbliver åbent, at traditionelle handelsstrømme bevares, og at det sikres, at udbuddet kan opfylde efterspørgslen. Tolden vil blive pålagt i trin a 25 %. Da tilpasningsperioden nødvendigvis er kort, nemlig seks måneder, bør den fulde told indføres så tæt på afslutningen af de midlertidige foranstaltninger som muligt, dvs. at den fulde midlertidige antidumpingtold indføres så sent som muligt, for at det kan ske så gnidningsløst som muligt. Det understreges, at denne fremgangsmåde indføres på grund af fodtøjsindustriens særlige karakter, og at den bør være klart begrænset til de foreløbige konklusioner af denne undersøgelse.

| (293) | Den midlertidige antidumpingtold bør derfor indføres som følger:






  i) | fra denne forordnings ikrafttrædelse indtil den 1. juni 2006






  Land | Antidumpingtold |
| --- | --- | --- | --- |
| Folkerepublikken Kina | 4,8 % |
| Vietnam | 4,2 % |

(293)

Den midlertidige antidumpingtold bør derfor indføres som følger:

i)

fra denne forordnings ikrafttrædelse indtil den 1. juni 2006

Land

Antidumpingtold

Folkerepublikken Kina

4,8 %

Vietnam

4,2 %

| ii) | fra den 2. juni 2006 til den 13. juli 2006






  Land | Antidumpingtold |
| --- | --- | --- |
| Folkerepublikken Kina | 9,7 % |
| Vietnam | 8,4 % |

ii)

fra den 2. juni 2006 til den 13. juli 2006

Land

Antidumpingtold

Folkerepublikken Kina

9,7 %

Vietnam

8,4 %

| iii) | fra den 14. juli 2006 til den 14. september 2006






  Land | Antidumpingtold |
| --- | --- | --- |
| Folkerepublikken Kina | 14,5 % |
| Vietnam | 12,6 % |

iii)

fra den 14. juli 2006 til den 14. september 2006

Land

Antidumpingtold

Folkerepublikken Kina

14,5 %

Vietnam

12,6 %

| iv) | fra den 15. september 2006






  Land | Antidumpingtold |
| --- | --- | --- |
| Folkerepublikken Kina | 19,4 % |
| Vietnam | 16,8 % |

iv)

fra den 15. september 2006

Land

Antidumpingtold

Folkerepublikken Kina

19,4 %

Vietnam

16,8 %

| (294) | For at sikre, at risikoen for urigtige erklæringer eller omgåelse af foranstaltningerne minimeres, vil der ved hjælp af en streng administrativ importtilsynsordning på grundlag af artikel 308d i Kommissionens forordning (EF) nr. 2454/93 (5) kunne opnås oplysninger om relevante importtendenser på et tidligere tidspunkt. Hvis det viser sig, at importtendenserne ændrer sig markant, vil Kommissionen undersøge dette hurtigst muligt. |
| --- | --- |

(294)

For at sikre, at risikoen for urigtige erklæringer eller omgåelse af foranstaltningerne minimeres, vil der ved hjælp af en streng administrativ importtilsynsordning på grundlag af artikel 308d i Kommissionens forordning (EF) nr. 2454/93 (5) kunne opnås oplysninger om relevante importtendenser på et tidligere tidspunkt. Hvis det viser sig, at importtendenserne ændrer sig markant, vil Kommissionen undersøge dette hurtigst muligt.

9.   AFSLUTTENDE BESTEMMELSER

| (295) | For at sikre en forsvarlig forvaltning bør der fastsættes en periode, inden for hvilken de interesserede parter, der gav sig til kende inden for den frist, der er fastsat i indledningsmeddelelsen, kan fremføre deres synspunkter skriftligt og anmode om at blive hørt. Det bør bemærkes, at alle afgørelser, der træffes vedrørende indførelsen af told i forbindelse med denne forordning, er foreløbige og kan tages op til fornyet overvejelse med henblik på indførelse af en endelig told — |
| --- | --- |

(295)

For at sikre en forsvarlig forvaltning bør der fastsættes en periode, inden for hvilken de interesserede parter, der gav sig til kende inden for den frist, der er fastsat i indledningsmeddelelsen, kan fremføre deres synspunkter skriftligt og anmode om at blive hørt. Det bør bemærkes, at alle afgørelser, der træffes vedrørende indførelsen af told i forbindelse med denne forordning, er foreløbige og kan tages op til fornyet overvejelse med henblik på indførelse af en endelig told —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

1.   Der indføres en midlertidig antidumpingtold på import af visse typer fodtøj med overdel af læder eller kunstlæder, undtagen fodtøj, hvortil der kræves en særlig teknologi, børnefodtøj og fodtøj med beskyttelseståkappe, med oprindelse i Folkerepublikken Kina og Vietnam og henhørende under KN-kode ex 6403 20 00, ex 6403 30 00, ex 6403 51 15, ex 6403 51 19, ex 6403 51 95, ex 6403 51 99, ex 6403 59 11, ex 6403 59 35, ex 6403 59 39, ex 6403 59 95, ex 6403 59 99, ex 6403 91 13, ex 6403 91 16, ex 6403 91 18, ex 6403 91 93, ex 6403 91 96, ex 6403 91 98, ex 6403 99 11, ex 6403 99 33, ex 6403 99 36, ex 6403 99 38, ex 6403 99 93, ex 6403 99 96, ex 6403 99 98 og ex 6405 10 00 (6) (Taric-kode 6403200090, 6403300029, 6403300099, 6403511590, 6403511990, 6403519590, 6403519990, 6403591190, 6403593590, 6403593990, 6403599590, 6403599990, 6403911399, 6403911699, 6403911899, 6403919399, 6403919699, 6403919899, 6403991190, 6403993390, 6403993690, 6403993890, 6403999329, 6403999399, 6403999629, 6403999699, 6403999829, 6403999899 og 6405100090).

2.   I denne forordning forstås ved

| a) | »fodtøj, hvortil der kræves en særlig teknologi«: fodtøj, for hvilket cif-prisen pr. par er lig med eller højere end 9 EUR, til sportsbrug, med en støbt (dog ikke sprøjtestøbt) sål i et eller flere lag, fremstillet af syntetiske materialer, der er specielt beregnede til at afbøde stød fra vertikale eller laterale bevægelser, og med tekniske kendetegn som f.eks. hermetiske puder indeholdende luft eller væske, mekaniske stødabsorberende eller -neutraliserende dele eller materialer som polymerer med lav massefylde og henhørende under KN-kode ex 6403 91 13, ex 6403 91 16, ex 6403 91 18, ex 6403 91 93, ex 6403 91 96, ex 6403 91 98, ex 6403 99 93, ex 6403 99 96, og ex 6403 99 98 (Taric-kode 6403911310, 6403911610, 6403911810, 6403919310, 6403919610, 6403919810, 6403999311, 6403999611 og 6403999811) |
| --- | --- |

a)

»fodtøj, hvortil der kræves en særlig teknologi«: fodtøj, for hvilket cif-prisen pr. par er lig med eller højere end 9 EUR, til sportsbrug, med en støbt (dog ikke sprøjtestøbt) sål i et eller flere lag, fremstillet af syntetiske materialer, der er specielt beregnede til at afbøde stød fra vertikale eller laterale bevægelser, og med tekniske kendetegn som f.eks. hermetiske puder indeholdende luft eller væske, mekaniske stødabsorberende eller -neutraliserende dele eller materialer som polymerer med lav massefylde og henhørende under KN-kode ex 6403 91 13, ex 6403 91 16, ex 6403 91 18, ex 6403 91 93, ex 6403 91 96, ex 6403 91 98, ex 6403 99 93, ex 6403 99 96, og ex 6403 99 98 (Taric-kode 6403911310, 6403911610, 6403911810, 6403919310, 6403919610, 6403919810, 6403999311, 6403999611 og 6403999811)

| b) | »børnefodtøj«: fodtøj med samlet højde af hæl og sål på 3 cm eller derunder






  — | med indersål, som er under 24 cm lange, eller |
| --- | --- | --- |

b)

»børnefodtøj«: fodtøj med samlet højde af hæl og sål på 3 cm eller derunder

—

med indersål, som er under 24 cm lange, eller

| — | uden indersål og med en indre længde målt fra tå til hæl på under 24 cm |
| --- | --- |

—

uden indersål og med en indre længde målt fra tå til hæl på under 24 cm

| — | og henhørende under KN-kode: ex 6403 20 00, ex 6403 30 00 og ex 6405 10 00 (Taric-kode 6403200010, 6403300021, 6403300091 og 6405100010) |
| --- | --- |

—

og henhørende under KN-kode: ex 6403 20 00, ex 6403 30 00 og ex 6405 10 00 (Taric-kode 6403200010, 6403300021, 6403300091 og 6405100010)

| c) | »fodtøj med beskyttelseståkappe«: fodtøj med indbygget beskyttelseståkappe og en modstandsdygtighed over for stød på mindst 100 joule (7) og henhørende under KN-kode: ex 6403 30 00, ex 6403 51 15, ex 6403 51 19, ex 6403 51 95, ex 6403 51 99, ex 6403 59 11, ex 6403 59 35, ex 6403 59 39, ex 6403 59 95, ex 6403 59 99, ex 6403 91 13, ex 6403 91 16, ex 6403 91 18, ex 6403 91 93, ex 6403 91 96, ex 6403 91 98, ex 6403 99 11, ex 6403 99 33, ex 6403 99 36, ex 6403 99 38, ex 6403 99 93, ex 6403 99 96, ex 6403 99 98 og ex 6405 10 00 (Taric-kode 6403300021, 6403300091, 6403511510, 6403511910, 6403519510, 6403519910, 6403591110, 6403593510, 6403593910, 6403599510, 6403599910, 6403911391, 6403911691, 6403911891, 6403919391, 6403919691, 6403919891, 6403991110, 6403993310, 6403993610, 6403993810, 6403999321, 6403999391, 6403999621, 6403999691, 6403999821, 6403999891 og 6405100010). |
| --- | --- |

c)

»fodtøj med beskyttelseståkappe«: fodtøj med indbygget beskyttelseståkappe og en modstandsdygtighed over for stød på mindst 100 joule (7) og henhørende under KN-kode: ex 6403 30 00, ex 6403 51 15, ex 6403 51 19, ex 6403 51 95, ex 6403 51 99, ex 6403 59 11, ex 6403 59 35, ex 6403 59 39, ex 6403 59 95, ex 6403 59 99, ex 6403 91 13, ex 6403 91 16, ex 6403 91 18, ex 6403 91 93, ex 6403 91 96, ex 6403 91 98, ex 6403 99 11, ex 6403 99 33, ex 6403 99 36, ex 6403 99 38, ex 6403 99 93, ex 6403 99 96, ex 6403 99 98 og ex 6405 10 00 (Taric-kode 6403300021, 6403300091, 6403511510, 6403511910, 6403519510, 6403519910, 6403591110, 6403593510, 6403593910, 6403599510, 6403599910, 6403911391, 6403911691, 6403911891, 6403919391, 6403919691, 6403919891, 6403991110, 6403993310, 6403993610, 6403993810, 6403999321, 6403999391, 6403999621, 6403999691, 6403999821, 6403999891 og 6405100010).

3.   Den midlertidige antidumpingtold fastsættes til følgende af nettoprisen, frit Fællesskabets grænse, ufortoldet, for de i stk. 1 anførte varer:

| i) | fra denne forordnings ikrafttrædelse, dvs. den 7. april 2006, til den 1. juni 2006






  Land | Antidumpingtold |
| --- | --- | --- |
| Folkerepublikken Kina | 4,8 % |
| Vietnam | 4,2 % |

i)

fra denne forordnings ikrafttrædelse, dvs. den 7. april 2006, til den 1. juni 2006

Land

Antidumpingtold

Folkerepublikken Kina

4,8 %

Vietnam

4,2 %

| ii) | fra den 2. juni 2006 til den 13. juli 2006






  Land | Antidumpingtold |
| --- | --- | --- |
| Folkerepublikken Kina | 9,7 % |
| Vietnam | 8,4 % |

ii)

fra den 2. juni 2006 til den 13. juli 2006

Land

Antidumpingtold

Folkerepublikken Kina

9,7 %

Vietnam

8,4 %

| iii) | fra den 14. juli 2006 til den 14. september 2006






  Land | Antidumpingtold |
| --- | --- | --- |
| Folkerepublikken Kina | 14,5 % |
| Vietnam | 12,6 % |

iii)

fra den 14. juli 2006 til den 14. september 2006

Land

Antidumpingtold

Folkerepublikken Kina

14,5 %

Vietnam

12,6 %

| iv) | fra den 15. september 2006






  Land | Antidumpingtold |
| --- | --- | --- |
| Folkerepublikken Kina | 19,4 % |
| Vietnam | 16,8 % |

iv)

fra den 15. september 2006

Land

Antidumpingtold

Folkerepublikken Kina

19,4 %

Vietnam

16,8 %

4.   Overgang til fri omsætning i Fællesskabet af den vare, der er omhandlet i stk. 1, er betinget af, at der stilles en sikkerhed svarende til den midlertidige told.

5.   Gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.

6.   Medlemsstaterne og Kommissionen arbejder tæt sammen for at sikre overholdelse af denne forordning, bl.a. hvad angår en tilsynsordning.

Artikel 2

Interesserede parter kan anmode om fremlæggelse af de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, på grundlag af hvilke denne forordning blev vedtaget, fremføre deres synspunkter skriftligt og anmode om at blive hørt mundtligt af Kommissionen inden for en frist på en måned fra datoen for denne forordnings ikrafttrædelse, jf. dog artikel 20 i Rådets forordning (EF) nr. 384/96.

I medfør af artikel 21, stk. 4, i forordning (EF) nr. 384/96 kan de berørte parter inden for en frist på en måned fra nærværende forordnings ikrafttræden, fremsætte bemærkninger til anvendelsen heraf.

Artikel 3

1.   Denne forordning træder i kraft den 7. april 2006.

2.   Artikel 1 og 2 i denne forordning anvendes i en periode på seks måneder.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 23. marts 2006.

På Kommissionens vegne

Peter MANDELSON

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EFT L 56 af 6.3.1996, s. 1. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 2117/2005 (EUT L 340 af 23.12.2005, s. 17).

1

(2)  EUT C 166 af 7.7.2005, s. 14.

2

(3)  Rådets forordning (EF) nr. 467/98 (EFT L 60 af 28.2.1998, s. 1).

3

(4)  Se fodnote 3.

4

(5)  Kommissionens forordning (EØF) nr. 2454/93 af 2. juli 1993 om visse gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EØF) nr. 2913/92 om indførelse af en EF-toldkodeks (EFT L 253 af 11.10.1993, s. 1). Senest ændret ved forordning (EF) nr. 2286/2003 (EUT L 343 af 31.12.2003, s. 1).

5

(6)  Som defineret i Kommissionens forordning (EF) nr. 1719/2005 af 27. oktober 2005 om ændring af bilag I til Rådets forordning (EØF) nr. 2658/87 om told- og statistiknomenklaturen og den fælles toldtarif (EUT L 286 af 28.10.2005, s. 1). Hvilke varer der er omfattet, bestemmes ved at kombinere varebeskrivelsen i artikel 1, stk. 1, med varebeskrivelsen for de tilsvarende KN-koder set under ét.

6

(7)  Modstandsdygtigheden over for stød måles efter den europæiske standard EN345 eller EN346.

7

---

| 6.4.2006 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 98/55 |
| --- | --- | --- | --- |

6.4.2006

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 98/55

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 554/2006

af 5. april 2006

om udstedelse af importlicenser for rørsukker i forbindelse med visse toldkontingenter og præferenceaftaler

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1260/2001 af 19. juni 2001 om den fælles markedsordning for sukker (1),

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1095/96 af 18. juni 1996 om iværksættelse af indrømmelserne i liste CXL, der blev udarbejdet efter afslutningen af forhandlingerne i forbindelse med artikel XXIV, stk. 6, i GATT (2),

under henvisning til Kommissionens forordning (EF) nr. 1159/2003 af 30. juni 2003 om gennemførelsesbestemmelser for produktionsårene 2003/04, 2004/05 og 2005/06 for indførsel af rørsukker i forbindelse med visse toldkontingenter og præferenceaftaler og om ændring af forordning (EF) nr. 1464/95 og (EF) nr. 779/96 (3), særlig artikel 5, stk. 3, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I artikel 9 i forordning (EF) nr. 1159/2003 er der fastsat bestemmelser om fastlæggelse af leveringsforpligtelserne med nultold for varer i KN-kode 1701, udtrykt som hvidt sukker, for indførsel fra lande, der har undertegnet AVS-protokollen og aftalen med Indien. |
| --- | --- |

(1)

I artikel 9 i forordning (EF) nr. 1159/2003 er der fastsat bestemmelser om fastlæggelse af leveringsforpligtelserne med nultold for varer i KN-kode 1701, udtrykt som hvidt sukker, for indførsel fra lande, der har undertegnet AVS-protokollen og aftalen med Indien.

| (2) | I artikel 16 i forordning (EF) nr. 1159/2003 er der fastsat bestemmelser om fastlæggelse af toldkontingenter med nultold for varer i KN-kode 1701 11 10, udtrykt som hvidt sukker, for indførsel fra lande, der har undertegnet AVS-protokollen og aftalen med Indien. |
| --- | --- |

(2)

I artikel 16 i forordning (EF) nr. 1159/2003 er der fastsat bestemmelser om fastlæggelse af toldkontingenter med nultold for varer i KN-kode 1701 11 10, udtrykt som hvidt sukker, for indførsel fra lande, der har undertegnet AVS-protokollen og aftalen med Indien.

| (3) | I artikel 22 i forordning (EF) nr. 1159/2003 er der fastsat bestemmelser om åbning af toldkontingenter med en afgift på 98 EUR pr. ton for varer i KN-kode 1701 11 10, for indførsel fra Brasilien, Cuba og andre tredjelande. |
| --- | --- |

(3)

I artikel 22 i forordning (EF) nr. 1159/2003 er der fastsat bestemmelser om åbning af toldkontingenter med en afgift på 98 EUR pr. ton for varer i KN-kode 1701 11 10, for indførsel fra Brasilien, Cuba og andre tredjelande.

| (4) | I henhold til artikel 5, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1159/2003 blev der i ugen fra den 27. til den 31. marts 2006 indgivet ansøgninger til myndighederne om udstedelse af importlicenser for en samlet mængde, som overstiger den leveringsforpligtelse for et givet land, der er fastsat i henhold til artikel 9 i forordning (EF) nr. 1159/2003 for præferencesukker AVS-Indien. |
| --- | --- |

(4)

I henhold til artikel 5, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1159/2003 blev der i ugen fra den 27. til den 31. marts 2006 indgivet ansøgninger til myndighederne om udstedelse af importlicenser for en samlet mængde, som overstiger den leveringsforpligtelse for et givet land, der er fastsat i henhold til artikel 9 i forordning (EF) nr. 1159/2003 for præferencesukker AVS-Indien.

| (5) | Under disse omstændigheder skal Kommissionen fastsætte en nedsættelseskoefficient, så der kan udstedes licenser i forhold til den disponible mængde, og oplyse, at den pågældende grænse er nået — |
| --- | --- |

(5)

Under disse omstændigheder skal Kommissionen fastsætte en nedsættelseskoefficient, så der kan udstedes licenser i forhold til den disponible mængde, og oplyse, at den pågældende grænse er nået —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

For de importlicensansøgninger, der i henhold til artikel 5, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1159/2003 blev indgivet i ugen fra den 27. til den 31. marts 2006, udstedes der licenser inden for de mængder, der er angivet i bilaget til nærværende forordning.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft den 6. april 2006.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 5. april 2006.

På Kommissionens vegne

J. L. DEMARTY

Generaldirektør for landbrug og udvikling af landdistrikter

---

(1)  EFT L 178 af 30.6.2001, s. 1. Senest ændret ved Kommissionens forordning (EF) nr. 987/2005 (EUT L 167 af 29.6.2005, s. 12).

1

(2)  EFT L 146 af 20.6.1996, s. 1.

2

(3)  EUT L 162 af 1.7.2003, s. 25. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 568/2005 (EUT L 97 af 15.4.2005, s. 9).

3

---

BILAG

Præferencesukker AVS-INDIEN

Afsnit II i forordning (EF) nr. 1159/2003

Produktionsår 2005/06

| Land | %, der skal udstedes, af de mængder, der blev ansøgt om i ugen fra den 27.3.2006-31.3.2006 | Grænse |
| --- | --- | --- |
| Barbados | 100 | |
| Belize | 100 | |
| Congo | 100 | |
| Fiji | 100 | |
| Guyana | 100 | |
| Indien | 96,5667 | Nået |
| Côte d'Ivoire | 100 | |
| Jamaica | 100 | |
| Kenya | 100 | |
| Madagaskar | 100 | |
| Malawi | 100 | |
| Mauritius | 100 | |
| Mozambique | 100 | |
| Saint Christopher og Nevis | 100 | |
| Swaziland | 0 | Nået |
| Tanzania | 100 | |
| Trinidad og Tobago | 100 | |
| Zambia | 100 | |
| Zimbabwe | 100 | |

Land

%, der skal udstedes, af de mængder, der blev ansøgt om i ugen fra den 27.3.2006-31.3.2006

Grænse

Barbados

100

Belize

100

Congo

100

Fiji

100

Guyana

100

Indien

96,5667

Nået

Côte d'Ivoire

100

Jamaica

100

Kenya

100

Madagaskar

100

Malawi

100

Mauritius

100

Mozambique

100

Saint Christopher og Nevis

100

Swaziland

0

Nået

Tanzania

100

Trinidad og Tobago

100

Zambia

100

Zimbabwe

100

Særligt præferencesukker

Afsnit III i forordning (EF) nr. 1159/2003

Produktionsår 2005/06

| Land | %, der skal udstedes, af de mængder, der blev ansøgt om i ugen fra den 27.3.2006-31.3.2006 | Grænse |
| --- | --- | --- |
| Indien | 0 | Nået |
| AVS | 100 | |

Land

%, der skal udstedes, af de mængder, der blev ansøgt om i ugen fra den 27.3.2006-31.3.2006

Grænse

Indien

0

Nået

AVS

100

CXL-indrømmelsessukker

Afsnit IV i forordning (EF) nr. 1159/2003

Produktionsår 2005/06

| Land | %, der skal udstedes, af de mængder, der blev ansøgt om i ugen fra den 27.3.2006-31.3.2006 | Grænse |
| --- | --- | --- |
| Brasilien | 0 | Nået |
| Cuba | 100 | |
| Andre tredjelande | 0 | Nået |

Land

%, der skal udstedes, af de mængder, der blev ansøgt om i ugen fra den 27.3.2006-31.3.2006

Grænse

Brasilien

0

Nået

Cuba

100

Andre tredjelande

0

Nået

---

| 6.4.2006 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 98/57 |
| --- | --- | --- | --- |

6.4.2006

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 98/57

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 555/2006

af 4. april 2006

om fastsættelse af enhedsværdier til ansættelsen af toldværdien af visse letfordærvelige varer

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EØF) nr. 2913/92 af 12. oktober 1992 om indførelse af en EF-toldkodeks (1),

under henvisning til Kommissionens forordning (EØF) nr. 2454/93 (2) om visse gennemførelsesbestemmelser til forordning (EØF) nr. 2913/92, særlig artikel 173, stk. 1, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I henhold til artikel 173-177 i forordning (EØF) nr. 2454/93 skal Kommissionen fastsætte periodiske enhedsværdier for de varer, der er anført i grupperingen i forordningens bilag 26. |
| --- | --- |

(1)

I henhold til artikel 173-177 i forordning (EØF) nr. 2454/93 skal Kommissionen fastsætte periodiske enhedsværdier for de varer, der er anført i grupperingen i forordningens bilag 26.

| (2) | Anvendelsen af de regler og kriterier, som er fastsat i ovennævnte artikler, på de oplysninger, der er blevet meddelt Kommissionen i overensstemmelse med artikel 173, stk. 2, i forordning (EØF) nr. 2454/93, fører til fastsættelse af enhedsværdier for de pågældende varer som angivet i bilaget til denne forordning — |
| --- | --- |

(2)

Anvendelsen af de regler og kriterier, som er fastsat i ovennævnte artikler, på de oplysninger, der er blevet meddelt Kommissionen i overensstemmelse med artikel 173, stk. 2, i forordning (EØF) nr. 2454/93, fører til fastsættelse af enhedsværdier for de pågældende varer som angivet i bilaget til denne forordning —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

De enhedsværdier, der er nævnt i artikel 173, stk. 1, i forordning (EØF) nr. 2454/93, fastsættes som angivet i tabellen i bilaget.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft den 7. april 2006.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 4. april 2006.

På Kommissionens vegne

Günter VERHEUGEN

Næstformand

---

(1)  EFT L 302 af 19.10.1992, s. 1. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 648/2005 (EUT L 117 af 4.5.2005, s. 13).

1

(2)  EFT L 253 af 11.10.1993, s. 1. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 883/2005 (EUT L 148 af 11.6.2005, s. 5).

2

---

BILAG

| Kode | Varebeskrivelse | Enhedsværdibeløb/100 kg netto |
| --- | --- | --- |
| Art, sort, KN-kode | EUR
  LTL
  SEK | CYP
  LVL
  GBP | CZK
  MTL | DKK
  PLN | EEK
  SIT | HUF
  SKK |
| 1.10 | Nye kartofler
  0701 90 50 | 37,07 | 21,35 | 1 060,10 | 276,65 | 580,06 | 9 851,73 |
| 128,00 | 25,81 | 15,92 | 146,16 | 8 881,16 | 1 395,05 |
| 349,65 | 25,82 | | | | |
| 1.30 | Spiseløg (bortset fra sætteløg)
  0703 10 19 | 46,56 | 26,82 | 1 331,49 | 347,48 | 728,57 | 12 373,86 |
| 160,78 | 32,41 | 19,99 | 183,58 | 11 154,82 | 1 752,20 |
| 439,17 | 32,43 | | | | |
| 1.40 | Hvidløg
  0703 20 00 | 174,39 | 100,45 | 4 986,72 | 1 301,38 | 2 728,63 | 46 342,72 |
| 602,14 | 121,39 | 74,87 | 687,54 | 41 777,16 | 6 562,34 |
| 1 644,77 | 121,45 | | | | |
| 1.50 | Porrer
  ex 0703 90 00 | 76,11 | 43,84 | 2 176,37 | 567,96 | 1 190,86 | 20 225,47 |
| 262,79 | 52,98 | 32,67 | 300,06 | 18 232,91 | 2 864,02 |
| 717,83 | 53,00 | | | | |
| 1.60 | Blomkål
  0704 10 00 | — | — | — | — | — | — |
| 1.80 | Hvidkål og rødkål
  0704 90 10 | 99,17 | 57,12 | 2 835,69 | 740,03 | 1 551,63 | 26 352,69 |
| 342,40 | 69,03 | 42,57 | 390,97 | 23 756,49 | 3 731,66 |
| 935,30 | 69,06 | | | | |
| 1.90 | Broccoli (Brassica oleracea L. convar. botrytis (L.) Alef var. italica Plenck)
  ex 0704 90 90 | — | — | — | — | — | — |
| — | — | — | — | — | — |
| — | — | | | | |
| 1.100 | Kinakål
  ex 0704 90 90 | 97,96 | 56,42 | 2 801,17 | 731,02 | 1 532,74 | 26 031,89 |
| 338,24 | 68,19 | 42,05 | 386,21 | 23 467,30 | 3 686,23 |
| 923,91 | 68,22 | | | | |
| 1.110 | Hovedsalat
  0705 11 00 | — | — | — | — | — | — |
| 1.130 | Gulerødder
  ex 0706 10 00 | 41,16 | 23,71 | 1 176,97 | 307,15 | 644,01 | 10 937,86 |
| 142,12 | 28,65 | 17,67 | 162,27 | 9 860,29 | 1 548,85 |
| 388,20 | 28,66 | | | | |
| 1.140 | Radiser
  ex 0706 90 90 | 86,17 | 49,63 | 2 463,98 | 643,02 | 1 348,24 | 22 898,36 |
| 297,52 | 59,98 | 36,99 | 339,72 | 20 642,48 | 3 242,51 |
| 812,70 | 60,01 | | | | |
| 1.160 | Ærter (Pisum sativum)
  0708 10 00 | 340,82 | 196,31 | 9 745,78 | 2 543,34 | 5 332,69 | 90 569,80 |
| 1 176,79 | 237,25 | 146,31 | 1 343,69 | 81 647,10 | 12 825,10 |
| 3 214,45 | 237,35 | | | | |
| 1.170 | Bønner: | | | | | | |
| 1.170.1 | — | Bønner (Vigna-arter, Phaseolus-arter)
  ex 0708 20 00 |

Kode

Varebeskrivelse

Enhedsværdibeløb/100 kg netto

Art, sort, KN-kode

EUR

LTL

SEK

CYP

LVL

GBP

CZK

MTL

DKK

PLN

EEK

SIT

HUF

SKK

1.10

Nye kartofler

0701 90 50

37,07

21,35

1 060,10

276,65

580,06

9 851,73

128,00

25,81

15,92

146,16

8 881,16

1 395,05

349,65

25,82

1.30

Spiseløg (bortset fra sætteløg)

0703 10 19

46,56

26,82

1 331,49

347,48

728,57

12 373,86

160,78

32,41

19,99

183,58

11 154,82

1 752,20

439,17

32,43

1.40

Hvidløg

0703 20 00

174,39

100,45

4 986,72

1 301,38

2 728,63

46 342,72

602,14

121,39

74,87

687,54

41 777,16

6 562,34

1 644,77

121,45

1.50

Porrer

ex 0703 90 00

76,11

43,84

2 176,37

567,96

1 190,86

20 225,47

262,79

52,98

32,67

300,06

18 232,91

2 864,02

717,83

53,00

1.60

Blomkål

0704 10 00

—

—

—

—

—

—

1.80

Hvidkål og rødkål

0704 90 10

99,17

57,12

2 835,69

740,03

1 551,63

26 352,69

342,40

69,03

42,57

390,97

23 756,49

3 731,66

935,30

69,06

1.90

Broccoli (Brassica oleracea L. convar. botrytis (L.) Alef var. italica Plenck)

ex 0704 90 90

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

1.100

Kinakål

ex 0704 90 90

97,96

56,42

2 801,17

731,02

1 532,74

26 031,89

338,24

68,19

42,05

386,21

23 467,30

3 686,23

923,91

68,22

1.110

Hovedsalat

0705 11 00

—

—

—

—

—

—

1.130

Gulerødder

ex 0706 10 00

41,16

23,71

1 176,97

307,15

644,01

10 937,86

142,12

28,65

17,67

162,27

9 860,29

1 548,85

388,20

28,66

1.140

Radiser

ex 0706 90 90

86,17

49,63

2 463,98

643,02

1 348,24

22 898,36

297,52

59,98

36,99

339,72

20 642,48

3 242,51

812,70

60,01

1.160

Ærter (Pisum sativum)

0708 10 00

340,82

196,31

9 745,78

2 543,34

5 332,69

90 569,80

1 176,79

237,25

146,31

1 343,69

81 647,10

12 825,10

3 214,45

237,35

1.170

Bønner:

1.170.1

—

Bønner (Vigna-arter, Phaseolus-arter)

ex 0708 20 00

198,31

114,23

5 670,62

1 479,86

3 102,85

52 698,42

684,72

138,04

85,13

781,83

47 506,71

7 462,34

1 870,34

138,10

1.170.2

| — | Bønner (Phaseolus-arter, vulgaris var. compressus Savi)
  ex 0708 20 00 |
| --- | --- |

—

Bønner (Phaseolus-arter, vulgaris var. compressus Savi)

ex 0708 20 00

202,00

116,35

5 776,19

1 507,40

3 160,61

53 679,48

697,47

140,61

86,72

796,38

48 391,12

7 601,26

1 905,16

140,67

1.180

Valskbønner

ex 0708 90 00

—

—

—

—

—

—

1.190

Artiskokker

0709 10 00

—

—

—

—

—

—

1.200

Asparges:

1.200.1

| — | Grønne
  ex 0709 20 00 |
| --- | --- |

—

Grønne

ex 0709 20 00

295,99

170,49

8 463,84

2 208,80

4 631,24

78 656,41

1 021,99

206,04

127,07

1 166,94

70 907,39

11 138,11

2 791,63

206,13

1.200.2

| — | Andre tilfælde
  ex 0709 20 00 |
| --- | --- |

—

Andre tilfælde

ex 0709 20 00

496,21

285,82

14 189,12

3 702,92

7 764,00

131 862,85

1 713,31

345,41

213,02

1 956,31

118 872,07

18 672,38

4 680,00

345,56

1.210

Auberginer

0709 30 00

141,23

81,35

4 038,55

1 053,93

2 209,81

37 531,18

487,65

98,31

60,63

556,81

33 833,71

5 314,59

1 332,04

98,35

1.220

Bladselleri (Apium graveolens L., var. Dulce (Mill.) Pers.)

ex 0709 40 00

51,10

29,43

1 461,21

381,33

799,54

13 579,37

176,44

35,57

21,94

201,46

12 241,56

1 922,90

481,95

35,59

1.230

Kantareller

0709 59 10

334,34

192,58

9 560,45

2 494,98

5 231,28

88 847,51

1 154,41

232,73

143,53

1 318,14

80 094,49

12 581,21

3 153,33

232,83

1.240

Sød peber

0709 60 10

152,80

88,01

4 369,21

1 140,23

2 390,74

40 604,09

527,58

106,36

65,60

602,40

36 603,88

5 749,72

1 441,10

106,41

1.250

Fennikel

0709 90 50

—

—

—

—

—

—

1.270

Søde kartofler, hele, friske (bestemt til menneskeføde)

0714 20 10

116,93

67,35

3 343,58

872,57

1 829,54

31 072,66

403,73

81,39

50,20

460,99

28 011,46

4 400,03

1 102,81

81,43

2.10

Spiselige kastanjer (Castanea-arter), friske

ex 0802 40 00

—

—

—

—

—

—

2.30

Ananas, friske

ex 0804 30 00

65,65

37,81

1 877,14

489,88

1 027,14

17 444,74

226,66

45,70

28,18

258,81

15 726,13

2 470,26

619,14

45,72

2.40

Avocadoer, friske

ex 0804 40 00

168,68

97,16

4 823,44

1 258,77

2 639,29

44 825,32

582,42

117,42

72,41

665,03

40 409,24

6 347,47

1 590,92

117,47

2.50

Guavabær og mango, friske

ex 0804 50

—

—

—

—

—

—

2.60

Appelsiner, friske:

2.60.1

| — | Blod- og halvblodappelsiner
  ex 0805 10 20 |
| --- | --- |

—

Blod- og halvblodappelsiner

ex 0805 10 20

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

2.60.2

| — | Navels, Naveliner, Navelater, Salustianer, Vernas, Valencialater, Maltoser, Shamoutis, Ovalis, Trovita og Hamliner
  ex 0805 10 20 |
| --- | --- |

—

Navels, Naveliner, Navelater, Salustianer, Vernas, Valencialater, Maltoser, Shamoutis, Ovalis, Trovita og Hamliner

ex 0805 10 20

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

2.60.3

| — | Andre varer
  ex 0805 10 20 |
| --- | --- |

—

Andre varer

ex 0805 10 20

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

2.70

Mandariner (herunder tangeriner og satsumas), friske; klementiner, wilkings og lignende krydsninger af citrusfrugter, friske:

2.70.1

| — | Klementiner
  ex 0805 20 10 |
| --- | --- |

—

Klementiner

ex 0805 20 10

59,36

34,19

1 697,51

443,00

928,84

15 775,31

204,97

41,32

25,48

234,04

14 221,17

2 233,86

559,89

41,34

2.70.2

| — | Monreales og satsumas
  ex 0805 20 30 |
| --- | --- |

—

Monreales og satsumas

ex 0805 20 30

99,76

57,46

2 852,71

744,47

1 560,94

26 510,86

344,46

69,44

42,83

393,31

23 899,08

3 754,06

940,91

69,47

2.70.3

| — | Mandariner og wilkings
  ex 0805 20 50 |
| --- | --- |

—

Mandariner og wilkings

ex 0805 20 50

75,56

43,52

2 160,70

563,87

1 182,29

20 079,87

260,90

52,60

32,44

297,90

18 101,66

2 843,40

712,66

52,62

2.70.4

| — | Tangeriner og andre varer
  ex 0805 20 70
  ex 0805 20 90 |
| --- | --- |

—

Tangeriner og andre varer

ex 0805 20 70

ex 0805 20 90

83,08

47,86

2 375,77

620,00

1 299,97

22 078,61

286,87

57,83

35,67

327,56

19 903,48

3 126,43

783,60

57,86

2.85

Limefrugter (Citrus aurantifolia, Citrus latifolia), friske

0805 50 90

85,35

49,16

2 440,70

636,95

1 335,50

22 681,97

294,71

59,41

36,64

336,51

20 447,40

3 211,87

805,02

59,44

2.90

Grapefrugter, friske:

2.90.1

| — | Hvide
  ex 0805 40 00 |
| --- | --- |

—

Hvide

ex 0805 40 00

66,74

38,44

1 908,40

498,03

1 044,24

17 735,22

230,44

46,46

28,65

263,12

15 987,99

2 511,39

629,45

46,48

2.90.2

| — | Lyserøde
  ex 0805 40 00 |
| --- | --- |

—

Lyserøde

ex 0805 40 00

81,45

46,92

2 329,19

607,85

1 274,49

21 645,75

281,25

56,70

34,97

321,13

19 513,26

3 065,14

768,24

56,72

2.100

Druer til spisebrug

0806 10 10

144,22

83,07

4 123,87

1 076,20

2 256,50

38 324,12

497,95

100,39

61,91

568,57

34 548,53

5 426,87

1 360,18

100,43

2.110

Vandmeloner

0807 11 00

65,84

37,92

1 882,69

491,32

1 030,17

17 496,32

227,33

45,83

28,27

259,57

15 772,63

2 477,56

620,97

45,85

2.120

Meloner (bortset fra vandmeloner):

2.120.1

| — | Amarillo, Cuper, Honey Dew (herunder Cantalene), Onteniente, Piel de Sapo (herunder Verde Liso), Rochet, Tendral, Futuro
  ex 0807 19 00 |
| --- | --- |

—

Amarillo, Cuper, Honey Dew (herunder Cantalene), Onteniente, Piel de Sapo (herunder Verde Liso), Rochet, Tendral, Futuro

ex 0807 19 00

57,93

33,37

1 656,42

432,27

906,36

15 393,47

200,01

40,32

24,87

228,38

13 876,94

2 179,79

546,34

40,34

2.120.2

| — | Andre varer
  ex 0807 19 00 |
| --- | --- |

—

Andre varer

ex 0807 19 00

92,81

53,46

2 653,79

692,56

1 452,10

24 662,32

320,44

64,60

39,84

365,89

22 232,65

3 492,30

875,30

64,63

2.140

Pærer

2.140.1

| — | Pærer — Nashi (Pyrus pyrifolia),
  Pærer — Ya (Pyrus bretscheideri)
  ex 0808 20 50 |
| --- | --- |

—

Pærer — Nashi (Pyrus pyrifolia),

Pærer — Ya (Pyrus bretscheideri)

ex 0808 20 50

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

2.140.2

| — | Andre varer
  ex 0808 20 50 |
| --- | --- |

—

Andre varer

ex 0808 20 50

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

2.150

Abrikoser

0809 10 00

149,08

85,87

4 262,94

1 112,49

2 332,60

39 616,52

514,74

103,77

64,00

587,75

35 713,60

5 609,88

1 406,05

103,82

2.160

Kirsebær

0809 20 05

0809 20 95

137,39

79,14

3 928,67

1 025,26

2 149,69

36 510,02

474,38

95,64

58,98

541,66

32 913,15

5 169,99

1 295,79

95,68

2.170

Ferskener

0809 30 90

144,77

83,39

4 139,64

1 080,32

2 265,12

38 470,60

499,85

100,77

62,15

570,75

34 680,57

5 447,61

1 365,38

100,82

2.180

Nektariner

ex 0809 30 10

120,03

69,14

3 432,22

895,70

1 878,04

31 896,40

414,43

83,55

51,53

473,21

28 754,05

4 516,68

1 132,05

83,59

2.190

Blommer

0809 40 05

142,57

82,12

4 076,92

1 063,95

2 230,81

37 887,80

492,28

99,25

61,21

562,10

34 155,20

5 365,09

1 344,69

99,29

2.200

Jordbær

0810 10 00

136,66

78,72

3 907,92

1 019,85

2 138,34

36 317,25

471,88

95,13

58,67

538,80

32 739,37

5 142,69

1 288,95

95,17

2.205

Hindbær

0810 20 10

828,71

477,34

23 696,96

6 184,17

12 966,49

220 221,40

2 861,37

576,87

355,77

3 267,19

198 525,77

31 184,36

7 815,98

577,11

2.210

Frugter af Vaccinium myrtillus (blåbær)

0810 40 30

1 055,67

608,07

30 186,97

7 877,85

16 517,69

280 534,52

3 645,03

734,85

453,20

4 161,99

252 897,00

39 724,97

9 956,58

735,17

2.220

Kiwifrugter (Actinidia chinensis Planch.)

0810 50 00

178,63

102,89

5 107,92

1 333,01

2 794,95

47 469,14

616,77

124,34

76,69

704,25

42 792,60

6 721,85

1 684,75

124,40

2.230

Granatæbler

ex 0810 90 95

308,24

177,55

8 814,12

2 300,21

4 822,91

81 911,70

1 064,29

214,57

132,33

1 215,24

73 841,97

11 599,07

2 907,17

214,66

2.240

Kakifrugter (dadelblommer) (herunder sharon-frugter)

ex 0810 90 95

177,22

102,08

5 067,69

1 322,51

2 772,94

47 095,21

611,92

123,36

76,08

698,70

42 455,52

6 668,90

1 671,48

123,42

2.250

Litchiblommer

ex 0810 90

—

—

—

—

—

—

---

| 6.4.2006 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 98/63 |
| --- | --- | --- | --- |

6.4.2006

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 98/63

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 556/2006

af 5. april 2006

om forbud mod fiskeri efter sild i EF-farvande, norske farvande og internationale farvande i område I og II fra fartøjer, der fører polsk flag

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 2371/2002 af 20. december 2002 om bevarelse og bæredygtig udnyttelse af fiskeressourcerne som led i den fælles fiskeripolitik (1), særlig artikel 26, stk. 4,

under henvisning til Rådets forordning (EØF) nr. 2847/93 af 12. oktober 1993 om indførelse af en kontrolordning under den fælles fiskeripolitik (2), særlig artikel 21, stk. 3, og,

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ved Rådets forordning (EF) nr. 51/2006 af 22. december 2005 om fastsættelse for 2006 af fiskerimuligheder og dertil knyttede betingelser for visse fiskebestande og grupper af fiskebestande gældende for EF-farvande og for EF-fartøjer i andre farvande, som er omfattet af fangstbegrænsninger (3) fastsættes der kvoter for 2006. |
| --- | --- |

(1)

Ved Rådets forordning (EF) nr. 51/2006 af 22. december 2005 om fastsættelse for 2006 af fiskerimuligheder og dertil knyttede betingelser for visse fiskebestande og grupper af fiskebestande gældende for EF-farvande og for EF-fartøjer i andre farvande, som er omfattet af fangstbegrænsninger (3) fastsættes der kvoter for 2006.

| (2) | Ifølge de oplysninger Kommissionen har modtaget, har fiskeriet efter den bestand, der er omhandlet i bilaget til denne forordning, fra fartøjer, der fører den i samme bilag omhandlede medlemsstats flag eller er registreret i den pågældende medlemsstat, nået et sådant omfang, at den tildelte kvote for 2006 er opbrugt. |
| --- | --- |

(2)

Ifølge de oplysninger Kommissionen har modtaget, har fiskeriet efter den bestand, der er omhandlet i bilaget til denne forordning, fra fartøjer, der fører den i samme bilag omhandlede medlemsstats flag eller er registreret i den pågældende medlemsstat, nået et sådant omfang, at den tildelte kvote for 2006 er opbrugt.

| (3) | Det er derfor nødvendigt at forbyde fiskeri efter den pågældende bestand samt opbevaring om bord, omladning og landing af fangster af denne bestand — |
| --- | --- |

(3)

Det er derfor nødvendigt at forbyde fiskeri efter den pågældende bestand samt opbevaring om bord, omladning og landing af fangster af denne bestand —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

Opbrugt kvote

Den fiskekvote, som for 2006 tildeltes den medlemsstat, der er omhandlet i bilaget til denne forordning, for den i samme bilag omhandlede bestand, må anses for at være opbrugt fra den dato, der fastsat i det pågældende bilag.

Artikel 2

Forbud

Fiskeri efter den bestand, der er omhandlet i bilaget til denne forordning, fra fartøjer, der fører den i samme bilag omhandlede medlemsstats flag eller er registreret i denne medlemsstat, er forbudt fra den dato, der er fastsat i det pågældende bilag. Det er forbudt at opbevare om bord, omlade eller lande fangster af denne bestand taget af de pågældende fartøjer efter den pågældende dato.

Artikel 3

Ikrafttræden

Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 5. april 2006.

På Kommissionens vegne

Jörgen HOLMQUIST

Generaldirektør for fiskeri og maritime anliggender

---

(1)  EFT L 358 af 31.12.2002, s. 59.

1

(2)  EFT L 261 af 20.10.1993, s. 1. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 768/2005 (EUT L 128 af 21.5.2005, s. 1).

2

(3)  EUT L 16 af 20.1.2006, s. 1.

3

---

BILAG

| Nr. | 05 |
| --- | --- |
| Medlemsstat | Polen |
| Bestand | HER/1/2. |
| Art | Sild (Clupea harengus) |
| Område | EF-farvande, norske farvande og internationale farvande i område I og II |
| Dato | 16. marts 2006 |

Nr.

05

Medlemsstat

Polen

Bestand

HER/1/2.

Art

Sild (Clupea harengus)

Område

EF-farvande, norske farvande og internationale farvande i område I og II

Dato

16. marts 2006

---

| 6.4.2006 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 98/65 |
| --- | --- | --- | --- |

6.4.2006

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 98/65

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 557/2006

af 5. april 2006

om fastsættelse af eksportrestitutioner som led i system A1 og B for frugt og grøntsager (tomater, appelsiner, citroner og æbler)

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 2200/96 af 28. oktober 1996 om den fælles markedsordning for frugt og grøntsager (1), særlig artikel 35, stk. 3, tredje afsnit, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1961/2001 (2) blev der fastsat gennemførelsesbestemmelser for eksportrestitutioner for frugt og grøntsager. |
| --- | --- |

(1)

Ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1961/2001 (2) blev der fastsat gennemførelsesbestemmelser for eksportrestitutioner for frugt og grøntsager.

| (2) | I henhold til artikel 35, stk. 1, i forordning (EF) nr. 2200/96 kan der inden for de grænser, der følger af de aftaler, som er indgået i overensstemmelse med traktatens artikel 300, i fornødent omfang ydes eksportrestitution for de produkter, som eksporteres fra EF, for at muliggøre en økonomisk betydelig eksport. |
| --- | --- |

(2)

I henhold til artikel 35, stk. 1, i forordning (EF) nr. 2200/96 kan der inden for de grænser, der følger af de aftaler, som er indgået i overensstemmelse med traktatens artikel 300, i fornødent omfang ydes eksportrestitution for de produkter, som eksporteres fra EF, for at muliggøre en økonomisk betydelig eksport.

| (3) | I henhold til artikel 35, stk. 2, i forordning (EF) nr. 2200/96 bør det handelsmønster, som restitutionsordningen tidligere har skabt, ikke forstyrres. Af den årsag, og fordi eksporten af frugt og grøntsager er sæsonbestemt, bør det fastsættes, hvilke mængder der er omfattet pr. produkt, på grundlag af nomenklaturen over eksportrestitutioner for landbrugsprodukter, som er fastsat ved Kommissionens forordning (EØF) nr. 3846/87 (3). Disse mængder bør fordeles under hensyntagen til, hvor let fordærvelige de pågældende produkter er. |
| --- | --- |

(3)

I henhold til artikel 35, stk. 2, i forordning (EF) nr. 2200/96 bør det handelsmønster, som restitutionsordningen tidligere har skabt, ikke forstyrres. Af den årsag, og fordi eksporten af frugt og grøntsager er sæsonbestemt, bør det fastsættes, hvilke mængder der er omfattet pr. produkt, på grundlag af nomenklaturen over eksportrestitutioner for landbrugsprodukter, som er fastsat ved Kommissionens forordning (EØF) nr. 3846/87 (3). Disse mængder bør fordeles under hensyntagen til, hvor let fordærvelige de pågældende produkter er.

| (4) | I henhold til artikel 35, stk. 4, i forordning (EF) nr. 2200/96 skal restitutionerne fastsættes under hensyn til situationen og den forventede udvikling dels i priserne for frugt og grøntsager på EF's marked og de disponible mængder, dels i priserne i den internationale handel. Der skal også tages hensyn til afsætnings- og transportomkostningerne og til det økonomiske aspekt i forbindelse med den påtænkte eksport. |
| --- | --- |

(4)

I henhold til artikel 35, stk. 4, i forordning (EF) nr. 2200/96 skal restitutionerne fastsættes under hensyn til situationen og den forventede udvikling dels i priserne for frugt og grøntsager på EF's marked og de disponible mængder, dels i priserne i den internationale handel. Der skal også tages hensyn til afsætnings- og transportomkostningerne og til det økonomiske aspekt i forbindelse med den påtænkte eksport.

| (5) | I henhold til artikel 35, stk. 5, i forordning (EF) nr. 2200/96 fastsættes priserne på EF's marked under hensyn til de priser, som viser sig at være de gunstigste med henblik på eksport. |
| --- | --- |

(5)

I henhold til artikel 35, stk. 5, i forordning (EF) nr. 2200/96 fastsættes priserne på EF's marked under hensyn til de priser, som viser sig at være de gunstigste med henblik på eksport.

| (6) | Den internationale handelssituation eller de særlige krav, der gør sig gældende på visse markeder, kan gøre det nødvendigt at differentiere restitutionen for et givet produkt alt efter produktets destination. |
| --- | --- |

(6)

Den internationale handelssituation eller de særlige krav, der gør sig gældende på visse markeder, kan gøre det nødvendigt at differentiere restitutionen for et givet produkt alt efter produktets destination.

| (7) | Tomater, appelsiner, citroner og æbler i kvalitetsklasse ekstra, I og II i de fælles handelsnormer kan i øjeblikket gøres til genstand for en økonomisk betydelig eksport. |
| --- | --- |

(7)

Tomater, appelsiner, citroner og æbler i kvalitetsklasse ekstra, I og II i de fælles handelsnormer kan i øjeblikket gøres til genstand for en økonomisk betydelig eksport.

| (8) | For at de disponible midler kan udnyttes så effektivt som muligt, og under hensyn til EF-eksportens struktur bør eksportrestitutionerne fastsættes i henhold til system A1 og B. |
| --- | --- |

(8)

For at de disponible midler kan udnyttes så effektivt som muligt, og under hensyn til EF-eksportens struktur bør eksportrestitutionerne fastsættes i henhold til system A1 og B.

| (9) | De i denne forordning fastsatte foranstaltninger er i overensstemmelse med udtalelse fra Forvaltningskomitéen for Friske Frugter og Grøntsager — |
| --- | --- |

(9)

De i denne forordning fastsatte foranstaltninger er i overensstemmelse med udtalelse fra Forvaltningskomitéen for Friske Frugter og Grøntsager —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

1.   For system A1 er restitutionssatserne, perioden for ansøgning om restitution og de pågældende produktmængder fastsat i bilaget. For system B er de indikative restitutionssatser, perioden for indsendelse af licensansøgninger og de pågældende produktmængder fastsat i bilaget.

2.   De licenser, der udstedes vedrørende fødevarehjælp, og som er omhandlet i artikel 16 i Kommissionens forordning (EF) nr. 1291/2000 (4), afskrives ikke på de mængder, der er nævnt i bilaget til nærværende forordning.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft den 9. maj 2006.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 5. april 2006.

På Kommissionens vegne

Mariann FISCHER BOEL

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EFT L 297 af 21.11.1996, s. 1. Senest ændret ved Kommissionens forordning (EF) nr. 47/2003 (EFT L 7 af 11.1.2003, s. 64).

1

(2)  EFT L 268 af 9.10.2001, s. 8. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 386/2005 (EUT L 62 af 9.3.2005, s. 3).

2

(3)  EFT L 366 af 24.12.1987, s. 1. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 2091/2005 (EUT L 343 af 24.12.2005, s. 1).

3

(4)  EFT L 152 af 24.6.2000, s. 1. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 1856/2005 (EUT L 297 af 15.11.2005, s. 7).

4

---

BILAG

til Kommissionens forordning af 5. april 2006 om fastsættelse af eksportrestitutioner for frugt og grøntsager (tomater, appelsiner, citroner og æbler)

| Produktkode (1) | Bestemmelsessted (2) | System A1
  Periode for ansøgning om restitution: 9.5.2006-23.6.2006 | System B
  Periode for indsendelse af licensansøgninger 16.5.2006-30.6.2006 |
| --- | --- | --- | --- |
| Restitutionssats
  (EUR/t netto) | Mængder
  (t) | Indikativ restitutionssats
  (EUR/t netto) | Mængder
  (t) |
| 0702 00 00 9100 | F08 | 30 | | 30 | 12 476 |
| 0805 10 20 9100 | A00 | 39 | | 39 | 19 378 |
| 0805 50 10 9100 | A00 | 60 | | 60 | 3 333 |
| 0808 10 80 9100 | F09 | 33 | | 33 | 38 080 |

Produktkode (1)

Bestemmelsessted (2)

System A1

Periode for ansøgning om restitution: 9.5.2006-23.6.2006

System B

Periode for indsendelse af licensansøgninger 16.5.2006-30.6.2006

Restitutionssats

(EUR/t netto)

Mængder

(t)

Indikativ restitutionssats

(EUR/t netto)

Mængder

(t)

0702 00 00 9100

F08

30

30

12 476

0805 10 20 9100

A00

39

39

19 378

0805 50 10 9100

A00

60

60

3 333

0808 10 80 9100

F09

33

33

38 080

---

(1)  Produktkoderne er fastsat i Kommissionens forordning (EØF) nr. 3846/87 (EFT L 366 af 24.12.1987, s. 1), som ændret.

(2)  Koderne for bestemmelsessteder i serie »A« er fastsat i bilag II til forordning (EØF) nr. 3846/87.

De numeriske koder for bestemmelsessteder er fastsat i Kommissionens forordning (EF) nr. 2081/2003 (EUT L 313 af 28.11.2003, s. 11).

De øvrige bestemmelsessteder er fastsat som følger:

| F03 | : | Alle bestemmelsessteder, undtagen Schweiz. |
| --- | --- | --- |
| F04 | : | Hongkong, Singapore, Malaysia, Sri Lanka, Indonesien, Thailand, Taiwan, Papua Ny Guinea, Laos, Cambodja, Vietnam, Japan, Uruguay, Paraguay, Argentina, Mexico og Costa Rica. |
| F08 | : | Alle bestemmelsessteder, undtagen Bulgarien. |
| F09 | : | Følgende bestemmelsessteder:






  — | Norge, Island, Grønland, Færøerne, Rumænien, Albanien, Bosnien-Hercegovina, Kroatien, Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien, Serbien og Montenegro (inklusiv Kosovo, i FN's regi, i henhod til FN's Sikkerhedsråds resolution nr. 1244 af 10. juni 1999), Armenien, Aserbajdsjan, Belarus, Georgien, Kasakhstan, Kirgisistan, Moldova, Rusland, Tadsjikistan, Turkmenistan, Usbekistan, Ukraine, Saudi-Arabien, Bahrain, Qatar, Oman, De Forenede Arabiske Emirater (Abu Dhabi, Dubai, Sharjah, Ajman, Umm al-Qaiwain, Ras al-Khaimah og Fujairah), Kuwait, Yemen, Syrien, Iran, Jordan, Bolivia, Brasilien, Venezuela, Peru, Panama, Ecuador og Colombia. |

F03

:

Alle bestemmelsessteder, undtagen Schweiz.

F04

:

Hongkong, Singapore, Malaysia, Sri Lanka, Indonesien, Thailand, Taiwan, Papua Ny Guinea, Laos, Cambodja, Vietnam, Japan, Uruguay, Paraguay, Argentina, Mexico og Costa Rica.

F08

:

Alle bestemmelsessteder, undtagen Bulgarien.

F09

:

Følgende bestemmelsessteder:

—

Norge, Island, Grønland, Færøerne, Rumænien, Albanien, Bosnien-Hercegovina, Kroatien, Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien, Serbien og Montenegro (inklusiv Kosovo, i FN's regi, i henhod til FN's Sikkerhedsråds resolution nr. 1244 af 10. juni 1999), Armenien, Aserbajdsjan, Belarus, Georgien, Kasakhstan, Kirgisistan, Moldova, Rusland, Tadsjikistan, Turkmenistan, Usbekistan, Ukraine, Saudi-Arabien, Bahrain, Qatar, Oman, De Forenede Arabiske Emirater (Abu Dhabi, Dubai, Sharjah, Ajman, Umm al-Qaiwain, Ras al-Khaimah og Fujairah), Kuwait, Yemen, Syrien, Iran, Jordan, Bolivia, Brasilien, Venezuela, Peru, Panama, Ecuador og Colombia.

| — | Landene og territorierne i Afrika, undtagen Sydafrika. |
| --- | --- |

—

Landene og territorierne i Afrika, undtagen Sydafrika.

| — | Bestemmelsessteder, der er nævnt i artikel 36 i Kommissionens forordning (EF) nr. 800/1999 (EFT L 102 af 17.4.1999, s. 11). |
| --- | --- |

—

Bestemmelsessteder, der er nævnt i artikel 36 i Kommissionens forordning (EF) nr. 800/1999 (EFT L 102 af 17.4.1999, s. 11).

---

| 6.4.2006 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 98/68 |
| --- | --- | --- | --- |

6.4.2006

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 98/68

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 558/2006

af 5. april 2006

om ændring af importtold for korn, som er gældende fra den 6. april 2006

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1784/2003 af 29. september 2003 om den fælles markedsordning for korn (1),

under henvisning til Kommissionens forordning (EF) nr. 1249/96 af 28. juni 1996 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EØF) nr. 1766/92 for så vidt angår importtold for korn (2), særlig artikel 2, stk. 1, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Importtolden for korn blev fastsat ved Kommissionens forordning (EF) nr. 532/2006 (3). |
| --- | --- |

(1)

Importtolden for korn blev fastsat ved Kommissionens forordning (EF) nr. 532/2006 (3).

| (2) | I artikel 2, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1249/96 er det fastsat, at hvis det beregnede gennemsnit af importtolden i dens anvendelsesperiode afviger med mindst 5 EUR/t fra den fastsatte told, foretages der en tilsvarende justering. Nævnte afvigelse har fundet sted. Det er derfor nødvendigt at justere importtolden i forordning (EF) nr. 532/2006 — |
| --- | --- |

(2)

I artikel 2, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1249/96 er det fastsat, at hvis det beregnede gennemsnit af importtolden i dens anvendelsesperiode afviger med mindst 5 EUR/t fra den fastsatte told, foretages der en tilsvarende justering. Nævnte afvigelse har fundet sted. Det er derfor nødvendigt at justere importtolden i forordning (EF) nr. 532/2006 —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

Bilag I og II til forordning (EF) nr. 532/2006 affattes som angivet i bilag I og II til nærværende forordning.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft den 6. april 2006.

Den anvendes fra den 6. april 2006.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 5. april 2006.

På Kommissionens vegne

J. L. DEMARTY

Generaldirektør for landbrug og udvikling af landdistrikter

---

(1)  EUT L 270 af 29.9.2003, s. 78. Ændret ved forordning (EF) nr. 1154/2005 (EUT L 187 af 19.7.2005, s. 11).

1

(2)  EFT L 161 af 29.6.1996, s. 125. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 1110/2003 (EUT L 158 af 27.6.2003, s. 12).

2

(3)  EUT L 94 af 1.4.2006, s. 3. Ændret ved forordning (EF) nr. 551/2006 (EUT L 96 af 5.4.2006, s. 6).

3

---

BILAG I

Importtold for produkterne som omhandlet i artikel 10, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1784/2003, som er gældende fra den 6. april 2006

| KN-kode | Varebeskrivelse | Told ved indførsel (1)

  (EUR/t) |
| --- | --- | --- |
| 1001 10 00 | Hård hvede af god kvalitet | 0,00 |
| af middelgod kvalitet | 0,00 |
| af ringe kvalitet | 16,96 |
| 1001 90 91 | Blød hvede, til udsæd | 0,00 |
| ex 1001 90 99 | Blød hvede af god kvalitet, undtagen blød hvede til udsæd | 0,00 |
| 1002 00 00 | Rug | 47,23 |
| 1005 10 90 | Majs til udsæd, undtagen hybridmajs | 58,86 |
| 1005 90 00 | Majs, undtagen til udsæd (2) | 58,86 |
| 1007 00 90 | Sorghum i hele kerner, undtagen hybridsorghum til udsæd | 47,23 |

KN-kode

Varebeskrivelse

Told ved indførsel (1)

(EUR/t)

1001 10 00

Hård hvede af god kvalitet

0,00

af middelgod kvalitet

0,00

af ringe kvalitet

16,96

1001 90 91

Blød hvede, til udsæd

0,00

ex 1001 90 99

Blød hvede af god kvalitet, undtagen blød hvede til udsæd

0,00

1002 00 00

Rug

47,23

1005 10 90

Majs til udsæd, undtagen hybridmajs

58,86

1005 90 00

Majs, undtagen til udsæd (2)

58,86

1007 00 90

Sorghum i hele kerner, undtagen hybridsorghum til udsæd

47,23

---

(1)  For varer, der ankommer til Fællesskabet via Atlanterhavet eller Suezkanalen (artikel 2, stk. 4, i forordning (EF) nr. 1249/96), kan importøren opnå en nedsættelse af tolden på:

| — | 3 EUR/t, hvis lossehavnen befinder sig ved Middelhavet, eller |
| --- | --- |

—

3 EUR/t, hvis lossehavnen befinder sig ved Middelhavet, eller

| — | 2 EUR/t, hvis lossehavnen befinder sig i Irland, Det Forenede Kongerige, Danmark, Estland, Letland, Litauen, Polen, Finland, Sverige eller på Den Iberiske Halvøs Atlanterhavskyst. |
| --- | --- |

—

2 EUR/t, hvis lossehavnen befinder sig i Irland, Det Forenede Kongerige, Danmark, Estland, Letland, Litauen, Polen, Finland, Sverige eller på Den Iberiske Halvøs Atlanterhavskyst.

(2)  Importøren kan opnå en fast nedsættelse på 24 EUR/t, når betingelserne i artikel 2, stk. 5, i forordning (EF) nr. 1249/96 opfyldes.

---

BILAG II

Elementer til beregning af tolden

perioden 31.3.2006-4.4.2006

| 1) | Gennemsnit for den referenceperiode, der er nævnt i artikel 2, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1249/96:











  Børsnoteringer | Minneapolis | Chicago | Minneapolis | Minneapolis | Minneapolis | Minneapolis |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produkt (% proteiner, 12 % vandindhold) | HRS2 | YC3 | HAD2 | middelgod kvalitet (1) | ringe kvalitet (2) | US barley 2 |
| Notering (EUR/t) | 135,05 (3) | 72,34 | 153,67 | 143,67 | 123,67 | 93,39 |
| Præmie for Golfen (EUR/t) | 41,14 | 13,22 | — | | | — |
| Præmie for The Great Lakes (EUR/t) | — | — | — | | | — |

1)

Gennemsnit for den referenceperiode, der er nævnt i artikel 2, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1249/96:

Børsnoteringer

Minneapolis

Chicago

Minneapolis

Minneapolis

Minneapolis

Minneapolis

Produkt (% proteiner, 12 % vandindhold)

HRS2

YC3

HAD2

middelgod kvalitet (1)

ringe kvalitet (2)

US barley 2

Notering (EUR/t)

135,05 (3)

72,34

153,67

143,67

123,67

93,39

Præmie for Golfen (EUR/t)

41,14

13,22

—

—

Præmie for The Great Lakes (EUR/t)

—

—

—

—

| 2) | Gennemsnit for den referenceperiode, der er nævnt i artikel 2, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1249/96:
  Fragt/omkostninger: Mexicanske Golf–Rotterdam: 17,32 EUR/t; The Great Lakes–Rotterdam: 20,68 EUR/t. |
| --- | --- |

2)

Gennemsnit for den referenceperiode, der er nævnt i artikel 2, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1249/96:

Fragt/omkostninger: Mexicanske Golf–Rotterdam: 17,32 EUR/t; The Great Lakes–Rotterdam: 20,68 EUR/t.

| 3) | Subsidier i henhold til artikel 4, stk. 2, tredje afsnit, i forordning (EF) nr. 1249/96: | 0,00 EUR/t (HRW2)
  0,00 EUR/t (SRW2). |
| --- | --- | --- |

3)

Subsidier i henhold til artikel 4, stk. 2, tredje afsnit, i forordning (EF) nr. 1249/96:

0,00 EUR/t (HRW2)

0,00 EUR/t (SRW2).

---

(1)  Negativ præmie på 10 EUR/t (artikel 4, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1249/96).

(2)  Negativ præmie på 30 EUR/t (artikel 4, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1249/96).

(3)  Positiv præmie på 14 EUR/t indbefattet (artikel 4, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1249/96).

---

| 6.4.2006 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 98/71 |
| --- | --- | --- | --- |

6.4.2006

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 98/71

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 559/2006

af 5. april 2006

om ændring af de repræsentative priser og den tillægstold ved import af visse sukkerprodukter, der blev fastsat ved forordning (EF) nr. 1011/2005, for produktionsåret 2005/06

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1260/2001 af 19. juni 2001 om den fælles markedsordning for sukker (1),

under henvisning til Kommissionens forordning (EF) nr. 1423/95 af 23. juni 1995 om gennemførelsesbestemmelser for import af sukkerprodukter undtagen melasse (2), særlig artikel 1, stk. 2, andet afsnit, andet punktum, og artikel 3, stk. 1, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | De repræsentative priser og tillægstolden ved import af hvidt sukker, råsukker og visse sirupper for produktionsåret 2005/06 blev fastsat ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1011/2005 (3). Disse repræsentative priser og denne tillægstold er senest ændret ved Kommissionens forordning (EF) nr. 527/2006 (4). |
| --- | --- |

(1)

De repræsentative priser og tillægstolden ved import af hvidt sukker, råsukker og visse sirupper for produktionsåret 2005/06 blev fastsat ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1011/2005 (3). Disse repræsentative priser og denne tillægstold er senest ændret ved Kommissionens forordning (EF) nr. 527/2006 (4).

| (2) | Under hensyn til de oplysninger, som Kommissionen for tiden råder over, bør de pågældende beløb ændres i overensstemmelse med bestemmelserne og betingelserne i forordning (EF) nr. 1423/95 — |
| --- | --- |

(2)

Under hensyn til de oplysninger, som Kommissionen for tiden råder over, bør de pågældende beløb ændres i overensstemmelse med bestemmelserne og betingelserne i forordning (EF) nr. 1423/95 —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

De repræsentative priser og den tillægstold, der gælder ved import af de i artikel 1 i forordning (EF) nr. 1423/95 omhandlede produkter, og som for produktionsåret 2005/06 blev fastsat ved forordning (EF) nr. 1011/2005, ændres og er vist i bilaget til nærværende forordning.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft den 6. april 2006.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 5. april 2006.

På Kommissionens vegne

J. L. DEMARTY

Generaldirektør for landbrug og udvikling af landdistrikter

---

(1)  EFT L 178 af 30.6.2001, s. 1. Senest ændret ved Kommissionens forordning (EF) nr. 39/2004 (EUT L 6 af 10.1.2004, s. 16).

1

(2)  EFT L 141 af 24.6.1995, s. 16. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 624/98 (EFT L 85 af 20.3.1998, s. 5).

2

(3)  EUT L 170 af 1.7.2005, s. 35.

3

(4)  EUT L 93 af 31.3.2006, s. 58.

4

---

BILAG

De repræsentative priser og den tillægstold, der gælder ved import af hvidt sukker, råsukker og produkter i KN-kode 1702 90 99 og anvendes fra den 6. april 2006

| (EUR) |
| --- |
| KN-kode | Repræsentativ pris pr. 100 kg netto af det pågældende produkt | Tillægstold pr. 100 kg netto af det pågældende produkt |
| 1701 11 10 (1) | 35,66 | 0,59 |
| 1701 11 90 (1) | 35,66 | 4,21 |
| 1701 12 10 (1) | 35,66 | 0,45 |
| 1701 12 90 (1) | 35,66 | 3,91 |
| 1701 91 00 (2) | 38,95 | 5,78 |
| 1701 99 10 (2) | 38,95 | 2,65 |
| 1701 99 90 (2) | 38,95 | 2,65 |
| 1702 90 99 (3) | 0,39 | 0,29 |

(EUR)

KN-kode

Repræsentativ pris pr. 100 kg netto af det pågældende produkt

Tillægstold pr. 100 kg netto af det pågældende produkt

1701 11 10 (1)

35,66

0,59

1701 11 90 (1)

35,66

4,21

1701 12 10 (1)

35,66

0,45

1701 12 90 (1)

35,66

3,91

1701 91 00 (2)

38,95

5,78

1701 99 10 (2)

38,95

2,65

1701 99 90 (2)

38,95

2,65

1702 90 99 (3)

0,39

0,29

---

(1)  Fastsat for standardkvaliteten, som den er fastsat i bilag I, punkt II, til Rådets forordning (EF) nr. 1260/2001 (EFT L 178 af 30.6.2001, s. 1).

(2)  Fastsat for standardkvaliteten, som den er fastsat i bilag I, punkt I, til forordning (EF) nr. 1260/2001.

(3)  Fastsat pr. 1 % indhold af saccharose.

---

| 6.4.2006 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 98/73 |
| --- | --- | --- | --- |

6.4.2006

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 98/73

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 560/2006

af 5. april 2006

om fastsættelse af den endelige restitutionssats og udstedelsesprocentsatsen for eksportlicenser af type B for frugt og grøntsager (tomater, appelsiner, citroner og æbler)

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 2200/96 af 28. oktober 1996 om den fælles markedsordning for frugt og grøntsager (1),

under henvisning til Kommissionens forordning (EF) nr. 1961/2001 af 8. oktober 2001 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 2200/96 for så vidt angår eksportrestitutioner for frugt og grøntsager (2), særlig artikel 6, stk. 7, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ved Kommissionens forordning (EF) nr. 2044/2005 (3) er der fastsat vejledende mængder for udstedelse af eksportlicenser af type B. |
| --- | --- |

(1)

Ved Kommissionens forordning (EF) nr. 2044/2005 (3) er der fastsat vejledende mængder for udstedelse af eksportlicenser af type B.

| (2) | For de licenser af type B, som der er ansøgt om fra den 17. januar til den 16. marts 2006 for tomater, appelsiner, citroner og æbler, bør der fastsættes en endelig restitutionssats svarende til den vejledende sats og en udstedelsesprocentsats for de mængder, der er ansøgt om — |
| --- | --- |

(2)

For de licenser af type B, som der er ansøgt om fra den 17. januar til den 16. marts 2006 for tomater, appelsiner, citroner og æbler, bør der fastsættes en endelig restitutionssats svarende til den vejledende sats og en udstedelsesprocentsats for de mængder, der er ansøgt om —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

For de ansøgninger om eksportlicenser af type B, der mellem den 17. januar til den 16. marts 2006 er indgivet i henhold til artikel 1 i forordning (EF) nr. 2044/2005, fastsættes de udstedelsesprocentsatser og restitutionssatser, der skal anvendes, i bilaget til nærværende forordning.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft den 6. april 2006.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 5. april 2006.

På Kommissionens vegne

J. L. DEMARTY

Generaldirektør for landbrug og udvikling af landdistrikter

---

(1)  EFT L 297 af 21.11.1996, s. 1. Senest ændret ved Kommissionens forordning (EF) nr. 47/2003 (EFT L 7 af 11.1.2003, s. 64).

1

(2)  EFT L 268 af 9.10.2001, s. 8. Ændret ved forordning (EF) nr. 386/2005 (EUT L 62 af 9.3.2005, s. 3).

2

(3)  EUT L 328 af 15.12.2005, s. 54.

3

---

BILAG

Udstedelsesprocentsatser for de mængder, der er ansøgt om, og restitutionssatser for de licenser af type B, der er ansøgt om mellem den 17. januar og den 16. marts 2006 (tomater, appelsiner, citroner og æbler)

| Produkt | Restitutionssats
  (EUR/t netto) | Udstedelsesprocentsats for de mængder, der er ansøgt om |
| --- | --- | --- |
| Tomater | 30 | 100 % |
| Appelsiner | 36 | 100 % |
| Citroner | 60 | 100 % |
| Æbler | 34 | 100 % |

Produkt

Restitutionssats

(EUR/t netto)

Udstedelsesprocentsats for de mængder, der er ansøgt om

Tomater

30

100 %

Appelsiner

36

100 %

Citroner

60

100 %

Æbler

34

100 %

---

II Retsakter, hvis offentliggørelse ikke er obligatorisk

Kommissionen

| 6.4.2006 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 98/75 |
| --- | --- | --- | --- |

6.4.2006

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 98/75

---

KOMMISSIONENS BESLUTNING

af 5. april 2006

om ændring af beslutning 2005/393/EF for så vidt angår spærrezoner i forbindelse med bluetongue i Italien

(meddelt under nummer K(2006) 1260)

(EØS-relevant tekst)

(2006/268/EF)

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets direktiv 2000/75/EF af 20. november 2000 om vedtagelse af specifikke bestemmelser vedrørende foranstaltninger til bekæmpelse og udryddelse af bluetongue hos får (1), særlig artikel 8, stk. 3, litra c), og artikel 19, stk. 3, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ved direktiv 2000/75/EF er der fastsat bestemmelser og foranstaltninger til bekæmpelse af bluetongue i Fællesskabet, herunder etablering af beskyttelses- og overvågningszoner og forbud mod, at dyr forlader disse zoner. |
| --- | --- |

(1)

Ved direktiv 2000/75/EF er der fastsat bestemmelser og foranstaltninger til bekæmpelse af bluetongue i Fællesskabet, herunder etablering af beskyttelses- og overvågningszoner og forbud mod, at dyr forlader disse zoner.

| (2) | Kommissionens beslutning 2005/393/EF af 23. maj 2005 om beskyttelses- og overvågningszoner i forbindelse med bluetongue og betingelser for flytninger ud af og gennem disse zoners (2) indeholder bestemmelser om afgrænsningen af de overordnede geografiske områder, hvor medlemsstaterne skal etablere beskyttelses- og overvågningszoner (»spærrezoner«) i forbindelse med bluetongue. |
| --- | --- |

(2)

Kommissionens beslutning 2005/393/EF af 23. maj 2005 om beskyttelses- og overvågningszoner i forbindelse med bluetongue og betingelser for flytninger ud af og gennem disse zoners (2) indeholder bestemmelser om afgrænsningen af de overordnede geografiske områder, hvor medlemsstaterne skal etablere beskyttelses- og overvågningszoner (»spærrezoner«) i forbindelse med bluetongue.

| (3) | Italien har meddelt Kommissionen, at der ikke har været nogen virus i omløb i provinserne Livorno og Pisa siden april 2005. |
| --- | --- |

(3)

Italien har meddelt Kommissionen, at der ikke har været nogen virus i omløb i provinserne Livorno og Pisa siden april 2005.

| (4) | Nævnte provinser bør derfor betragtes som fri for bluetongue og — på grundlag af Italiens behørigt begrundede anmodning — udgå af listen over spærrezoner. |
| --- | --- |

(4)

Nævnte provinser bør derfor betragtes som fri for bluetongue og — på grundlag af Italiens behørigt begrundede anmodning — udgå af listen over spærrezoner.

| (5) | Beslutning 2005/393/EF bør derfor ændres i overensstemmelse hermed. |
| --- | --- |

(5)

Beslutning 2005/393/EF bør derfor ændres i overensstemmelse hermed.

| (6) | Foranstaltningerne i denne beslutning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed — |
| --- | --- |

(6)

Foranstaltningerne i denne beslutning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed —

VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING:

Artikel 1

I bilag I til beslutning 2005/393/EF udgår »Pisa« og »Livorno« under Zone B (Toscana).

Artikel 2

Denne beslutning anvendes fra dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Artikel 3

Denne beslutning er rettet til medlemsstaterne.

Udfærdiget i Bruxelles, den 5. april 2006.

På Kommissionens vegne

Markos KYPRIANOU

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EFT L 327 af 22.12.2000, s. 74.

1

(2)  EUT L 130 af 24.5.2005, s. 22. Senest ændret ved beslutning 2005/828/EF (EUT L 311 af 26.11.2005, s. 37).

2

---

DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE SAMARBEJDSOMRÅDE

Det stående udvalg for EFTA-staterne

| 6.4.2006 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 98/76 |
| --- | --- | --- | --- |

6.4.2006

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 98/76

---

AFGØRELSE TRUFFET AF EFTA-STATERNES STÅENDE UDVALG

Nr. 2/2002/SC

af 30. maj 2002

om aktindsigt i EFTA-dokumenter

EFTA-STATERNES STÅENDE UDVALG —

HAR TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:

Artikel 1

Der er aktindsigt i følgende EØS-relaterede EFTA-dokumenter:

| — | EØS-aftalen |
| --- | --- |

—

EØS-aftalen

| — | Den konsoliderede udgave af bilagene og protokollerne til EØS-aftalen |
| --- | --- |

—

Den konsoliderede udgave af bilagene og protokollerne til EØS-aftalen

| — | EØS-tillægget til Den Europæiske Unions Tidende |
| --- | --- |

—

EØS-tillægget til Den Europæiske Unions Tidende

| — | Liste over vedtagne afgørelser truffet af Det Blandede EØS-Udvalg |
| --- | --- |

—

Liste over vedtagne afgørelser truffet af Det Blandede EØS-Udvalg

| — | Forventede meddelelser efter artikel 103 i EØS-aftalen |
| --- | --- |

—

Forventede meddelelser efter artikel 103 i EØS-aftalen

| — | Celex-liste |
| --- | --- |

—

Celex-liste

| — | Informationsblade om udvalgte programmer inden for underkomité IV's område |
| --- | --- |

—

Informationsblade om udvalgte programmer inden for underkomité IV's område

| — | EFTA-formandskabets arbejdsprogram |
| --- | --- |

—

EFTA-formandskabets arbejdsprogram

| — | Det Blandede EØS-Parlamentarikerudvalgs resolutioner |
| --- | --- |

—

Det Blandede EØS-Parlamentarikerudvalgs resolutioner

| — | Det Rådgivende EFTA-Udvalgs udtalelser |
| --- | --- |

—

Det Rådgivende EFTA-Udvalgs udtalelser

| — | Det Rådgivende EØS-Udvalgs resolutioner |
| --- | --- |

—

Det Rådgivende EØS-Udvalgs resolutioner

| — | EØS-Rådets dagsordener |
| --- | --- |

—

EØS-Rådets dagsordener

| — | EØS-Rådets konklusioner |
| --- | --- |

—

EØS-Rådets konklusioner

| — | EFTA-staternes Stående Udvalgs dagsordener |
| --- | --- |

—

EFTA-staternes Stående Udvalgs dagsordener

| — | EFTA-staternes Stående Udvalgs konklusioner |
| --- | --- |

—

EFTA-staternes Stående Udvalgs konklusioner

| — | EFTA-Parlamentarikerudvalgets dagsordener og mødereferater |
| --- | --- |

—

EFTA-Parlamentarikerudvalgets dagsordener og mødereferater

| — | Det Blandede EØS-Parlamentarikerudvalgs dagsordener og mødereferater |
| --- | --- |

—

Det Blandede EØS-Parlamentarikerudvalgs dagsordener og mødereferater

| — | Det Rådgivende EFTA-Udvalgs dagsordener og mødereferater |
| --- | --- |

—

Det Rådgivende EFTA-Udvalgs dagsordener og mødereferater

| — | Det Rådgivende EØS-Udvalgs dagsordener og mødereferater |
| --- | --- |

—

Det Rådgivende EØS-Udvalgs dagsordener og mødereferater

| — | Bemærkninger fra EØS/EFTA |
| --- | --- |

—

Bemærkninger fra EØS/EFTA

| — | Det Blandede EØS-Udvalgs dagsordener |
| --- | --- |

—

Det Blandede EØS-Udvalgs dagsordener

| — | Det Blandede EØS-Udvalgs mødereferater (efter Europa-Kommissionens godkendelse) |
| --- | --- |

—

Det Blandede EØS-Udvalgs mødereferater (efter Europa-Kommissionens godkendelse)

| — | Det Blandede EØS-Udvalgs afgørelser |
| --- | --- |

—

Det Blandede EØS-Udvalgs afgørelser

| — | Det Blandede EØS-Udvalgs årsrapport |
| --- | --- |

—

Det Blandede EØS-Udvalgs årsrapport

| — | Liste over forslag til fællesskabslovgivning, som kan have relevans for EØS-aftalen |
| --- | --- |

—

Liste over forslag til fællesskabslovgivning, som kan have relevans for EØS-aftalen

| — | Liste over vedtaget fællesskabslovgivning, hvis indarbejdelse i EØS-aftalen overvejes |
| --- | --- |

—

Liste over vedtaget fællesskabslovgivning, hvis indarbejdelse i EØS-aftalen overvejes

| — | EØS-relaterede statistikker udarbejdet af EFTA's Kontor for Statistisk Rådgivning |
| --- | --- |

—

EØS-relaterede statistikker udarbejdet af EFTA's Kontor for Statistisk Rådgivning

| — | Alle andre EØS-relaterede officielle ikke-fortrolige dokumenter |
| --- | --- |

—

Alle andre EØS-relaterede officielle ikke-fortrolige dokumenter

Artikel 2

1.   For EØS-relaterede EFTA-dokumenter, som ikke er nævnt i artikel 1, finder de principper, som er beskrevet i afsnittet »ANDRE EFTA-DOKUMENTER« og »SÅDAN OPNÅS AKTINDSIGT I ANDRE EFTA-DOKUMENTER« i bilaget til EFTA-Rådets afgørelse nr. 2 af 1997 (»RETNINGSLINJER FOR AKTINDSIGT I EFTA-DOKUMENTER«), der blev godkendt af Det Stående Udvalg den 27. juni 1997, anvendelse.

2.   EFTA-Rådets afgørelse nr. 2 af 1997 og det tilhørende bilag er vedlagt nærværende afgørelse til orientering.

Udfærdiget i Bruxelles, den 30. maj 2002.

På Det Stående Udvalgs vegne

Gunnar Snorri GUNNARSON

Formand

William ROSSIER

Generalsekretær

---

BILAG

EFTA-RÅDETS AFGØRELSE Nr. 2 AF 1997

(Vedtaget på det 9. møde den 18. juni 1997)

RETNINGSLINJER FOR AKTINDSIGT I EFTA-DOKUMENTER

EFTA-RÅDET,

som ønsker at opnå øget gennemsigtighed og aktivt informere offentligheden om EFTA's aktiviteter,

som mener, at det er nyttigt at give offentligheden størst mulig aktindsigt i EFTA-dokumenter,

som henviser til udkastet til retningslinjer, der efter mødet i EFTA-Rådets Stående Udvalg den 26. september 1996 blev forelagt EFTA-Rådet til behandling,

HAR TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:

Retningslinjerne for aktindsigt i EFTA-dokumenter i henhold til bilaget til denne afgørelse godkendes hermed og kan offentliggøres.

Afgørelsen træder i kraft fra tidspunktet for vedtagelsen i EFTA-staternes Stående Udvalg.

BILAG

RETNINGSLINJER FOR AKTINDSIGT I EFTA-DOKUMENTER

Disse retningslinjer finder anvendelse på forespørgsler til EFTA's sekretariat vedrørende aktindsigt i EFTA-dokumenter:

OFFENTLIGE EFTA-DOKUMENTER

Der er aktindsigt i følgende EFTA-dokumenter:

| — | Stockholm-konventionen |
| --- | --- |

—

Stockholm-konventionen

| — | Frihandelsaftaler med tredjelande |
| --- | --- |

—

Frihandelsaftaler med tredjelande

| — | Fælleserklæringer om samarbejde |
| --- | --- |

—

Fælleserklæringer om samarbejde

| — | EFTA's årsrapporter |
| --- | --- |

—

EFTA's årsrapporter

Der er aktindsigt i følgende EFTA/EØS-dokumenter:

| — | EØS-aftalen |
| --- | --- |

—

EØS-aftalen

| — | Den konsoliderede udgave af bilagene til EØS-aftalen samt EØS-tillægget til Den Europæiske Unions Tidende |
| --- | --- |

—

Den konsoliderede udgave af bilagene til EØS-aftalen samt EØS-tillægget til Den Europæiske Unions Tidende

| — | EØS-Rådets dagsordener |
| --- | --- |

—

EØS-Rådets dagsordener

| — | EØS-Rådets konklusioner |
| --- | --- |

—

EØS-Rådets konklusioner

| — | Det Blandede EØS-Udvalgs dagsordener |
| --- | --- |

—

Det Blandede EØS-Udvalgs dagsordener

| — | Det Blandede EØS-Udvalgs afgørelser |
| --- | --- |

—

Det Blandede EØS-Udvalgs afgørelser

| — | EFTA-staternes Stående Udvalgs dagsordener |
| --- | --- |

—

EFTA-staternes Stående Udvalgs dagsordener

| — | Liste over vedtagne afgørelser truffet af Det Blandede EØS-Udvalg |
| --- | --- |

—

Liste over vedtagne afgørelser truffet af Det Blandede EØS-Udvalg

| — | Liste over forslag til fællesskabslovgivning, som kan have relevans for EØS-aftalen |
| --- | --- |

—

Liste over forslag til fællesskabslovgivning, som kan have relevans for EØS-aftalen

| — | Liste over vedtaget fællesskabslovgivning, hvis indarbejdelse i EØS-aftalen overvejes |
| --- | --- |

—

Liste over vedtaget fællesskabslovgivning, hvis indarbejdelse i EØS-aftalen overvejes

| — | Informationsblade om udvalgte programmer inden for underkomité IV's område |
| --- | --- |

—

Informationsblade om udvalgte programmer inden for underkomité IV's område

Størstedelen af ovennævnte oplysninger findes på EFTA's hjemmeside (www.efta.int).

ANDRE EFTA-DOKUMENTER

Princippet om aktindsigt finder anvendelse i videst muligt omfang. Aktindsigt i EFTA-dokumenter sker under hensyn til reglerne for beskyttelse af klassificerede oplysninger. Klassificering af et givet dokument indebærer imidlertid ikke nødvendigvis, at der ikke kan gives aktindsigt i det. Aktindsigt i et dokument kan nægtes, hvis offentliggørelsen undergraver:

| — | Beskyttelsen af den offentlige interesse (den offentlige sikkerhed, internationale relationer osv.) |
| --- | --- |

—

Beskyttelsen af den offentlige interesse (den offentlige sikkerhed, internationale relationer osv.)

| — | Beskyttelsen af individet og privatlivets fred |
| --- | --- |

—

Beskyttelsen af individet og privatlivets fred

| — | Beskyttelsen af forretningshemmeligheder |
| --- | --- |

—

Beskyttelsen af forretningshemmeligheder

| — | Beskyttelsen af EFTA's økonomiske interesser |
| --- | --- |

—

Beskyttelsen af EFTA's økonomiske interesser

| — | Beskyttelsen af krav om fortrolighed fremsat af den person, som har indgivet oplysningerne, eller fastsat ved lov i den medlemsstat, der har indgivet oplysningerne |
| --- | --- |

—

Beskyttelsen af krav om fortrolighed fremsat af den person, som har indgivet oplysningerne, eller fastsat ved lov i den medlemsstat, der har indgivet oplysningerne

| — | Beskyttelsen af EFTA's interesse i hemmeligholdelse af sagsbehandlingen. |
| --- | --- |

—

Beskyttelsen af EFTA's interesse i hemmeligholdelse af sagsbehandlingen.

SÅDAN OPNÅS AKTINDSIGT I ANDRE EFTA-DOKUMENTER

Når sekretariatet modtager anmodninger om aktindsigt i andre EFTA-dokumenter, videregiver det dem til EFTA-delegationerne med henblik på godkendelse. Delegationerne behandler herefter anmodningerne så hurtigt som muligt. I tilfælde af afslag er EFTA-Rådet appelinstans i forbindelse med dokumenter, som vedrører opgaver, der varetages i Genève, og EFTA-staternes Stående Udvalg appelinstans i forbindelse med dokumenter, som vedrører opgaver, der varetages i Bruxelles.

---

| 6.4.2006 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 98/80 |
| --- | --- | --- | --- |

6.4.2006

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 98/80

---

AFGØRELSE TRUFFET AF EFTA-STATERNES STÅENDE UDVALG

Nr. 3/2005/SC

af 9. juni 2005

om aktindsigt i EFTA-dokumenter og ophævelse af afgørelse nr. 2/2005/SC af 30. maj 2002 truffet af EFTA-staternes Stående Udvalg

EFTA-STATERNES STÅENDE UDVALG HAR —

under henvisning til afgørelse nr. 2/2002/SC af 30. maj 2002 truffet af EFTA-staternes Stående Udvalg om aktindsigt i EFTA-dokumenter, som hermed ophæves,

i erkendelse af offentlighedens interesse i aktindsigt inden for en klart defineret retlig ramme under hensyntagen til gældende nationale regler,

under hensyntagen til det faktum, at princippet om åbenhed skal anvendes i videst mulig udstrækning ved behandlingen af anmodninger om aktindsigt,

TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:

Artikel 1

EFTA-sekretariatet stiller de dokumenter, der er anført i bilaget til denne afgørelse, til rådighed for offentligheden ved at placere dem på sit netsted.

Artikel 2

1.   Enhver kan begære aktindsigt i EØS-relaterede dokumenter (herefter benævnt »dokumenter«), der er udarbejdet af eller indgået til EFTA-sekretariatet, og som EFTA-sekretariatet er i besiddelse af.

2.   Der gives aktindsigt, medmindre begrænsningerne i de følgende artikler finder anvendelse.

Artikel 3

1.   Der gives afslag på aktindsigt vedrørende et dokument, hvis udlevering kan undergrave beskyttelsen af:

| a) | offentlighedens interesser med hensyn til: offentlig sikkerhed, forsvar og militære spørgsmål, internationale forbindelser, en EFTA-stats finansielle, monetære eller økonomiske politik |
| --- | --- |

a)

offentlighedens interesser med hensyn til: offentlig sikkerhed, forsvar og militære spørgsmål, internationale forbindelser, en EFTA-stats finansielle, monetære eller økonomiske politik

| b) | privatlivets fred og den enkeltes integritet, navnlig i henhold til EFTA-staternes nationale love om beskyttelse af personoplysninger. |
| --- | --- |

b)

privatlivets fred og den enkeltes integritet, navnlig i henhold til EFTA-staternes nationale love om beskyttelse af personoplysninger.

2.   Der gives afslag på aktindsigt vedrørende et dokument, hvis udlevering kan undergrave beskyttelsen af:

| a) | en fysisk eller juridisk persons forretningsmæssige interesser, herunder intellektuelle ejendomsrettigheder |
| --- | --- |

a)

en fysisk eller juridisk persons forretningsmæssige interesser, herunder intellektuelle ejendomsrettigheder

| b) | retslige procedurer og juridisk rådgivning |
| --- | --- |

b)

retslige procedurer og juridisk rådgivning

| c) | formålet med inspektioner, undersøgelser og revision. |
| --- | --- |

c)

formålet med inspektioner, undersøgelser og revision.

3.   Der gives afslag på aktindsigt vedrørende et dokument, der er udarbejdet til internt brug, og som angår et spørgsmål, hvorom der ikke er truffet beslutning, hvis udlevering af dokumentet kan undergrave beslutningstagningsprocessen.

4.   Der gives afslag på aktindsigt vedrørende et dokument, der indeholder udtalelser til internt brug som led i drøftelser og høringer, selv efter at beslutningen er truffet, hvis udlevering af dokumentet kan undergrave beslutningstagningsprocessen.

5.   Med hensyn til dokumenter fra tredjemand, der er indgået til EFTA-sekretariatet, rådfører EFTA-sekretariatet sig med tredjemanden for at vurdere, om en undtagelse i henhold til stk. 1 eller 2 finder anvendelse, medmindre det er indlysende, at dokumentet skal eller ikke skal udleveres.

6.   Med hensyn til tilfældene i ovenstående stk. 2-4 gives der dog hel eller delvis aktindsigt, hvis EFTA-staterne er enige om, at der eksisterer en altovervejende offentlig interesse i udlevering.

Artikel 4

En EFTA-stat kan anmode EFTA-sekretariatet om ikke at udlevere dokumenter fra EFTA-medlemsstaten uden dennes forudgående samtykke.

Artikel 5

Hvis kun dele af det ønskede dokument er omfattet af en undtagelse, skal den resterende del af dokumentet udleveres.

Artikel 6

1.   Begæringer om aktindsigt vedrørende et dokument indgives skriftligt, herunder i elektronisk form, på engelsk og på en tilstrækkelig præcis måde, sådan at EFTA-sekretariatet er i stand til at identificere dokumentet.

2.   Er en begæring ikke tilstrækkelig præcis, anmoder EFTA-sekretariatet den, der har fremsat begæringen, om at præcisere denne og bistår vedkommende hermed, f.eks. ved at give oplysninger i overensstemmelse med artikel 11.

3.   Vedrører en begæring et meget langt dokument eller et meget stort antal dokumenter, kan EFTA-sekretariatet sammen med den, der har fremsat begæringen, uformelt søge at nå frem til en rimelig løsning.

Artikel 7

1.   En begæring om aktindsigt i et dokument skal behandles straks. En bekræftelse af modtagelsen fremsendes til den, der har fremsat begæringen.

2.   EFTA-sekretariatet forelægger EFTA-staterne anmodningen til godkendelse, medmindre det kan garanteres, at EFTA-staterne ville eller ikke ville give afslag på aktindsigt i dokumentet. EFTA-staterne træffer beslutning uden ugrundet ophold.

3.   Efter modtagelse af svaret fra EFTA-staterne skal EFTA-sekretariatet enten meddele den, der har fremsat begæringen, at der er givet aktindsigt i det pågældende dokument, og give adgang til aktindsigt efter artikel 10 eller anføre grundene til det fuldstændige eller delvise afslag i et skriftligt svar og give den, der har fremsat begæringen, meddelelse om dennes ret til at forelægge anmodningen for EFTA-staternes Stående Udvalg.

4.   Hvis det ikke er muligt for EFTA-sekretariatet at give den, der har fremsat begæringen, svar inden 12 arbejdsdage fra begæringens registrering, informeres vedkommende skriftligt om forsinkelsen og om, hvornår beslutningen kan forventes. Den, der har fremsat begæringen, informeres om sin ret til at forelægge anmodningen for EFTA-staternes Stående Udvalg, hvis vedkommende ikke har modtaget et svar inden for en rimelig tid.

5.   I tilfælde af fuldstændigt eller delvist afslag kan den, der har fremsat begæringen, inden for 15 arbejdsdage fra modtagelsen af EFTA-sekretariatets svar forelægge anmodningen for EFTA-staternes Stående Udvalg.

6.   Undlader EFTA-sekretariatet at svare inden for en rimelig frist fra begæringens registrering, er den, der har fremsat begæringen, berettiget til at forelægge anmodningen for EFTA-staternes Stående Udvalg.

Artikel 8

Forelægges en begæring for EFTA-staternes Stående Udvalg, behandles den straks. Hvis adgang til aktindsigt afslås helt eller delvis, meddeles dette den, der har fremsat begæringen, i et skriftligt svar med begrundelsen for afslaget.

Artikel 9

Klassifikationen (Strictly confidential, Confidential, Restricted) af et givet dokument udelukker ikke i sig selv, at offentligheden i en senere fase får adgang til aktindsigt vedrørende dokumentet.

Artikel 10

1.   Den, der har fremsat begæringen, kan udøve aktindsigten ved læsning på stedet eller ved udlevering af en kopi, herunder eventuelt en elektronisk kopi. Den, der har fremsat begæringen, kan pålægges at betale omkostningerne ved kopiering og fremsendelse af kopier. Betaling herfor må ikke overstige de faktiske omkostninger ved kopieringen og fremsendelsen. Gennemsyn af dokumenter på stedet, kopier af mindre end 20 sider i A4-format og direkte adgang til dokumenter i elektronisk form, hvis dette er muligt, er gratis.

2.   Har EFTA-sekretariatet allerede gjort et dokument offentligt tilgængeligt, og kan den, der har fremsat begæringen, let få adgang hertil, kan EFTA-sekretariatet opfylde sin forpligtelse til at give aktindsigt ved at oplyse den pågældende om, hvordan det ønskede dokument kan fremskaffes.

Artikel 11

1.   EFTA-sekretariatet fører et register over dokumenter. Efter anmodning gives der adgang til en oversigt over de dokumenter, der findes i registret. Henvisninger til dokumenterne indføres hurtigst muligt i registret.

2.   Registret skal for hvert dokument indeholde et referencenummer, emne og/eller en kort beskrivelse af dokumentets indhold samt den dato, hvor dokumentet blev modtaget eller udarbejdet og indført i registret. Henvisninger indføres på en sådan måde, at de ikke hindrer beskyttelsen af de i artikel 3 omhandlede interesser.

Artikel 12

EFTA-sekretariatet skal give borgerne oplysninger om og være dem behjælpelig med hensyn til, hvordan og hvor begæringer om aktindsigt kan indgives.

Artikel 13

Denne afgørelse berører ikke eksisterende regler om ophavsret, som kan begrænse modtagerens ret til at reproducere eller gøre brug af frigivne dokumenter.

Artikel 14

Afgørelse nr. 2/2002/SC af 30. maj 2002 truffet af EFTA-staternes Stående Udvalg ophæves.

Artikel 15

Denne afgørelse får virkning fra den 1. oktober 2005.

Artikel 16

Denne afgørelse offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidendes EØS-afsnit og EØS-tillæg.

Artikel 17

Denne afgørelse revideres inden for et år fra det tidspunkt, hvor den får virkning.

Udfærdiget i Bruxelles, den 9. juni 2005.

På Det Stående Udvalgs vegne

Formand

Bjørn T. GRYDELAND

Generalsekretær

William ROSSIER

---

BILAG

EØS-RELATEREDE EFTA-DOKUMENTER, DER SKAL STILLES TIL RÅDIGHED FOR OFFENTLIGHEDEN PÅ INTERNET

| | EØS-aftalen og relaterede EFTA-aftaler:






  — | Oprindelige udgaver af EØS-aftalen, tilsyns- og domstolsaftalen og aftalen om Det Stående Udvalg |
| --- | --- | --- |

EØS-aftalen og relaterede EFTA-aftaler:

—

Oprindelige udgaver af EØS-aftalen, tilsyns- og domstolsaftalen og aftalen om Det Stående Udvalg

| — | EØS-udvidelsesaftalen |
| --- | --- |

—

EØS-udvidelsesaftalen

| — | Konsolideret udgave af EØS-aftalen |
| --- | --- |

—

Konsolideret udgave af EØS-aftalen

| — | Konsolideret udgave af bilagene og protokollerne til EØS-aftalen |
| --- | --- |

—

Konsolideret udgave af bilagene og protokollerne til EØS-aftalen

| — | Konsolideret udgave af tilsyns- og domstolsaftalen |
| --- | --- |

—

Konsolideret udgave af tilsyns- og domstolsaftalen

| — | Konsolideret udgave af aftalen om Det Stående Udvalg |
| --- | --- |

—

Konsolideret udgave af aftalen om Det Stående Udvalg

| | Retsakter vedtaget af institutionerne:






  — | Afgørelser, der er truffet af EØS-Rådet |
| --- | --- | --- |

Retsakter vedtaget af institutionerne:

—

Afgørelser, der er truffet af EØS-Rådet

| — | Afgørelser, der er truffet af Det Blandede EØS-udvalg






  — | Resolutioner fra Det Blandede EØS-parlamentarikerudvalg |
| --- | --- | --- |

—

Afgørelser, der er truffet af Det Blandede EØS-udvalg

—

Resolutioner fra Det Blandede EØS-parlamentarikerudvalg

| — | Det Rådgivende EØS-udvalgs resolutioner |
| --- | --- |

—

Det Rådgivende EØS-udvalgs resolutioner

| — | Det Rådgivende EFTA-udvalgs udtalelser |
| --- | --- |

—

Det Rådgivende EFTA-udvalgs udtalelser

| — | Bemærkninger fra EØS/EFTA |
| --- | --- |

—

Bemærkninger fra EØS/EFTA

| | Dagsordener:






  — | EØS-Rådet |
| --- | --- | --- |

Dagsordener:

—

EØS-Rådet

| — | Det Blandede EØS-udvalg |
| --- | --- |

—

Det Blandede EØS-udvalg

| — | Underudvalg under Det Blandede EØS-udvalg (efter aftale med Kommissionen) |
| --- | --- |

—

Underudvalg under Det Blandede EØS-udvalg (efter aftale med Kommissionen)

| — | EFTA-staternes Stående Udvalg |
| --- | --- |

—

EFTA-staternes Stående Udvalg

| — | Underudvalg under EFTA-staternes Stående Udvalg |
| --- | --- |

—

Underudvalg under EFTA-staternes Stående Udvalg

| — | Arbejdsgrupper under EFTA-staternes Stående Udvalg |
| --- | --- |

—

Arbejdsgrupper under EFTA-staternes Stående Udvalg

| — | EFTA-parlamentarikerudvalget |
| --- | --- |

—

EFTA-parlamentarikerudvalget

| — | Det Blandede EØS-parlamentarikerudvalg |
| --- | --- |

—

Det Blandede EØS-parlamentarikerudvalg

| — | Det Rådgivende EFTA-udvalg |
| --- | --- |

—

Det Rådgivende EFTA-udvalg

| — | Det Rådgivende EØS-udvalg |
| --- | --- |

—

Det Rådgivende EØS-udvalg

| | Konklusioner:






  — | EØS-Rådet |
| --- | --- | --- |

Konklusioner:

—

EØS-Rådet

| — | EFTA-staternes Stående Udvalg |
| --- | --- |

—

EFTA-staternes Stående Udvalg

| — | Underudvalg under EFTA-staternes Stående Udvalg |
| --- | --- |

—

Underudvalg under EFTA-staternes Stående Udvalg

| — | Det Blandede EØS-udvalg (efter aftale med Kommissionen) |
| --- | --- |

—

Det Blandede EØS-udvalg (efter aftale med Kommissionen)

| — | Det Blandede Udvalg (efter aftale med Kommissionen) |
| --- | --- |

—

Det Blandede Udvalg (efter aftale med Kommissionen)

| | Rapporter






  — | EFTA-parlamentarikerudvalget |
| --- | --- | --- |

Rapporter

—

EFTA-parlamentarikerudvalget

| — | Det Blandede EØS-parlamentarikerudvalg |
| --- | --- |

—

Det Blandede EØS-parlamentarikerudvalg

| — | Det Rådgivende EFTA-udvalg |
| --- | --- |

—

Det Rådgivende EFTA-udvalg

| — | Det Rådgivende EØS-udvalg |
| --- | --- |

—

Det Rådgivende EØS-udvalg

| | Informationsmateriale:






  — | Det Blandede EØS-udvalgs årsrapport |
| --- | --- | --- |

Informationsmateriale:

—

Det Blandede EØS-udvalgs årsrapport

| — | EFTA-formandskabets arbejdsprogram |
| --- | --- |

—

EFTA-formandskabets arbejdsprogram

| — | EØS-relaterede statistikker udarbejdet af EFTA's statistiske kontor |
| --- | --- |

—

EØS-relaterede statistikker udarbejdet af EFTA's statistiske kontor

| — | Liste over afgørelser, der er truffet af Det Blandede EØS-udvalg |
| --- | --- |

—

Liste over afgørelser, der er truffet af Det Blandede EØS-udvalg

| — | Liste over forventede meddelelser efter artikel 103 |
| --- | --- |

—

Liste over forventede meddelelser efter artikel 103

| — | Liste over afgørelser fra Det Blandede EØS-udvalg med konstitutionelle krav |
| --- | --- |

—

Liste over afgørelser fra Det Blandede EØS-udvalg med konstitutionelle krav

| — | Liste over celexnumre |
| --- | --- |

—

Liste over celexnumre

| — | Liste over forslag til fællesskabslovgivning, som Fællesskabet anser for at være EØS-relevant |
| --- | --- |

—

Liste over forslag til fællesskabslovgivning, som Fællesskabet anser for at være EØS-relevant

| — | Liste over EF-ret, som Fællesskabet anser for at være EØS-relevant, og EF-ret, der allerede er identificeret som EØS-relevant af EØS- og EFTA-eksperter fra alle EØS- og EFTA-medlemsstater |
| --- | --- |

—

Liste over EF-ret, som Fællesskabet anser for at være EØS-relevant, og EF-ret, der allerede er identificeret som EØS-relevant af EØS- og EFTA-eksperter fra alle EØS- og EFTA-medlemsstater

| — | Resultattavler fra underudvalgene under Det Blandede Udvalg |
| --- | --- |

—

Resultattavler fra underudvalgene under Det Blandede Udvalg

| — | Pressemeddelelser |
| --- | --- |

—

Pressemeddelelser

| — | EFTA Fact Sheet |
| --- | --- |

—

EFTA Fact Sheet

| | EØS-finansieringsmekanismen






  — | Regler og procedurer for EØS-finansieringsmekanismen |
| --- | --- | --- |

EØS-finansieringsmekanismen

—

Regler og procedurer for EØS-finansieringsmekanismen

| — | Retningslinjer for EØS-finansieringsmekanismen |
| --- | --- |

—

Retningslinjer for EØS-finansieringsmekanismen

| — | Aftalememoranda for EØS-finansieringsmekanismen |
| --- | --- |

—

Aftalememoranda for EØS-finansieringsmekanismen

| | Norsk finansieringsmekanisme






  — | Regler og procedurer for den norske finansieringsmekanisme |
| --- | --- | --- |

Norsk finansieringsmekanisme

—

Regler og procedurer for den norske finansieringsmekanisme

| — | Retningslinjer for den norske finansieringsmekanisme |
| --- | --- |

—

Retningslinjer for den norske finansieringsmekanisme

| — | Aftalememoranda for den norske finansieringsmekanisme |
| --- | --- |

—

Aftalememoranda for den norske finansieringsmekanisme

---