# Uradni list L 165/2006

| | ISSN 1725-5155 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 165 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 4917. junij 2006 |

ISSN 1725-5155

Uradni list

Evropske unije

L 165

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 4917. junij 2006

---

| Vsebina | | I   Akti, katerih objava je obvezna | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 886/2006 z dne 16. junija 2006 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave | 1 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 887/2006 z dne 16. junija 2006 o razpisu natečaja za dodelitev izvoznih dovoljenj A3 za sadje in zelenjavo (paradižnike, pomaranče, limone, namizno grozdje, jabolka in breskve) | 3 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št 888/2006 z dne 16. junija 2006 o uvrstitvi določenega blaga v kombinirano nomenklaturo | 6 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 889/2006 z dne 16. junija 2006 o določitvi najnižjih prodajnih cen za maslo za 11. posamični razpis v okviru stalnega javnega razpisa iz Uredbe (ES) št. 1898/2005 | 8 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 890/2006 z dne 16. junija 2006 o določitvi najvišje pomoči za smetano, maslo in zgoščeno maslo za 11. posamični razpis v okviru stalnega javnega razpisa iz Uredbe (ES) št. 1898/2005 | 10 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 891/2006 z dne 16. junija 2006 o določitvi najvišje odkupne cene za maslo za prvi posamični razpis v okviru stalnega javnega razpisa za zbiranje ponudb na podlagi Uredbe (ES) št. 796/2006 | 12 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 892/2006 z dne 16. junija 2006 o določitvi najvišje pomoči za zgoščeno maslo za 11. posamični razpis v okviru stalnega javnega razpisa iz Uredbe (ES) št. 1898/2005 | 13 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 893/2006 z dne 16. junija 2006 o določanju najnižje prodajne cene masla za 43. posamezni razpis, izdan v skladu z odprtim razpisom za oddajo ponudb iz Uredbe (ES) št. 2771/1999 | 14 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 894/2006 z dne 16. junija 2006 o spremembi reprezentativnih cen in zneskov dodatnih uvoznih dajatev za nekatere proizvode v sektorju sladkorja, ki jih določa Uredba (ES) št. 1011/2005, za tržno leto 2005/2006 | 15 |

Vsebina

I   Akti, katerih objava je obvezna

Stran

Uredba Komisije (ES) št. 886/2006 z dne 16. junija 2006 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave

1

Uredba Komisije (ES) št. 887/2006 z dne 16. junija 2006 o razpisu natečaja za dodelitev izvoznih dovoljenj A3 za sadje in zelenjavo (paradižnike, pomaranče, limone, namizno grozdje, jabolka in breskve)

3

*

Uredba Komisije (ES) št 888/2006 z dne 16. junija 2006 o uvrstitvi določenega blaga v kombinirano nomenklaturo

6

Uredba Komisije (ES) št. 889/2006 z dne 16. junija 2006 o določitvi najnižjih prodajnih cen za maslo za 11. posamični razpis v okviru stalnega javnega razpisa iz Uredbe (ES) št. 1898/2005

8

Uredba Komisije (ES) št. 890/2006 z dne 16. junija 2006 o določitvi najvišje pomoči za smetano, maslo in zgoščeno maslo za 11. posamični razpis v okviru stalnega javnega razpisa iz Uredbe (ES) št. 1898/2005

10

Uredba Komisije (ES) št. 891/2006 z dne 16. junija 2006 o določitvi najvišje odkupne cene za maslo za prvi posamični razpis v okviru stalnega javnega razpisa za zbiranje ponudb na podlagi Uredbe (ES) št. 796/2006

12

Uredba Komisije (ES) št. 892/2006 z dne 16. junija 2006 o določitvi najvišje pomoči za zgoščeno maslo za 11. posamični razpis v okviru stalnega javnega razpisa iz Uredbe (ES) št. 1898/2005

13

Uredba Komisije (ES) št. 893/2006 z dne 16. junija 2006 o določanju najnižje prodajne cene masla za 43. posamezni razpis, izdan v skladu z odprtim razpisom za oddajo ponudb iz Uredbe (ES) št. 2771/1999

14

Uredba Komisije (ES) št. 894/2006 z dne 16. junija 2006 o spremembi reprezentativnih cen in zneskov dodatnih uvoznih dajatev za nekatere proizvode v sektorju sladkorja, ki jih določa Uredba (ES) št. 1011/2005, za tržno leto 2005/2006

15

| | | II   Akti, katerih objava ni obvezna |
| --- | --- | --- |
| | | Komisija |
| | * | Odločba Komisije z dne 20. aprila 2004 o zaključku postopka proti Italiji, deželi Furlaniji-Julijski krajini v zvezi z ukrepi iz Osnutka zakona št. 106/1/A – Pomoč za vzpostavitev infrastrukture in storitev v prevozu blaga, prestrukturiranje cestnega prevoza tovora in razvoj kombiniranega prevoza
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2004) 1376)

   (
  1
  ) | 17 |

II   Akti, katerih objava ni obvezna

Komisija

*

Odločba Komisije z dne 20. aprila 2004 o zaključku postopka proti Italiji, deželi Furlaniji-Julijski krajini v zvezi z ukrepi iz Osnutka zakona št. 106/1/A – Pomoč za vzpostavitev infrastrukture in storitev v prevozu blaga, prestrukturiranje cestnega prevoza tovora in razvoj kombiniranega prevoza
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2004) 1376)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2004) 1376)

1

17

| | | Akti, sprejeti v skladu z naslovom V Pogodbe o Evropski uniji |
| --- | --- | --- |
| | * | Skupni ukrep Sveta 2006/418/SZVP z dne 12. junija 2006 o podpori dejavnostim MAAE na področju jedrske varnosti in preverjanja ter v okviru izvajanja Strategije EU proti širjenju orožja za množično uničevanje | 20 |
| | * | Skupni ukrep Sveta 2006/419/SZVP z dne 12. junija 2006 za podporo pri izvajanju Resolucije Varnostnega sveta Združenih narodov 1540 (2004) ter v okviru izvajanja Strategije EU proti širjenju orožja za množično uničevanje | 30 |

Akti, sprejeti v skladu z naslovom V Pogodbe o Evropski uniji

*

Skupni ukrep Sveta 2006/418/SZVP z dne 12. junija 2006 o podpori dejavnostim MAAE na področju jedrske varnosti in preverjanja ter v okviru izvajanja Strategije EU proti širjenju orožja za množično uničevanje

20

*

Skupni ukrep Sveta 2006/419/SZVP z dne 12. junija 2006 za podporo pri izvajanju Resolucije Varnostnega sveta Združenih narodov 1540 (2004) ter v okviru izvajanja Strategije EU proti širjenju orožja za množično uničevanje

30

| | | Popravki |
| --- | --- | --- |
| | * | Popravek Direktive 2005/88/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. decembra 2005 o spremembi Direktive 2000/14/ES o približevanju zakonodaje držav članic v zvezi z emisijo hrupa v okolje, ki ga povzroča oprema, ki se uporablja na prostem (UL L 344, 27.12.2005) | 35 |

Popravki

*

Popravek Direktive 2005/88/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. decembra 2005 o spremembi Direktive 2000/14/ES o približevanju zakonodaje držav članic v zvezi z emisijo hrupa v okolje, ki ga povzroča oprema, ki se uporablja na prostem (UL L 344, 27.12.2005)

35

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

I Akti, katerih objava je obvezna

| 17.6.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | L 165/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.6.2006

SL

Uradni list Evropske unije

L 165/1

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 886/2006

z dne 16. junija 2006

o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 3223/94 z dne 21. decembra 1994 o podrobnih pravilih za uporabo uvoznega režima za sadje in zelenjavo (1), in zlasti člena 4(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (ES) št. 3223/94 v skladu z rezultati večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga oblikuje merila, po katerih Komisija določa pavšalne vrednosti za uvoz iz tretjih držav, za proizvode in obdobja, predpisana v Prilogi k Uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (ES) št. 3223/94 v skladu z rezultati večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga oblikuje merila, po katerih Komisija določa pavšalne vrednosti za uvoz iz tretjih držav, za proizvode in obdobja, predpisana v Prilogi k Uredbi.

| (2) | V skladu z zgornjimi merili je treba določiti pavšalne uvozne vrednosti v višini, podani v Prilogi k tej uredbi – |
| --- | --- |

(2)

V skladu z zgornjimi merili je treba določiti pavšalne uvozne vrednosti v višini, podani v Prilogi k tej uredbi –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Pavšalne uvozne vrednosti iz člena 4 Uredbe (ES) št. 3223/94 so določene v Prilogi k Uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 17. junija 2006.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 16. junija 2006

Za Komisijo

J. L. DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 337, 24.12.1994, str. 66. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 386/2005 (UL L 62, 9.3.2005, str. 3).

1

---

PRILOGA

k Uredbi Komisije z dne 16. junija 2006 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Tarifna oznaka KN | Oznaka tretje države (1) | Pavšalna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | 052 | 54,6 |
| 204 | 28,9 |
| 999 | 41,8 |
| 0707 00 05 | 052 | 124,8 |
| 068 | 46,6 |
| 999 | 85,7 |
| 0709 90 70 | 052 | 94,1 |
| 999 | 94,1 |
| 0805 50 10 | 052 | 54,6 |
| 388 | 73,0 |
| 508 | 52,0 |
| 528 | 56,1 |
| 999 | 58,9 |
| 0808 10 80 | 388 | 99,1 |
| 400 | 97,5 |
| 404 | 101,4 |
| 508 | 86,5 |
| 512 | 74,9 |
| 524 | 88,5 |
| 528 | 92,4 |
| 720 | 115,6 |
| 804 | 110,7 |
| 999 | 96,3 |
| 0809 10 00 | 052 | 219,8 |
| 204 | 61,1 |
| 624 | 135,7 |
| 999 | 138,9 |
| 0809 20 95 | 052 | 343,6 |
| 068 | 95,0 |
| 999 | 219,3 |
| 0809 30 10, 0809 30 90 | 624 | 182,5 |
| 999 | 182,5 |

(EUR/100 kg)

Tarifna oznaka KN

Oznaka tretje države (1)

Pavšalna uvozna vrednost

0702 00 00

052

54,6

204

28,9

999

41,8

0707 00 05

052

124,8

068

46,6

999

85,7

0709 90 70

052

94,1

999

94,1

0805 50 10

052

54,6

388

73,0

508

52,0

528

56,1

999

58,9

0808 10 80

388

99,1

400

97,5

404

101,4

508

86,5

512

74,9

524

88,5

528

92,4

720

115,6

804

110,7

999

96,3

0809 10 00

052

219,8

204

61,1

624

135,7

999

138,9

0809 20 95

052

343,6

068

95,0

999

219,3

0809 30 10, 0809 30 90

624

182,5

999

182,5

---

(1)  Nomenklatura držav je določena z Uredbo Komisije (ES) št. 750/2005 (UL L 126, 19.5.2005, str. 12). Oznaka „999“ pomeni „drugega porekla“.

---

| 17.6.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | L 165/3 |
| --- | --- | --- | --- |

17.6.2006

SL

Uradni list Evropske unije

L 165/3

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 887/2006

z dne 16. junija 2006

o razpisu natečaja za dodelitev izvoznih dovoljenj A3 za sadje in zelenjavo (paradižnike, pomaranče, limone, namizno grozdje, jabolka in breskve)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2200/96 z dne 28. oktobra 1996 o skupni ureditvi trga za sadje in zelenjavo (1), in zlasti tretjega pododstavka člena 35(3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Komisije (ES) št. 1961/2001 (2), določa podrobna pravila za uporabo izvoznih nadomestil za sadje in zelenjavo. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Komisije (ES) št. 1961/2001 (2), določa podrobna pravila za uporabo izvoznih nadomestil za sadje in zelenjavo.

| (2) | Člen 35(1) Uredbe (ES) št. 2200/96 določa, da se proizvodi, ki jih izvaža Skupnost, v obsegu, potrebnem za gospodarsko pomemben izvoz, lahko krijejo z izvoznimi nadomestili, v mejah, ki izhajajo iz sporazumov, sklenjenih v skladu s členom 300 Pogodbe. |
| --- | --- |

(2)

Člen 35(1) Uredbe (ES) št. 2200/96 določa, da se proizvodi, ki jih izvaža Skupnost, v obsegu, potrebnem za gospodarsko pomemben izvoz, lahko krijejo z izvoznimi nadomestili, v mejah, ki izhajajo iz sporazumov, sklenjenih v skladu s členom 300 Pogodbe.

| (3) | V skladu s členom 35(2) Uredbe (ES) št. 2200/96 je treba paziti, da ne pride do motenj trgovinskih tokov, nastalih s sistemom nadomestil. Iz tega razloga in zaradi sezonske narave izvoza sadja in zelenjave je treba določiti količine, predvidene za vsak proizvod, na podlagi nomenklature kmetijskih proizvodov za izvozna nadomestila, določene z Uredbo Komisije (EGS) št. 3846/87 (3). Te količine je treba dodeliti upoštevajoč pokvarljivosti zadevnih proizvodov. |
| --- | --- |

(3)

V skladu s členom 35(2) Uredbe (ES) št. 2200/96 je treba paziti, da ne pride do motenj trgovinskih tokov, nastalih s sistemom nadomestil. Iz tega razloga in zaradi sezonske narave izvoza sadja in zelenjave je treba določiti količine, predvidene za vsak proizvod, na podlagi nomenklature kmetijskih proizvodov za izvozna nadomestila, določene z Uredbo Komisije (EGS) št. 3846/87 (3). Te količine je treba dodeliti upoštevajoč pokvarljivosti zadevnih proizvodov.

| (4) | V skladu s členom 35(4) Uredbe (ES) št. 2200/96 je treba nadomestila določiti ob upoštevanju obstoječega stanja ali izgledov za cene sadja in zelenjave na trgu Skupnosti in iz razpoložljivih zalog na eni strani ter za cene na mednarodnem trgu na drugi strani. Treba je upoštevati tudi stroške prevoza in trženja ter gospodarski vidik načrtovanega izvoza. |
| --- | --- |

(4)

V skladu s členom 35(4) Uredbe (ES) št. 2200/96 je treba nadomestila določiti ob upoštevanju obstoječega stanja ali izgledov za cene sadja in zelenjave na trgu Skupnosti in iz razpoložljivih zalog na eni strani ter za cene na mednarodnem trgu na drugi strani. Treba je upoštevati tudi stroške prevoza in trženja ter gospodarski vidik načrtovanega izvoza.

| (5) | V skladu s členom 35(5) Uredbe (ES) št. 2200/96 je treba cene na trgu Skupnosti določiti ob upoštevanju najugodnejših cen s stališča izvoza. |
| --- | --- |

(5)

V skladu s členom 35(5) Uredbe (ES) št. 2200/96 je treba cene na trgu Skupnosti določiti ob upoštevanju najugodnejših cen s stališča izvoza.

| (6) | Zaradi stanja na mednarodnem trgu ali posebnih zahtev nekaterih trgov je lahko potrebna sprememba nadomestila za določen proizvod glede na namembni kraj. |
| --- | --- |

(6)

Zaradi stanja na mednarodnem trgu ali posebnih zahtev nekaterih trgov je lahko potrebna sprememba nadomestila za določen proizvod glede na namembni kraj.

| (7) | Paradižnike, pomaranče, limone, namizno grozdje, jabolka in breskve razredov ekstra, I in II skupnih standardov kakovosti se trenutno lahko izvozijo v gospodarsko pomembnih količinah. |
| --- | --- |

(7)

Paradižnike, pomaranče, limone, namizno grozdje, jabolka in breskve razredov ekstra, I in II skupnih standardov kakovosti se trenutno lahko izvozijo v gospodarsko pomembnih količinah.

| (8) | Zato da se zagotovi najboljša uporaba razpoložljivih sredstev in ob upoštevanju strukture izvoza Skupnosti je primerno razpisati natečaj ter določiti okvirni znesek nadomestila in predvidene količine za zadevno obdobje. |
| --- | --- |

(8)

Zato da se zagotovi najboljša uporaba razpoložljivih sredstev in ob upoštevanju strukture izvoza Skupnosti je primerno razpisati natečaj ter določiti okvirni znesek nadomestila in predvidene količine za zadevno obdobje.

| (9) | Cilj pogajanj v okviru evropskih sporazumov med Evropsko skupnostjo ter Romunijo in Bolgarijo je predvsem liberalizacija trgovine s proizvodi, ki so zajeti v skupni ureditvi zadevnega trga. Zato se morajo izvozna nadomestila za ti dve državi odpraviti. |
| --- | --- |

(9)

Cilj pogajanj v okviru evropskih sporazumov med Evropsko skupnostjo ter Romunijo in Bolgarijo je predvsem liberalizacija trgovine s proizvodi, ki so zajeti v skupni ureditvi zadevnega trga. Zato se morajo izvozna nadomestila za ti dve državi odpraviti.

| (10) | Upravni odbor za sveže sadje in zelenjavo ni podal svojega mnenja v roku, ki ga je določil njegov predsednik – |
| --- | --- |

(10)

Upravni odbor za sveže sadje in zelenjavo ni podal svojega mnenja v roku, ki ga je določil njegov predsednik –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

1.   Razpiše se natečaj za dodelitev izvoznih dovoljenj A3. Zadevni proizvodi, rok za predložitev ponudb, okvirne stopnje nadomestila in predvidene količine so podani v Prilogi k Uredbi.

2.   Količine, zajete v dovoljenjih, izdanih za pomoč v hrani, iz člena 16 Uredbe Komisije (ES) št. 1291/2000 (4), se ne prištevajo k upravičenim količinam iz Priloge k Uredbi.

3.   Ne glede na uporabo člena 5(6) Uredbe (ES) št. 1961/2001 je rok veljavnosti dovoljenj A3 štiri mesece.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 3. julija 2006.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 16. junija 2006

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 297, 21.11.1996, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjene z Uredbo Komisije (ES) št. 47/2003 (UL L 7, 11.1.2003, str. 64).

1

(2)  UL L 268, 9.10.2001, str. 8. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 386/2005 (UL L 62, 9.3.2005, str. 3).

2

(3)  UL L 366, 24.12.1987, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjeno z Uredbo (ES) št. 2091/2005 (UL L 343, 24.12.2005, str. 1).

3

(4)  UL L 152, 24.6.2000, str. 1.

4

---

PRILOGA

RAZPIS NATEČAJA ZA DODELITEV IZVOZNIH DOVOLJENJ A3 ZA SADJE IN ZELENJAVO (PARADIŽNIKE, POMARANČE, LIMONE, NAMIZNO GROZDJE, JABOLKA IN BRESKVE)

Rok za predložitev ponudb: od 3. do 4. julija 2006.

| Tarifna oznaka proizvoda (1) | Namembni kraj (2) | Okvirni znesek nadomestil
  (v EUR/t) | Predvidene količine
  (v t) |
| --- | --- | --- | --- |
| 0702 00 00 9100 | F08 | 30 | 5 333 |
| 0805 10 20 9100 | F08 | 39 | 20 000 |
| 0805 50 10 9100 | F08 | 60 | 3 333 |
| 0806 10 10 9100 | F08 | 22 | 33 333 |
| 0808 10 80 9100 | F04, F09 | 33 | 46 667 |
| 0809 30 10 9100
  0809 30 90 9100 | F03 | 16 | 26 667 |

Tarifna oznaka proizvoda (1)

Namembni kraj (2)

Okvirni znesek nadomestil

(v EUR/t)

Predvidene količine

(v t)

0702 00 00 9100

F08

30

5 333

0805 10 20 9100

F08

39

20 000

0805 50 10 9100

F08

60

3 333

0806 10 10 9100

F08

22

33 333

0808 10 80 9100

F04, F09

33

46 667

0809 30 10 9100

0809 30 90 9100

F03

16

26 667

---

(1)  Tarifne oznake proizvodov so določene v Uredbi Komisije (EGS) št. 3846/87 (UL L 366, 24.12.1987, str. 1).

(2)  Oznake namembnih krajev serije „A“ so določene v Prilogi II k Uredbi (EGS) št. 3846/87. Numerične oznake namembnih krajev so določene v Uredbi Komisije (ES) št. 2081/2003 (UL L 313, 28.11.2003, str. 11). Drugi namembni kraji so:

| F03 | : | Vsi namembni kraji razen Švice, Romunije in Bolgarije. |
| --- | --- | --- |
| F04 | : | Hongkong, Singapur, Malezija, Šrilanka, Indonezija, Tajska, Tajvan, Papua Nova Gvineja, Laos, Kambodža, Vietnam, Japonska, Urugvaj, Paragvaj, Argentina, Mehika, Kostarika. |
| F08 | : | Vsi namembni kraji razen Romunije in Bolgarije. |
| F09 | : | Sledeči namembni kraji: Norveška, Islandija, Grenladnija, Fersko otočje, Albanija, Bosna in Hercegovina, Hrvaška, Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija, Jugoslavija (Srbija in Črna gora), Armenija, Azerbajdžan, Belorusija, Gruzija, Kazahstan, Kirgizistan, Moldavija, Rusija, Tadžikistan, Turkmenistan, Uzbekistan, Ukrajina, Saudova Arabija, Bahrajn, Katar, Oman, Združeni arabski emirati (Abu Dhabi, Dubaj, Chardja, Adjman, Umm al-Qi'iwayn, Ras al-Khayma et Fudjayra), Kuvajt, Jemen, Sirija, Iran, Jordanija, Bolivija, Brazilija, Venezuela, Peru, Panama, Ekvador in Kolumbija, afriške države in teritoriji razen Južne Afrike, namembni kraji iz člena 36 Uredbe Komisije (ES) št. 800/1999 (UL L 102, 17.4.1999, str. 11). |

F03

:

Vsi namembni kraji razen Švice, Romunije in Bolgarije.

F04

:

Hongkong, Singapur, Malezija, Šrilanka, Indonezija, Tajska, Tajvan, Papua Nova Gvineja, Laos, Kambodža, Vietnam, Japonska, Urugvaj, Paragvaj, Argentina, Mehika, Kostarika.

F08

:

Vsi namembni kraji razen Romunije in Bolgarije.

F09

:

Sledeči namembni kraji: Norveška, Islandija, Grenladnija, Fersko otočje, Albanija, Bosna in Hercegovina, Hrvaška, Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija, Jugoslavija (Srbija in Črna gora), Armenija, Azerbajdžan, Belorusija, Gruzija, Kazahstan, Kirgizistan, Moldavija, Rusija, Tadžikistan, Turkmenistan, Uzbekistan, Ukrajina, Saudova Arabija, Bahrajn, Katar, Oman, Združeni arabski emirati (Abu Dhabi, Dubaj, Chardja, Adjman, Umm al-Qi'iwayn, Ras al-Khayma et Fudjayra), Kuvajt, Jemen, Sirija, Iran, Jordanija, Bolivija, Brazilija, Venezuela, Peru, Panama, Ekvador in Kolumbija, afriške države in teritoriji razen Južne Afrike, namembni kraji iz člena 36 Uredbe Komisije (ES) št. 800/1999 (UL L 102, 17.4.1999, str. 11).

---

| 17.6.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | L 165/6 |
| --- | --- | --- | --- |

17.6.2006

SL

Uradni list Evropske unije

L 165/6

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št 888/2006

z dne 16. junija 2006

o uvrstitvi določenega blaga v kombinirano nomenklaturo

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EGS) št. 2658/87, z dne 23. julija 1987, o tarifni in statistični nomenklaturi ter o skupni carinski tarifi (1), in zlasti člena 9(1)(a) uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Da bi se zagotovila enotna uporaba kombinirane nomenklature, priložene k Uredbi (EGS) št. 2658/87, je treba sprejeti ukrepe v zvezi z uvrščanjem blaga iz priloge k tej uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Da bi se zagotovila enotna uporaba kombinirane nomenklature, priložene k Uredbi (EGS) št. 2658/87, je treba sprejeti ukrepe v zvezi z uvrščanjem blaga iz priloge k tej uredbi.

| (2) | Uredba (EGS) št. 2658/87 je določila splošna pravila za razlago kombinirane nomenklature. Ta pravila se uporabljajo tudi za vsako drugo nomenklaturo, ki v celoti ali delno temelji na kombinirani nomenklaturi ali dodaja kombinirani nomenklaturi dodatne pododdelke in je določena s posebnimi določbami Skupnosti, z namenom uporabe tarifnih in drugih ukrepov v zvezi z blagovno menjavo. |
| --- | --- |

(2)

Uredba (EGS) št. 2658/87 je določila splošna pravila za razlago kombinirane nomenklature. Ta pravila se uporabljajo tudi za vsako drugo nomenklaturo, ki v celoti ali delno temelji na kombinirani nomenklaturi ali dodaja kombinirani nomenklaturi dodatne pododdelke in je določena s posebnimi določbami Skupnosti, z namenom uporabe tarifnih in drugih ukrepov v zvezi z blagovno menjavo.

| (3) | V skladu s temi splošnimi pravili je treba blago, opisano v stolpcu 1 preglednice iz priloge, uvrstiti pod oznako KN, navedeno v stolpcu 2, zaradi utemeljitev, navedenih v stolpcu 3. |
| --- | --- |

(3)

V skladu s temi splošnimi pravili je treba blago, opisano v stolpcu 1 preglednice iz priloge, uvrstiti pod oznako KN, navedeno v stolpcu 2, zaradi utemeljitev, navedenih v stolpcu 3.

| (4) | Primerno je zagotoviti, da se po določbah iz člena 12(6) Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92, z dne 12. oktobra 1992 o Carinskem zakoniku Skupnosti (2), imetnik lahko za obdobje treh mesecev še naprej sklicuje na zavezujoče tarifne informacije, ki jih izdajo carinski organi držav članic v zvezi z uvrstitvijo blaga v kombinirano nomenklaturo in ki niso v skladu z določbami te uredbe. |
| --- | --- |

(4)

Primerno je zagotoviti, da se po določbah iz člena 12(6) Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92, z dne 12. oktobra 1992 o Carinskem zakoniku Skupnosti (2), imetnik lahko za obdobje treh mesecev še naprej sklicuje na zavezujoče tarifne informacije, ki jih izdajo carinski organi držav članic v zvezi z uvrstitvijo blaga v kombinirano nomenklaturo in ki niso v skladu z določbami te uredbe.

| (5) | Ukrepi, predvideni v tej uredbi, so v skladu z mnenjem Odbora za carinski zakonik. |
| --- | --- |

(5)

Ukrepi, predvideni v tej uredbi, so v skladu z mnenjem Odbora za carinski zakonik.

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Blago, opisano v stolpcu 1 preglednice iz priloge, se uvršča v kombinirano nomenklaturo pod oznako KN iz stolpca 2 te preglednice.

Člen 2

Na podlagi člena 12(6) Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92 se je za obdobje treh mesecev mogoče še naprej sklicevati na zavezujoče tarifne informacije, ki jih izdajo carinski organi držav članic in ki niso v skladu s to uredbo.

Člen 3

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 16. junija 2006

Za Komisijo

László KOVÁCS

Član Komisije

---

(1)  UL L 256, 7.9.1987, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 711/2006 (UL L 124, 11.5.2006, str. 1).

1

(2)  UL L 302, 19.10.1992, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 648/2005 (UL L 117, 4.5.2005, str. 13).

2

---

PRILOGA

| Poimenovanje blaga | Uvrstitev (oznaka KN) | Utemeljitev |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| Varnostna naprava, ki omogoča dostop do podatkov, ki so shranjeni v napravi za avtomatsko obdelavo podatkov (AOP).
  Sestavljena je iz prikazovalnika s tekočimi kristali (LCD), komponente tiskanega vezja in baterije v plastičnem ohišju ter se lahko namesti na obesek za ključ.
  Naprava ustvari zaporedje 6-mestnih števil, ki so specifična za posameznega uporabnika, in omogoča uporabniku dostop do podatkov, shranjenih na napravi za AOP.
  Naprave ni mogoče povezati z napravo za AOP in deluje neodvisno od take naprave. | 8543 89 97 | Uvrstitev opredeljujejo določbe splošnih pravil 1 in 6 za razlago kombinirane nomenklature in besedilo k oznakam KN 8543, 8543 89 in 8543 89 97.
  Naprava se ne more uvrstiti pod tarifno številko 8470, ker nima funkcije za ročno vnašanje podatkov ali računanje v smislu te tarifne številke (glej pojasnila HS k tej tarifni številki).
  Naprava se ne more uvrstiti pod tarifno številko 8471, ker je ni mogoče prosto programirati v skladu z zahtevami uporabnika (glej pojasnilo 5(A)(a)(2) k poglavju 84), niti ni enota naprave za avtomatsko obdelavo podatkov, saj je ni mogoče povezati s centralno procesno enoto (glej opombo 5(B)(b) k poglavju 84).
  Naprava se uvršča pod tarifno številko 8543, ker je električni aparat z individualno funkcijo, ki ni določena ali zajeta drugje. |

Poimenovanje blaga

Uvrstitev (oznaka KN)

Utemeljitev

(1)

(2)

(3)

Varnostna naprava, ki omogoča dostop do podatkov, ki so shranjeni v napravi za avtomatsko obdelavo podatkov (AOP).

Sestavljena je iz prikazovalnika s tekočimi kristali (LCD), komponente tiskanega vezja in baterije v plastičnem ohišju ter se lahko namesti na obesek za ključ.

Naprava ustvari zaporedje 6-mestnih števil, ki so specifična za posameznega uporabnika, in omogoča uporabniku dostop do podatkov, shranjenih na napravi za AOP.

Naprave ni mogoče povezati z napravo za AOP in deluje neodvisno od take naprave.

8543 89 97

Uvrstitev opredeljujejo določbe splošnih pravil 1 in 6 za razlago kombinirane nomenklature in besedilo k oznakam KN 8543, 8543 89 in 8543 89 97.

Naprava se ne more uvrstiti pod tarifno številko 8470, ker nima funkcije za ročno vnašanje podatkov ali računanje v smislu te tarifne številke (glej pojasnila HS k tej tarifni številki).

Naprava se ne more uvrstiti pod tarifno številko 8471, ker je ni mogoče prosto programirati v skladu z zahtevami uporabnika (glej pojasnilo 5(A)(a)(2) k poglavju 84), niti ni enota naprave za avtomatsko obdelavo podatkov, saj je ni mogoče povezati s centralno procesno enoto (glej opombo 5(B)(b) k poglavju 84).

Naprava se uvršča pod tarifno številko 8543, ker je električni aparat z individualno funkcijo, ki ni določena ali zajeta drugje.

---

| 17.6.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | L 165/8 |
| --- | --- | --- | --- |

17.6.2006

SL

Uradni list Evropske unije

L 165/8

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 889/2006

z dne 16. junija 2006

o določitvi najnižjih prodajnih cen za maslo za 11. posamični razpis v okviru stalnega javnega razpisa iz Uredbe (ES) št. 1898/2005

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1255/1999 z dne 17. maja 1999 o skupni organizaciji trga mleka in mlečnih izdelkov (1), in zlasti člena 10 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 1898/2005 z dne 9. novembra 2005 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 1255/1999, kar zadeva ukrepe za prodajo smetane, masla in zgoščenega masla na trgu Skupnosti (2) lahko intervencijske agencije v okviru stalnega razpisa prodajo določene količine masla iz intervencijskih zalog, s katerimi razpolagajo, in dodelijo pomoč za smetano, maslo in zgoščeno maslo. Člen 25 navedene uredbe določa, da se glede na prejete ponudbe na vsak posamičen razpis določi najnižjo prodajno ceno za maslo in najvišjo pomoč za smetano, maslo in zgoščeno maslo. Poleg tega določa, da lahko cena ali pomoč nihata glede na predvideno uporabo masla, njegovo vsebnost maščobe in postopek vdelave. Znesek varščine za predelavo iz člena 28 Uredbe (ES) št. 1898/2005 se določi temu ustrezno. |
| --- | --- |

(1)

V skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 1898/2005 z dne 9. novembra 2005 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 1255/1999, kar zadeva ukrepe za prodajo smetane, masla in zgoščenega masla na trgu Skupnosti (2) lahko intervencijske agencije v okviru stalnega razpisa prodajo določene količine masla iz intervencijskih zalog, s katerimi razpolagajo, in dodelijo pomoč za smetano, maslo in zgoščeno maslo. Člen 25 navedene uredbe določa, da se glede na prejete ponudbe na vsak posamičen razpis določi najnižjo prodajno ceno za maslo in najvišjo pomoč za smetano, maslo in zgoščeno maslo. Poleg tega določa, da lahko cena ali pomoč nihata glede na predvideno uporabo masla, njegovo vsebnost maščobe in postopek vdelave. Znesek varščine za predelavo iz člena 28 Uredbe (ES) št. 1898/2005 se določi temu ustrezno.

| (2) | Ukrepi v tej uredbi so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za mleko in mlečne proizvode – |
| --- | --- |

(2)

Ukrepi v tej uredbi so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za mleko in mlečne proizvode –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Za 11. posamični razpis v okviru stalnega razpisa iz Uredbe (ES) št. 1898/2005 se najvišji znesek pomoči za smetano, maslo in zgoščeno maslo ter znesek varščine za predelavo iz členov 25 in 28 navedene uredbe določijo, kot je določeno v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 17. junija 2006.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 16. junija 2006

Za Komisijo

J. L. DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 160, 26.6.1999, str. 48. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1913/2005 (UL L 307, 25.11.2005, str. 2).

1

(2)  UL L 308, 25.11.2005, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2107/2005 (UL L 337, 22.12.2005, str. 20).

2

---

PRILOGA

Najvišja pomoč za smetano, maslo in zgoščeno maslo ter varščina za predelavo za 11. posamični razpis v okviru stalnega javnega razpisa iz Uredbe (ES) št. 1898/2005

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Formula | A | B |
| Postopek vdelave | S sledljivimi snovmi | Brez sledljivih snovi | S sledljivimi snovmi | Brez sledljivih snovi |
| Najnižja prodajna cena | Maslo ≥ 82 % | Nespremenjeno | — | 210 | — | 210 |
| Zgoščeno | — | — | — | — |
| Varščina za predelavo | Nespremenjeno | — | 79 | — | 79 |
| Zgoščeno | — | — | — | — |

(EUR/100 kg)

Formula

A

B

Postopek vdelave

S sledljivimi snovmi

Brez sledljivih snovi

S sledljivimi snovmi

Brez sledljivih snovi

Najnižja prodajna cena

Maslo ≥ 82 %

Nespremenjeno

—

210

—

210

Zgoščeno

—

—

—

—

Varščina za predelavo

Nespremenjeno

—

79

—

79

Zgoščeno

—

—

—

—

---

| 17.6.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | L 165/10 |
| --- | --- | --- | --- |

17.6.2006

SL

Uradni list Evropske unije

L 165/10

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 890/2006

z dne 16. junija 2006

o določitvi najvišje pomoči za smetano, maslo in zgoščeno maslo za 11. posamični razpis v okviru stalnega javnega razpisa iz Uredbe (ES) št. 1898/2005

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1255/1999 z dne 17. maja 1999 o skupni organizaciji trga mleka in mlečnih izdelkov (1), in zlasti člena 10 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 1898/2005 z dne 9. novembra 2005 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 1255/1999, kar zadeva ukrepe za prodajo smetane, masla in zgoščenega masla na trgu Skupnosti (2), lahko intervencijske agencije v okviru stalnega razpisa prodajo določene količine masla iz intervencijskih zalog, s katerimi razpolagajo, in dodelijo pomoč za smetano, maslo in zgoščeno maslo. Člen 25 navedene uredbe določa, da se glede na prejete ponudbe na vsak posamičen razpis določi najnižjo prodajno ceno za maslo in najvišjo pomoč za smetano, maslo in zgoščeno maslo. Poleg tega določa, da lahko cena ali pomoč nihata glede na predvideno uporabo masla, njegovo vsebnost maščobe in postopek vdelave. Znesek varščine za predelavo iz člena 28 Uredbe (ES) št. 1898/2005 se določi temu ustrezno. |
| --- | --- |

(1)

V skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 1898/2005 z dne 9. novembra 2005 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 1255/1999, kar zadeva ukrepe za prodajo smetane, masla in zgoščenega masla na trgu Skupnosti (2), lahko intervencijske agencije v okviru stalnega razpisa prodajo določene količine masla iz intervencijskih zalog, s katerimi razpolagajo, in dodelijo pomoč za smetano, maslo in zgoščeno maslo. Člen 25 navedene uredbe določa, da se glede na prejete ponudbe na vsak posamičen razpis določi najnižjo prodajno ceno za maslo in najvišjo pomoč za smetano, maslo in zgoščeno maslo. Poleg tega določa, da lahko cena ali pomoč nihata glede na predvideno uporabo masla, njegovo vsebnost maščobe in postopek vdelave. Znesek varščine za predelavo iz člena 28 Uredbe (ES) št. 1898/2005 se določi temu ustrezno.

| (2) | Ukrepi v tej uredbi so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za mleko in mlečne proizvode – |
| --- | --- |

(2)

Ukrepi v tej uredbi so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za mleko in mlečne proizvode –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Za 11. posamični razpis v okviru stalnega razpisa iz Uredbe (ES) št. 1898/2005 se najvišji znesek pomoči za smetano, maslo in zgoščeno maslo ter znesek varščine za predelavo iz členov 25 in 28 navedene uredbe določijo, kot je določeno v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 17. junija 2006.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 16. junija 2006

Za Komisijo

J. L. DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 160, 26.6.1999, str. 48. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1913/2005 (UL L 307, 25.11.2005, str. 2).

1

(2)  UL L 308, 25.11.2005, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2107/2005 (UL L 337, 22.12.2005, str. 20).

2

---

PRILOGA

Najvišja pomoč za smetano, maslo in zgoščeno maslo ter varščina za predelavo za 11. posamični razpis v okviru stalnega javnega razpisa iz Uredbe (ES) št. 1898/2005

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Formula | A | B |
| Postopek vdelave | S sledljivimi snovmi | Brez sledljivih snovi | S sledljivimi snovmi | Brez sledljivih snovi |
| Najvišja pomoč | Maslo ≥ 82 % | 23,5 | 20 | 23,5 | 20 |
| Maslo < 82 % | — | 19,5 | — | 19,5 |
| Zgoščeno maslo | 28 | 24,5 | 28 | 24,5 |
| Smetana | — | — | 12 | 8,5 |
| Varščina za predelavo | Maslo | 26 | — | 26 | — |
| Zgoščeno maslo | 31 | — | 31 | — |
| Smetana | — | — | 13 | — |

(EUR/100 kg)

Formula

A

B

Postopek vdelave

S sledljivimi snovmi

Brez sledljivih snovi

S sledljivimi snovmi

Brez sledljivih snovi

Najvišja pomoč

Maslo ≥ 82 %

23,5

20

23,5

20

Maslo < 82 %

—

19,5

—

19,5

Zgoščeno maslo

28

24,5

28

24,5

Smetana

—

—

12

8,5

Varščina za predelavo

Maslo

26

—

26

—

Zgoščeno maslo

31

—

31

—

Smetana

—

—

13

—

---

| 17.6.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | L 165/12 |
| --- | --- | --- | --- |

17.6.2006

SL

Uradni list Evropske unije

L 165/12

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 891/2006

z dne 16. junija 2006

o določitvi najvišje odkupne cene za maslo za prvi posamični razpis v okviru stalnega javnega razpisa za zbiranje ponudb na podlagi Uredbe (ES) št. 796/2006

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1255/1999 z dne 17. maja 1999 o skupni organizaciji trga mleka in mlečnih izdelkov (1), ter zlasti člena 10 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s členom 16(2) Uredbe Komisije (ES) št. 2771/1999 z dne 16. decembra 1999 o podrobnih pravilih za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1255/1999 glede intervencije na trgu masla in smetane (2) je bilo v Uradnem listu Evropske unije objavljeno obvestilo o razpisu za zbiranje ponudb za odkup masla v okviru stalnega razpisa na podlagi Uredbe Komisije (ES) št. 796/2006 (3). |
| --- | --- |

(1)

V skladu s členom 16(2) Uredbe Komisije (ES) št. 2771/1999 z dne 16. decembra 1999 o podrobnih pravilih za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1255/1999 glede intervencije na trgu masla in smetane (2) je bilo v Uradnem listu Evropske unije objavljeno obvestilo o razpisu za zbiranje ponudb za odkup masla v okviru stalnega razpisa na podlagi Uredbe Komisije (ES) št. 796/2006 (3).

| (2) | Glede na ponudbe, prejete v okviru posamičnih razpisov, je treba določiti najvišjo odkupno ceno ali sprejeti odločitev o umiku razpisa v skladu s členom 17(a) Uredbe (ES) št. 2771/1999. |
| --- | --- |

(2)

Glede na ponudbe, prejete v okviru posamičnih razpisov, je treba določiti najvišjo odkupno ceno ali sprejeti odločitev o umiku razpisa v skladu s členom 17(a) Uredbe (ES) št. 2771/1999.

| (3) | Glede na ponudbe, prejete v okviru 1 posamičnega razpisa, je treba določiti najvišjo odkupno ceno za maslo. |
| --- | --- |

(3)

Glede na ponudbe, prejete v okviru 1 posamičnega razpisa, je treba določiti najvišjo odkupno ceno za maslo.

| (4) | Upravljalni odbor za mleko in mlečne proizvode ni podal svojega mnenja v roku, ki ga je določil njegov predsednik – |
| --- | --- |

(4)

Upravljalni odbor za mleko in mlečne proizvode ni podal svojega mnenja v roku, ki ga je določil njegov predsednik –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Za prvi posamični razpis v okviru stalnega javnega razpisa za zbiranje ponudb na podlagi Uredbe (ES) št. 796/2006, katerega rok za vložitev ponudb je pretekel 13. junija 2006, znaša najvišja odkupna cena za maslo 246,19 EUR/100 kg.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 17. junija 2006.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 16. junija 2006

Za Komisijo

J. L. DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 160, 26.6.1999, str. 48. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1913/2005 (UL L 307, 25.11.2005, str. 2).

1

(2)  UL L 333, 24.12.1999, str. 11. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2107/2005 (UL L 337, 22.12.2005, str. 20).

2

(3)  UL L 142, 30.5.2006, str. 4.

3

---

| 17.6.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | L 165/13 |
| --- | --- | --- | --- |

17.6.2006

SL

Uradni list Evropske unije

L 165/13

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 892/2006

z dne 16. junija 2006

o določitvi najvišje pomoči za zgoščeno maslo za 11. posamični razpis v okviru stalnega javnega razpisa iz Uredbe (ES) št. 1898/2005

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1255/1999 z dne 17. maja 1999 o skupni organizaciji trga mleka in mlečnih izdelkov (1), in zlasti člena 10 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s členom 47 Uredbe Komisije (ES) št. 1898/2005 z dne 9. novembra 2005 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 1255/1999, kar zadeva ukrepe za prodajo smetane, masla in zgoščenega masla na trgu Skupnosti (2) intervencijske agencije izvedejo stalen razpis za dodelitev pomoči za zgoščeno maslo. Člen 54 navedene uredbe določa, se glede na prejete ponudbe na vsak posamičen razpis določi najvišji znesek pomoči za zgoščeno maslo z najmanjšo vsebnostjo maščob 96 %. |
| --- | --- |

(1)

V skladu s členom 47 Uredbe Komisije (ES) št. 1898/2005 z dne 9. novembra 2005 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 1255/1999, kar zadeva ukrepe za prodajo smetane, masla in zgoščenega masla na trgu Skupnosti (2) intervencijske agencije izvedejo stalen razpis za dodelitev pomoči za zgoščeno maslo. Člen 54 navedene uredbe določa, se glede na prejete ponudbe na vsak posamičen razpis določi najvišji znesek pomoči za zgoščeno maslo z najmanjšo vsebnostjo maščob 96 %.

| (2) | Varščina za končno uporabo iz člena 53(4) Uredbe (ES) št. 1898/2005 se položi, da se zagotovi prevzem zgoščenega masla v trgovini na drobno. |
| --- | --- |

(2)

Varščina za končno uporabo iz člena 53(4) Uredbe (ES) št. 1898/2005 se položi, da se zagotovi prevzem zgoščenega masla v trgovini na drobno.

| (3) | Glede na prejete ponudbe se določi najvišja pomoč v ustrezni višini in skladno s tem tudi varščina za končno uporabo. |
| --- | --- |

(3)

Glede na prejete ponudbe se določi najvišja pomoč v ustrezni višini in skladno s tem tudi varščina za končno uporabo.

| (4) | Ukrepi v tej uredbi so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za mleko in mlečne proizvode – |
| --- | --- |

(4)

Ukrepi v tej uredbi so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za mleko in mlečne proizvode –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Za 11. posamični razpis v okviru stalnega razpisa, ki se izvede v skladu z Uredbo (ES) št. 1898/2005, znaša najvišji znesek pomoči za zgoščeno maslo z najmanjšo vsebnostjo maščob 96 %, kot je navedeno v členu 47(1) navedene uredbe, 26,8 EUR/100 kg.

Varščina za končno uporabo iz člena 53(4) Uredbe (ES) št. 1898/2005 znaša 36 EUR/100 kg.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 17. junija 2006.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 16. junija 2006

Za Komisijo

J. L. DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 160, 26.6.1999, str. 48. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1913/2005 (UL L 307, 25.11.2005, str. 2).

1

(2)  UL L 308, 25.11.2005, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2107/2005 (UL L 337, 22.12.2005, str. 20).

2

---

| 17.6.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | L 165/14 |
| --- | --- | --- | --- |

17.6.2006

SL

Uradni list Evropske unije

L 165/14

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 893/2006

z dne 16. junija 2006

o določanju najnižje prodajne cene masla za 43. posamezni razpis, izdan v skladu z odprtim razpisom za oddajo ponudb iz Uredbe (ES) št. 2771/1999

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1255/1999 z dne 17. maja 1999 o skupni tržni ureditvi za mleko in mlečne izdelke (1), in zlasti člena 10(c),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Intervencijske agencije so v skladu s členom 21 Uredbe Komisije (ES) št. 2771/1999 z dne 16. decembra 1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1255/1999 glede intervencije na trgu masla in smetane (2) dale z odprtim razpisom za oddajo ponudb v prodajo določene količine mleka, ki so ga imele na zalogi. |
| --- | --- |

(1)

Intervencijske agencije so v skladu s členom 21 Uredbe Komisije (ES) št. 2771/1999 z dne 16. decembra 1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1255/1999 glede intervencije na trgu masla in smetane (2) dale z odprtim razpisom za oddajo ponudb v prodajo določene količine mleka, ki so ga imele na zalogi.

| (2) | Glede na ponudbe, ki so prispele na posamezen razpis, se v skladu s členom 24a Uredbe (ES) št. 2771/1999 določi najnižja prodajna cena ali pa se odloči, da se ne izbere nobenega ponudnika. |
| --- | --- |

(2)

Glede na ponudbe, ki so prispele na posamezen razpis, se v skladu s členom 24a Uredbe (ES) št. 2771/1999 določi najnižja prodajna cena ali pa se odloči, da se ne izbere nobenega ponudnika.

| (3) | V luči prejetih ponudb se določi najnižja prodajna cena. |
| --- | --- |

(3)

V luči prejetih ponudb se določi najnižja prodajna cena.

| (4) | Ukrepi v tej uredbi so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za mleko in mlečne proizvode – |
| --- | --- |

(4)

Ukrepi v tej uredbi so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za mleko in mlečne proizvode –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Za 43. posamični razpis na podlagi Uredbe (ES) št. 2771/1999, v skladu s katerim je rok za oddajo ponudb potekel 13. junija 2006, se najnižja prodajna cena za maslo določi na 250,00 EUR/100 kg.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 17. junija 2006.

Ta Uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 16. junija 2006

Za Komisijo

J. L. DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 160, 26.6.1999, str. 48. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 1913/2005 (UL L 307, 25.11.2005, str. 2).

1

(2)  UL L 333, 24.12.1999, str. 11. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1802/2005 (UL L 290, 4.11.2005, str. 3).

2

---

| 17.6.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | L 165/15 |
| --- | --- | --- | --- |

17.6.2006

SL

Uradni list Evropske unije

L 165/15

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 894/2006

z dne 16. junija 2006

o spremembi reprezentativnih cen in zneskov dodatnih uvoznih dajatev za nekatere proizvode v sektorju sladkorja, ki jih določa Uredba (ES) št. 1011/2005, za tržno leto 2005/2006

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1260/2001 z dne 19. junija 2001 o skupni ureditvi trgov za sladkor (1),

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 1423/95 z dne 23. junija 1995 o podrobnih izvedbenih pravilih za uvoz proizvodov v sektorju sladkorja, razen melase (2), in zlasti drugega stavka druge alinee odstavka 2 člena 1 ter odstavka 1 člena 3 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Zneski reprezentativnih cen in dodatnih dajatev, ki veljajo za uvoz belega sladkorja, surovega sladkorja in nekaterih sirupov za tržno leto 2005/2006, so bili določeni z Uredbo Komisije (ES) št. 1011/2005 (3). Navedene cene in dolžnosti so bile nazadnje spremenjene z Uredbo Komisije (ES) št. 823/2006 (4). |
| --- | --- |

(1)

Zneski reprezentativnih cen in dodatnih dajatev, ki veljajo za uvoz belega sladkorja, surovega sladkorja in nekaterih sirupov za tržno leto 2005/2006, so bili določeni z Uredbo Komisije (ES) št. 1011/2005 (3). Navedene cene in dolžnosti so bile nazadnje spremenjene z Uredbo Komisije (ES) št. 823/2006 (4).

| (2) | Podatki, s katerimi Komisija trenutno razpolaga, vodijo do sprememb navedenih zneskov, v skladu s pravili in metodami iz Uredbe (ES) št. 1423/95 – |
| --- | --- |

(2)

Podatki, s katerimi Komisija trenutno razpolaga, vodijo do sprememb navedenih zneskov, v skladu s pravili in metodami iz Uredbe (ES) št. 1423/95 –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Reprezentativne cene in dodatne uvozne dajatve za proizvode iz člena 1 Uredbe (ES) št. 1423/95, določene v Uredbi (ES) št. 1011/2005 za tržno leto 2005/2006, se spremenijo in so navedene v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 17. junija 2006.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 16. junija 2006

Za Komisijo

J. L. DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 178, 30.6.2001, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 39/2004 (UL L 6, 10.1.2004, str. 16).

1

(2)  UL L 141, 24.6.1995, str. 16. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 624/98 (UL L 85, 20.3.1998, str. 5).

2

(3)  UL L 170, 1.7.2005, str. 35.

3

(4)  UL L 148, 2.6.2006, str. 40.

4

---

PRILOGA

Spremenjeni zneski reprezentativnih cen in dodatnih uvoznih dajatev za beli sladkor, surovi sladkor in proizvode pod oznako KN 1702 90 99, ki se uporabljajo od 17. junija 2006

| (EUR) |
| --- |
| Oznaka KN | Višina reprezentativnih cen na 100 kg neto teže zadevnega proizvoda | Višina dodatnih dajatev na 100 kg neto teže zadevnega proizvoda |
| 1701 11 10 (1) | 29,48 | 2,44 |
| 1701 11 90 (1) | 29,48 | 6,79 |
| 1701 12 10 (1) | 29,48 | 2,31 |
| 1701 12 90 (1) | 29,48 | 6,36 |
| 1701 91 00 (2) | 36,79 | 6,84 |
| 1701 99 10 (2) | 36,79 | 3,30 |
| 1701 99 90 (2) | 36,79 | 3,30 |
| 1702 90 99 (3) | 0,37 | 0,30 |

(EUR)

Oznaka KN

Višina reprezentativnih cen na 100 kg neto teže zadevnega proizvoda

Višina dodatnih dajatev na 100 kg neto teže zadevnega proizvoda

1701 11 10 (1)

29,48

2,44

1701 11 90 (1)

29,48

6,79

1701 12 10 (1)

29,48

2,31

1701 12 90 (1)

29,48

6,36

1701 91 00 (2)

36,79

6,84

1701 99 10 (2)

36,79

3,30

1701 99 90 (2)

36,79

3,30

1702 90 99 (3)

0,37

0,30

---

(1)  Določitev za standardno kakovost v skladu s točko II Priloge I k Uredbi Sveta (ES) št. 1260/2001 (UL L 178, 30.6.2001, str. 1).

(2)  Določitev za standardno kakovost v skladu s točko I Priloge I k Uredbi (ES) št. 1260/2001.

(3)  Določitev za 1 % vsebnosti saharoze.

---

II Akti, katerih objava ni obvezna

Komisija

| 17.6.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | L 165/17 |
| --- | --- | --- | --- |

17.6.2006

SL

Uradni list Evropske unije

L 165/17

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 20. aprila 2004

o zaključku postopka proti Italiji, deželi Furlaniji-Julijski krajini v zvezi z ukrepi iz Osnutka zakona št. 106/1/A – „Pomoč za vzpostavitev infrastrukture in storitev v prevozu blaga, prestrukturiranje cestnega prevoza tovora in razvoj kombiniranega prevoza“

(notificirano pod dokumentarno številko C(2004) 1376)

(Besedilo v italijanskem jeziku je edino verodostojno)

(Besedilo velja za EGP)

(2006/417/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti prvega pododstavka člena 88(2) Pogodbe,

ob upoštevanju Sporazuma o ustanovitvi Evropskega gospodarskega prostora in zlasti člena 62(1)(a) Sporazuma,

po pozivu zainteresiranim strankam, naj predložijo svoje pripombe v skladu z navedenimi določbami (1),

ob upoštevanju naslednjega:

1.   POSTOPEK

| (1) | Italijanski organi so z dopisom z dne 5. februarja 2001, ki je bil evidentiran pri Generalnem sekretariatu 9. februarja 2001, v skladu s členom 88(3) Pogodbe ES obvestili Komisijo o osnutku deželnega zakona za razvoj kombiniranega prevoza. Generalni sekretariat Evropske komisije je obvestilo evidentiral pod št. N 134/01. |
| --- | --- |

(1)

Italijanski organi so z dopisom z dne 5. februarja 2001, ki je bil evidentiran pri Generalnem sekretariatu 9. februarja 2001, v skladu s členom 88(3) Pogodbe ES obvestili Komisijo o osnutku deželnega zakona za razvoj kombiniranega prevoza. Generalni sekretariat Evropske komisije je obvestilo evidentiral pod št. N 134/01.

| (2) | Ker je bilo obvestilo nepopolno, je Komisija zahtevala dodatne informacije z dopisom št. D(01) 5496 z dne 5. aprila 2001. Odgovor na ta dopis je bil prejet 20. junija 2001 in evidentiran pod referenco DG TREN A/61295. |
| --- | --- |

(2)

Ker je bilo obvestilo nepopolno, je Komisija zahtevala dodatne informacije z dopisom št. D(01) 5496 z dne 5. aprila 2001. Odgovor na ta dopis je bil prejet 20. junija 2001 in evidentiran pod referenco DG TREN A/61295.

| (3) | Komisija je italijanskim organom dopis z zahtevo po dodatnih informacijah poslala 27. avgusta 2001. Italijanski organi so prosili za podaljšanje roka za predložitev odgovora na zahtevo z dopisom z dne 9. oktobra 2001, ki je bil evidentiran pod referenco DG TREN A/67862. Službe Komisije so odobrile podaljšanje roka z dopisom z dne 9. novembra 2001. Dne 19. decembra 2001 je potekal sestanek med predstavniki Komisije in italijanskih organov. Odgovor na drugo zahtevo po informacijah je bil prejet v dopisu z dne 24. julija 2002 in evidentiran pod referenco DG TREN A/64121. |
| --- | --- |

(3)

Komisija je italijanskim organom dopis z zahtevo po dodatnih informacijah poslala 27. avgusta 2001. Italijanski organi so prosili za podaljšanje roka za predložitev odgovora na zahtevo z dopisom z dne 9. oktobra 2001, ki je bil evidentiran pod referenco DG TREN A/67862. Službe Komisije so odobrile podaljšanje roka z dopisom z dne 9. novembra 2001. Dne 19. decembra 2001 je potekal sestanek med predstavniki Komisije in italijanskih organov. Odgovor na drugo zahtevo po informacijah je bil prejet v dopisu z dne 24. julija 2002 in evidentiran pod referenco DG TREN A/64121.

| (4) | Komisija je italijanskim organom nov dopis z zahtevo po dodatnih informacijah poslala 7. oktobra 2002. Odgovor je bil prejet v dopisu z dne 21. novembra 2002 (referenca SG (2002) A/11582). Dodaten sestanek s predstavniki italijanskih organov je potekal 18. decembra 2002. |
| --- | --- |

(4)

Komisija je italijanskim organom nov dopis z zahtevo po dodatnih informacijah poslala 7. oktobra 2002. Odgovor je bil prejet v dopisu z dne 21. novembra 2002 (referenca SG (2002) A/11582). Dodaten sestanek s predstavniki italijanskih organov je potekal 18. decembra 2002.

| (5) | Komisija je zahtevala dodatna pojasnila z dopisom z dne 22. januarja 2003. Odgovor je bil poslan v dopisu z dne 25. marca 2003 (referenca DG TREN A/16616). |
| --- | --- |

(5)

Komisija je zahtevala dodatna pojasnila z dopisom z dne 22. januarja 2003. Odgovor je bil poslan v dopisu z dne 25. marca 2003 (referenca DG TREN A/16616).

| (6) | Komisija je poslala zadnji dopis 27. maja 2003. Odgovor na zahteve v njem je bil poslan v dopisu z dne 4. julija 2003 (referenca SG A/6389). Zaključna pojasnila so bila prejeta v dopisu z dne 17. julija 2003 (referenca SG A/6942). |
| --- | --- |

(6)

Komisija je poslala zadnji dopis 27. maja 2003. Odgovor na zahteve v njem je bil poslan v dopisu z dne 4. julija 2003 (referenca SG A/6389). Zaključna pojasnila so bila prejeta v dopisu z dne 17. julija 2003 (referenca SG A/6942).

| (7) | Sklep Komisije o začetku postopka z dne 11. novembra 2003 je bil objavljen v Uradnem listu Evropske unije
   (2). Komisija je zainteresirane stranke pozvala k oddaji pripomb. |
| --- | --- |

(7)

Sklep Komisije o začetku postopka z dne 11. novembra 2003 je bil objavljen v Uradnem listu Evropske unije
   (2). Komisija je zainteresirane stranke pozvala k oddaji pripomb.

| (8) | Italija je predložila svoje pripombe v dopisu z dne 27. januarja 2004, ki je bil evidentiran 28. januarja 2004. |
| --- | --- |

(8)

Italija je predložila svoje pripombe v dopisu z dne 27. januarja 2004, ki je bil evidentiran 28. januarja 2004.

| (9) | Komisija ni prejela pripomb drugih zainteresiranih strank. |
| --- | --- |

(9)

Komisija ni prejela pripomb drugih zainteresiranih strank.

2.   PODROBEN OPIS UKREPA POMOČI

2.1   Vrsta pomoči

| (10) | Ukrep pomoči, glede katerega je bil sprožen postopek, se je nanašal na začetno pomoč za razvoj novih storitev v železniškem in pomorskem prometu. Upravičenci do ukrepa pomoči, predvidenega v osnutku deželnega zakona, so bili (javni ali zasebni) subjekti, ki poslujejo v sektorju pretovarjanja, v obdobju, ne daljšem od treh let, za oblikovanje novih železniških storitev s točko za modalno izmenjavo v komercialnih pristaniščih ali večmodalnih terminalih v deželi ter za oblikovanje novih storitev kabotaže v pomorskem prometu za tovor, ki zapušča ali je namenjen v komercialna pristanišča v Furlaniji-Julijski krajini (člen 8 osnutka deželnega zakona št. 106/1/A). |
| --- | --- |

(10)

Ukrep pomoči, glede katerega je bil sprožen postopek, se je nanašal na začetno pomoč za razvoj novih storitev v železniškem in pomorskem prometu. Upravičenci do ukrepa pomoči, predvidenega v osnutku deželnega zakona, so bili (javni ali zasebni) subjekti, ki poslujejo v sektorju pretovarjanja, v obdobju, ne daljšem od treh let, za oblikovanje novih železniških storitev s točko za modalno izmenjavo v komercialnih pristaniščih ali večmodalnih terminalih v deželi ter za oblikovanje novih storitev kabotaže v pomorskem prometu za tovor, ki zapušča ali je namenjen v komercialna pristanišča v Furlaniji-Julijski krajini (člen 8 osnutka deželnega zakona št. 106/1/A).

2.2   Razlogi za začetek postopka

| (11) | Sklep Komisije, da začne postopek, določen v členu 88(2) Pogodbe, in da zahteva pojasnila od italijanskih organov, je posledica začetnega pregleda uradno priglašenega projekta. Izražena je bila zlasti zaskrbljenost, ali izvedbene rešitve zagotavljajo ukrepe, ki so potrebni in sorazmerni.
  Komisija je bila v dvomih zlasti glede vidikov, navedenih v uvodnih izjavah od 12 do 17. |
| --- | --- |

(11)

Sklep Komisije, da začne postopek, določen v členu 88(2) Pogodbe, in da zahteva pojasnila od italijanskih organov, je posledica začetnega pregleda uradno priglašenega projekta. Izražena je bila zlasti zaskrbljenost, ali izvedbene rešitve zagotavljajo ukrepe, ki so potrebni in sorazmerni.

Komisija je bila v dvomih zlasti glede vidikov, navedenih v uvodnih izjavah od 12 do 17.

| (12) | Izvedljivost programa pomoči: Ukrep je bil poleg storitev na nacionalni ravni namenjen tudi spodbujanju vzpostavitve storitev med deželo Furlanijo-Julijsko krajino ter srednjo in vzhodno Evropo. Komisija je menila, da bi morali italijanski organi za dolgoročno izvedljivost projekta zagotoviti podporo organov zadevnih držav. |
| --- | --- |

(12)

Izvedljivost programa pomoči: Ukrep je bil poleg storitev na nacionalni ravni namenjen tudi spodbujanju vzpostavitve storitev med deželo Furlanijo-Julijsko krajino ter srednjo in vzhodno Evropo. Komisija je menila, da bi morali italijanski organi za dolgoročno izvedljivost projekta zagotoviti podporo organov zadevnih držav.

| (13) | Upravičenec je moral zaračunavati uporabo takih novih storitev na način, ki je sorazmeren z intenzivnostjo prejete pomoči, vendar ta obveznost ni bila zadostno zagotovilo za izvedljivost teh storitev v prihodnosti. |
| --- | --- |

(13)

Upravičenec je moral zaračunavati uporabo takih novih storitev na način, ki je sorazmeren z intenzivnostjo prejete pomoči, vendar ta obveznost ni bila zadostno zagotovilo za izvedljivost teh storitev v prihodnosti.

| (14) | Sorazmernost: Načrtovana intenzivnost v višini 30 % dejanskih stroškov (opredeljenih kot razlika med nastalimi stroški in ustvarjenimi prihodki upravičenca pri zagotavljanju zadevne storitve) ne bi zagotovila, da bo upoštevana običajna (3) zgornja meja pomoči v višini 30 % upravičenih stroškov. |
| --- | --- |

(14)

Sorazmernost: Načrtovana intenzivnost v višini 30 % dejanskih stroškov (opredeljenih kot razlika med nastalimi stroški in ustvarjenimi prihodki upravičenca pri zagotavljanju zadevne storitve) ne bi zagotovila, da bo upoštevana običajna (3) zgornja meja pomoči v višini 30 % upravičenih stroškov.

| (15) | Nedovoljeno izkrivljanje konkurence: Načrtovani ukrep pomoči ne bi smel spreminjati pretoka prometa med sosednjimi pristanišči ali obstoječih intermodalnih storitev, in tako pritegniti prometa, ki se že opravlja intermodalno. |
| --- | --- |

(15)

Nedovoljeno izkrivljanje konkurence: Načrtovani ukrep pomoči ne bi smel spreminjati pretoka prometa med sosednjimi pristanišči ali obstoječih intermodalnih storitev, in tako pritegniti prometa, ki se že opravlja intermodalno.

| (16) | Predlog zakona ni vseboval mehanizmov za zagotovitev sprejemljive ravni izkrivljanja konkurence, ki bi nastala zaradi ukrepa. |
| --- | --- |

(16)

Predlog zakona ni vseboval mehanizmov za zagotovitev sprejemljive ravni izkrivljanja konkurence, ki bi nastala zaradi ukrepa.

| (17) | Komisija je menila, da objava v deželnem uradnem listu in objava povzetka obvestila v najmanj dveh dnevnih časopisih, od katerih se eden prodaja po vsej državi, ne zadostujeta za transparentnost in enako obravnavo gospodarskih subjektov. |
| --- | --- |

(17)

Komisija je menila, da objava v deželnem uradnem listu in objava povzetka obvestila v najmanj dveh dnevnih časopisih, od katerih se eden prodaja po vsej državi, ne zadostujeta za transparentnost in enako obravnavo gospodarskih subjektov.

3.   PRIPOMBE ITALIJE

V dopisu z dne 27. januarja 2004 so italijanski organi prek Stalnega predstavništva sporočili, da so sprejeli odločitev o umiku priglašenega ukrepa iz člena 8 osnutka zakona 106/1/A.

4.   SKLEPNE UGOTOVITVE

Zaradi umika ukrepa pomoči –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Komisija zaključi postopek, ki je bil uveden 11. novembra 2003.

Člen 2

Ta odločba je naslovljena na Italijansko republiko.

V Bruslju, 20. aprila 2004

Za Komisijo

Loyola DE PALACIO

Podpredsedníca

---

(1)  UL C 311, 20.12.2003, str. 18.

1

(2)  Glej opombo št. 1.

2

(3)  Najvišja intenzivnost pomoči, določena v predlogu Marco Polo, COM(2002) 54 konč. (UL C 126 E, 28.5.2002, str. 354); ukrep C 65/2000 Francija – „Začetna pomoč za storitve prevozov po morju na kratkih razdaljah“, (UL C 37, 3.2.2001, str. 16).

3

---

Akti, sprejeti v skladu z naslovom V Pogodbe o Evropski uniji

| 17.6.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | L 165/20 |
| --- | --- | --- | --- |

17.6.2006

SL

Uradni list Evropske unije

L 165/20

---

SKUPNI UKREP SVETA 2006/418/SZVP

z dne 12. junija 2006

o podpori dejavnostim MAAE na področju jedrske varnosti in preverjanja ter v okviru izvajanja Strategije EU proti širjenju orožja za množično uničevanje

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti člena 14 Pogodbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Evropski svet je 12. decembra 2003 sprejel Strategijo EU proti širjenju orožja za množično uničevanje, ki v Poglavju III opredeljuje ukrepe zoper njegovo širjenje, te pa je treba sprejeti tako v EU kot tudi v tretjih državah. |
| --- | --- |

(1)

Evropski svet je 12. decembra 2003 sprejel Strategijo EU proti širjenju orožja za množično uničevanje, ki v Poglavju III opredeljuje ukrepe zoper njegovo širjenje, te pa je treba sprejeti tako v EU kot tudi v tretjih državah.

| (2) | EU to strategijo dejavno izvaja in uveljavlja ukrepe iz Poglavja III, in sicer zlasti s sproščanjem finančnih sredstev, namenjenih podpori za posebne projekte, ki jih izvajajo večstranske institucije, kakršna je tudi Mednarodna agencija za atomsko energijo (MAAE). |
| --- | --- |

(2)

EU to strategijo dejavno izvaja in uveljavlja ukrepe iz Poglavja III, in sicer zlasti s sproščanjem finančnih sredstev, namenjenih podpori za posebne projekte, ki jih izvajajo večstranske institucije, kakršna je tudi Mednarodna agencija za atomsko energijo (MAAE).

| (3) | Svet je 17. novembra 2003 sprejel Skupno stališče 2003/805/SZVP (1) o vsesplošni uporabi in krepitvi multilateralnih sporazumov na področju neširjenja orožja za množično uničevanje in njegovih nosilcev. V omenjenem skupnem stališču se med drugim poziva k pospeševanju sklenitve celovitih sporazumov o nadzornih ukrepih in dodatnih protokolov z MAAE, Evropsko unijo pa se obvezuje, da deluje tako, da bodo dodatni protokoli in celoviti sporazumi o nadzornih ukrepih postali merilo sistema preverjanja MAAE. |
| --- | --- |

(3)

Svet je 17. novembra 2003 sprejel Skupno stališče 2003/805/SZVP (1) o vsesplošni uporabi in krepitvi multilateralnih sporazumov na področju neširjenja orožja za množično uničevanje in njegovih nosilcev. V omenjenem skupnem stališču se med drugim poziva k pospeševanju sklenitve celovitih sporazumov o nadzornih ukrepih in dodatnih protokolov z MAAE, Evropsko unijo pa se obvezuje, da deluje tako, da bodo dodatni protokoli in celoviti sporazumi o nadzornih ukrepih postali merilo sistema preverjanja MAAE.

| (4) | Svet je 17. maja 2004 sprejel Skupni ukrep 2004/495/SZVP (2) o podpori dejavnostim MAAE po Načrtu za jedrsko varnost in v okviru izvajanja Strategije EU proti širjenju orožja za množično uničevanje. |
| --- | --- |

(4)

Svet je 17. maja 2004 sprejel Skupni ukrep 2004/495/SZVP (2) o podpori dejavnostim MAAE po Načrtu za jedrsko varnost in v okviru izvajanja Strategije EU proti širjenju orožja za množično uničevanje.

| (5) | Svet je 18. julija 2005 sprejel Skupni ukrep 2004/574/SZVP (3) o podpori dejavnostim MAAE na področju jedrske varnosti in preverjanja ter v okviru izvajanja Strategije EU proti širjenju orožja za množično uničevanje. |
| --- | --- |

(5)

Svet je 18. julija 2005 sprejel Skupni ukrep 2004/574/SZVP (3) o podpori dejavnostim MAAE na področju jedrske varnosti in preverjanja ter v okviru izvajanja Strategije EU proti širjenju orožja za množično uničevanje.

| (6) | Kar zadeva EU, je Svet 22. decembra 2003 sprejel Direktivo 2003/122/Euratom (4) o nadzoru visoko-aktivnih zaprtih radioaktivnih virov in virov neznanega izvora; pomemben cilj ostaja krepitev nadzora nad visoko-aktivnimi radioaktivnimi viri sevanja v vseh tretjih državah v skladu z izjavo in Akcijskim načrtom G-8 o varovanju radioaktivnih virov. |
| --- | --- |

(6)

Kar zadeva EU, je Svet 22. decembra 2003 sprejel Direktivo 2003/122/Euratom (4) o nadzoru visoko-aktivnih zaprtih radioaktivnih virov in virov neznanega izvora; pomemben cilj ostaja krepitev nadzora nad visoko-aktivnimi radioaktivnimi viri sevanja v vseh tretjih državah v skladu z izjavo in Akcijskim načrtom G-8 o varovanju radioaktivnih virov.

| (7) | Julija 2005 so se države pogodbenice in Evropska skupnost za atomsko energijo soglasno dogovorile o spremembi Konvencije o fizičnem varovanju jedrskega materiala CPPNM, tako da bo področje njene uporabe zajemalo tudi jedrski material in objekte pri miroljubni domači uporabi in skladiščenju ter pri transportu, države pogodbenice pa bodo za kršitve morale predvideti kazenske sankcije. |
| --- | --- |

(7)

Julija 2005 so se države pogodbenice in Evropska skupnost za atomsko energijo soglasno dogovorile o spremembi Konvencije o fizičnem varovanju jedrskega materiala CPPNM, tako da bo področje njene uporabe zajemalo tudi jedrski material in objekte pri miroljubni domači uporabi in skladiščenju ter pri transportu, države pogodbenice pa bodo za kršitve morale predvideti kazenske sankcije.

| (8) | Od septembra 2005 je na voljo za podpis Mednarodna konvencija za preprečevanje jedrskega terorizma (Konvencija o jedrskem terorizmu). Ko bo začela veljati, bo države podpisnice obvezovala, da uveljavijo zakonodajo, s katero bodo te kršitve inkriminirane. |
| --- | --- |

(8)

Od septembra 2005 je na voljo za podpis Mednarodna konvencija za preprečevanje jedrskega terorizma (Konvencija o jedrskem terorizmu). Ko bo začela veljati, bo države podpisnice obvezovala, da uveljavijo zakonodajo, s katero bodo te kršitve inkriminirane.

| (9) | MAAE sledi enakim ciljem, kakor so navedeni v uvodnih izjavah od (3) do (8). Zanje si prizadeva z izvajanjem svojega Načrta za jedrsko varnost, ki se financira iz prostovoljnih prispevkov v Sklad za jedrsko varnost MAAE – |
| --- | --- |

(9)

MAAE sledi enakim ciljem, kakor so navedeni v uvodnih izjavah od (3) do (8). Zanje si prizadeva z izvajanjem svojega Načrta za jedrsko varnost, ki se financira iz prostovoljnih prispevkov v Sklad za jedrsko varnost MAAE –

SPREJEL NASLEDNJI SKUPNI UKREP:

Člen 1

1.   Zaradi takojšnjega in praktičnega izvajanja nekaterih elementov Strategije EU proti širjenju orožja za množično uničevanje, EU podpre dejavnosti MAAE na področju jedrske varnosti in preverjanja, in sicer v podporo naslednjim ciljem:

| — | čim bolj vsesplošni uporabi mednarodnih instrumentov na področju neširjenja in jedrske varnosti, vključno s celovitimi sporazumi o nadzornih ukrepih in Dodatnim protokolom; |
| --- | --- |

—

čim bolj vsesplošni uporabi mednarodnih instrumentov na področju neširjenja in jedrske varnosti, vključno s celovitimi sporazumi o nadzornih ukrepih in Dodatnim protokolom;

| — | izboljšanju zaščite materiala in opreme ter ustrezne tehnologije, ki bi lahko postali predmet širjenja, zagotavljanju zakonodajne in upravne pomoči na področju jedrske varnosti in nadzornih ukrepov; |
| --- | --- |

—

izboljšanju zaščite materiala in opreme ter ustrezne tehnologije, ki bi lahko postali predmet širjenja, zagotavljanju zakonodajne in upravne pomoči na področju jedrske varnosti in nadzornih ukrepov;

| — | izboljšanju odkrivanja nedovoljenega prometa z jedrskimi in drugimi radioaktivnimi snovmi ter odzivanja nanj. |
| --- | --- |

—

izboljšanju odkrivanja nedovoljenega prometa z jedrskimi in drugimi radioaktivnimi snovmi ter odzivanja nanj.

2.   Projekti MAAE, ki ustrezajo ukrepom iz Strategije EU, imajo naslednje cilje:

| — | okrepitev nacionalne zakonodajne in ureditvene infrastrukture za izvajanje mednarodnih instrumentov na področju jedrske varnosti in preverjanja, vključno s celovitimi sporazumi o varnostnih ukrepih in Dodatnim protokolom; |
| --- | --- |

—

okrepitev nacionalne zakonodajne in ureditvene infrastrukture za izvajanje mednarodnih instrumentov na področju jedrske varnosti in preverjanja, vključno s celovitimi sporazumi o varnostnih ukrepih in Dodatnim protokolom;

| — | pomoč državam pri krepitvi varnosti jedrskih in drugih radioaktivnih snovi ter nadzora nad njimi; |
| --- | --- |

—

pomoč državam pri krepitvi varnosti jedrskih in drugih radioaktivnih snovi ter nadzora nad njimi;

| — | okrepitev zmogljivosti držav za odkrivanje nedovoljenega prometa z jedrskim in drugim radioaktivnim snovmi ter za odzivanje nanj. |
| --- | --- |

—

okrepitev zmogljivosti držav za odkrivanje nedovoljenega prometa z jedrskim in drugim radioaktivnim snovmi ter za odzivanje nanj.

Ti projekti se bodo po prvotni oceni, ki jo bo izvedla skupina strokovnjakov, izvajali v državah, ki potrebujejo pomoč na teh področjih.

Projekti so podrobno opisani v Prilogi.

Člen 2

1.   Za izvajanje tega skupnega ukrepa je odgovorno predsedstvo, ki mu pomaga generalni sekretar/visoki predstavnik za SZVP (GS/VP). Komisija je v celoti vključena v to nalogo.

2.   Komisija nadzira pravilnost uporabe finančnega prispevka iz člena 3.

3.   Tehnično izvajanje projekta iz člena 1(2) se zaupa MAAE, ki svoje naloge opravlja pod pristojnostjo predsedstva in pod nadzorom GS/VP. V ta namen se GS/VP po potrebi dogovarja z MAAE.

4.   Upravičenke in ukrepe izbere izvajalec na podlagi prvotne ocene iz člena 1(2). Posvetovanja z državami članicami in Komisijo bodo potekala v okviru pristojne delovne skupine Sveta.

Člen 3

1.   Referenčni finančni znesek za izvajanje projektov iz člena 1(2) znaša 6 995 000 EUR.

2.   Pri upravljanju odhodkov, financiranih iz splošnega proračuna Evropske unije, kakor je opredeljeno v odstavku 1, veljajo postopki in pravila Skupnosti, ki se uporabljajo za proračunske zadeve, s tem da kakršno koli pred-financiranje ne ostane v lasti Skupnosti.

3.   Za namene izvrševanja odhodkov iz odstavka 1 Komisija sklene poseben dogovor o financiranju z MAAE v skladu s predpisi in pravili MAAE. S tem dogovorom se določi, da MAAE poskrbi za vidnost prispevka EU, ustrezno njegovemu obsegu.

Člen 4

Predsedstvo, ki mu pomaga GS/VP, poroča Svetu o izvajanju tega skupnega ukrepa na podlagi rednih poročil MAAE. Pri tem popolnoma sodeluje tudi Komisija, ki zagotavlja podatke o finančnih vidikih izvajanja projekta iz člena 1(2).

Člen 5

Ta skupni ukrep začne veljati z dnem sprejetja.

Veljati preneha 12. septembra 2007.

Člen 6

Ta skupni ukrep se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V Luxembourgu, 12. junija 2006

Za Svet

Predsednica

U. PLASSNIK

---

(1)  UL L 302, 20.11.2003, str. 34.

1

(2)  UL L 182, 19.5.2004, str. 46.

2

(3)  UL L 193, 23.7.2005, str. 44.

3

(4)  UL L 346, 31.12.2003, str. 57.

4

---

PRILOGA

Podpora EU dejavnostim MAAE na področju jedrske varnosti in preverjanja ter v okviru izvajanja Strategije EU proti širjenju in orožju za množično uničevanje

1.   Opis

Mednarodna skupnost je ugotovila, zlasti na mednarodni konferenci o jedrski varnosti z delovnim naslovom „Global Directions for the Future“ (Globalne usmeritve za prihodnost), ki je marca 2005 potekala v Londonu, da nevarnost uspešnih jedrskih terorističnih dejanj ostaja še naprej velika. Mednarodna skupnost se je odzvala silovito in dala več pobud, da bi preprečili, da bi se jedrske ali druge radioaktivne snovi znašle v rokah zločincev in teroristov.

Preverjanje MAAE vsekakor ostaja nepogrešljivo sredstvo za vzpostavljanje zaupanja med državami v kontekstu prizadevanj za neširjenje jedrskega orožja ter za razvoj miroljubne uporabe jedrskega materiala.

Nedavni premiki na mednarodnem prizorišču so prinesli niz novih in okrepljenih mednarodnih instrumentov, ki so pomembni za jedrsko varnost in preverjanje: julija 2005 so države pogodbenice sprejele Spremembo CPPNM; od septembra 2005 je na voljo za podpis Konvencija o jedrskem terorizmu; aprila 2004 pa je Varnostni svet ZN sprejel Resolucijo 1540 o orožju za množično uničevanje in nedržavnih akterjih. Varnostni svet ZN je leta 2001 v Resoluciji 1373 države pozval, naj čimprej pristopijo k ustreznim konvencijam in protokolom, ki se nanašajo na terorizem.

Do sedaj se je k izvajanju Pravil ravnanja za varnost in zaščito radioaktivnih virov politično zavezalo 80 držav (1). Poleg tega sta v letu 2005 Generalna konferenca in Svet guvernerjev MAAE sprejela več resolucij in sklepov o krepitvi sistema varnostnih ukrepov MAAE (2).

Državam bi uveljavljanje teh mednarodnih instrumentov utegnila vsaj v določenem delu znatno olajšati pomoč v okviru Načrta za jedrsko varnost MAAE za obdobje 2006–2009, ki ga je septembra 2005 potrdil Svet guvernerjev MAAE (3). Gre za nadaljevanje Načrta dejavnosti za zaščito pred jedrskim terorizmom za obdobje 2003–2005 (4). Novi Načrt za jedrsko varnost obravnava dejavnosti na treh področjih: (1) ocena potreb, analiza in usklajevanje, (2) preprečevanje in (3) odkrivanje in odziv. Prav tako vsebuje del o „Dejavnostih v podporo jedrski varnosti“, ki zajema dejavnosti, prvotno navedene zaradi njihovih varnostnih in nadzornih ciljev, vendar se zanje šteje, da pomembno prispevajo tudi k jedrski varnosti.

Mednarodni varnostni ukrepi, ki jih uveljavlja MAAE, predstavljajo ključno sredstvo pri preverjanju, ali države ravnajo skladno s svojimi posebnimi zavezami in obveznosti glede neširjenja. Nadvse pomembno je, da se uveljavi nacionalna zakonodaja, potrebna za izvajanje celovitega sporazuma o nadzornih ukrepih z MAAE in po potrebi Dodatnega protokola (5). Za izvajanje takšnega sporazuma mora vsaka država pogodbenica imeti učinkovit državni sistem vodenja evidenc jedrskih materialov in nadzora nad njimi (SSAC). Svet guvernerjev MAAE je septembra 2005 sekretariat MAAE zaprosil, naj državam, ki so sklenile celovit sporazum o nadzornih ukrepih, temu pa je bil dodan še protokol o manjših količinah, tudi nečlanicam, z razpoložljivimi sredstvi pomaga pri vzpostavitvi in skrbi za takšne SSAC.

V Načrtu za jedrsko varnost za obdobje 2006–2009 so zapisani cilji, podobni tistim iz nekaterih delov Strategije EU proti širjenju orožja za množično uničevanje. Ti predvidevajo celovit pristop k jedrski varnosti, ki bo v vseh fazah („od zibeli do groba“) zagotavljal upravni nadzor, evidentiranost in varovanje jedrskih in drugih radioaktivnih snovi med uporabo, skladiščenjem in transportom, tako kratkoročno kot dolgoročno. Za primer, da varovanje odpove, pa je treba določiti varnostne ukrepe, s pomočjo katerih bo mogoče odkriti krajo ali poskuse tihotapljenja tega materiala preko mednarodnih meja in se odzvati na storjena zlonamerna dejanja z jedrskimi in drugimi radioaktivnimi snovmi.

MAAE zaključuje izvajanje Skupnega ukrepa Sveta 2004/495/SZVP in izvaja Skupni ukrep Sveta 2005/574/SZVP. S pomočjo, ki jo je prispevala EU, je MAAE sprožila obsežne dejavnosti v podporo prizadevanjem držav prejemnic na območju Kavkaza, Srednje Azije, Jugovzhodne Evrope in Balkana, na severnoafriškem in sredozemskem območju Bližnjega vzhoda, katerih namen je okrepiti jedrsko varnost in uveljaviti mednarodne nadzorne ukrepe v teh državah.

Povpraševanje po podpori za ta prizadevanja je v državah članicah MAAE in tudi v državah, ki niso njene članice, še naprej veliko. Do podpore upravičene države so:

| — | v Jugo-vzhodni Evropi: Turčija, Albanija, Bosna in Hercegovina, Hrvaška, Srbija in Črna gora, Republika Moldavija in Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija; |
| --- | --- |

—

v Jugo-vzhodni Evropi: Turčija, Albanija, Bosna in Hercegovina, Hrvaška, Srbija in Črna gora, Republika Moldavija in Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija;

| — | na srednje-azijskem območju: Kazahstan, Kirgizistan, Uzbekistan, Tadžikistan in Turkmenistan; |
| --- | --- |

—

na srednje-azijskem območju: Kazahstan, Kirgizistan, Uzbekistan, Tadžikistan in Turkmenistan;

| — | na območju Kavkaza: Armenija, Azerbajdžan in Gruzija; |
| --- | --- |

—

na območju Kavkaza: Armenija, Azerbajdžan in Gruzija;

| — | na območju Sredozemlja in Bližnjega vzhoda: Izrael, Jordanija, Libanon, Sirska arabska republika in |
| --- | --- |

—

na območju Sredozemlja in Bližnjega vzhoda: Izrael, Jordanija, Libanon, Sirska arabska republika in

| — | v Afriki
   (6): vsega skupaj naj bi bilo v okviru različnih projektov v Afriki podpore za jedrsko varnost deležnih kakih 20–25 držav. Še več držav pa bi utegnilo biti vključenih v usposabljanja na ravni regij. |
| --- | --- |

—

v Afriki
   (6): vsega skupaj naj bi bilo v okviru različnih projektov v Afriki podpore za jedrsko varnost deležnih kakih 20–25 držav. Še več držav pa bi utegnilo biti vključenih v usposabljanja na ravni regij.

Dokončni izbor afriških držav, ki naj bi bile deležne podpore, bo opravljen glede na ugotovitve v fazi ocene potreb, pri kateri bo šlo za ocenjevalne misije in ustrezno pregledovanje že obstoječih podatkov na sedežu. Podporne dejavnosti za vsak projekt bodo osredotočene na tiste države v tej regiji, ki so na vsakokratnem projektnem področju najbolj dejavne:

| — | nadgradnja fizičnega varovanja je predvidena v šestih od tistih osmih držav v tej regiji, ki imajo jedrske reaktorje. Krepitev zaščite radioaktivnih virov je predvidena v petih do sedmih državah izmed tistih desetih, v katerih se uporabljajo in skladiščijo najmanj varovani viri; |
| --- | --- |

—

nadgradnja fizičnega varovanja je predvidena v šestih od tistih osmih držav v tej regiji, ki imajo jedrske reaktorje. Krepitev zaščite radioaktivnih virov je predvidena v petih do sedmih državah izmed tistih desetih, v katerih se uporabljajo in skladiščijo najmanj varovani viri;

| — | zagotovitev podpore za nadgradnjo zmogljivosti za odkrivanje nedovoljenega prometa z jedrskimi in drugimi radioaktivnimi snovmi je predvidena za pet do šest držav, ki glede na podatke, s katerimi razpolaga MAAE, in upoštevajoč prisotnost jedrskega materiala in radioaktivnih virov v zadevnih in sosednjih državah, predstavljajo največje tveganje nedovoljenega prometa; |
| --- | --- |

—

zagotovitev podpore za nadgradnjo zmogljivosti za odkrivanje nedovoljenega prometa z jedrskimi in drugimi radioaktivnimi snovmi je predvidena za pet do šest držav, ki glede na podatke, s katerimi razpolaga MAAE, in upoštevajoč prisotnost jedrskega materiala in radioaktivnih virov v zadevnih in sosednjih državah, predstavljajo največje tveganje nedovoljenega prometa;

| — | zagotovitev ocenitve in podpore za nadzorno infrastrukturo v zvezi z varstvom pred sevanji in zaščito radioaktivnih virov je predvidena za dvanajst držav, za katere se šteje, da so najbolj potrebne izboljšav pri nadzorni infrastrukturi. Zagotovitev podpore na zakonodajnem področju je predvidena za šest držav; |
| --- | --- |

—

zagotovitev ocenitve in podpore za nadzorno infrastrukturo v zvezi z varstvom pred sevanji in zaščito radioaktivnih virov je predvidena za dvanajst držav, za katere se šteje, da so najbolj potrebne izboljšav pri nadzorni infrastrukturi. Zagotovitev podpore na zakonodajnem področju je predvidena za šest držav;

| — | usposabljanje bi ponudili po regijah v Afriki za kar se da veliko število udeležencev v okviru razpoložljivih sredstev. |
| --- | --- |

—

usposabljanje bi ponudili po regijah v Afriki za kar se da veliko število udeležencev v okviru razpoložljivih sredstev.

Najprej bodo ocenjene potrebe po izboljšavah jedrske varnosti v državah iz zadevnega skupnega ukrepa EU, in sicer z namenom, da se opredelijo prednostne naloge pri podpori. V ta namen bo skupina priznanih strokovnjakov ocenila sedanje stanje sistema jedrske varnosti, ki so ga te države že vzpostavile, in predložila priporočila za izboljšave. Priporočila bodo temelj za določitev kasnejše pomoči; v njih bo obravnavano sedanje stanje in potrebe po izboljšavah pri preprečevanju in odkrivanju zlonamernih dejanj ter pri odzivanju na dejanja z jedrskimi in drugimi radioaktivnimi snovmi, vključno s tistimi iz nejedrske uporabe, pa tudi jedrskih objektov. Pri določanju držav za vsak projekt bodo postavljene prioritete, ki bi se krile iz proračuna, razpoložljivega zahvaljujoč podpori EU. Razvoj človeških virov se bo izvajal kot del utečenega programa usposabljanja pri MAAE, ki je v veliki meri regionalno naravnano. V okviru razpoložljivih finančnih virov se bo spodbujalo sodelovanje strokovnjakov iz kar se da velikega števila upravičenih držav.

Nato bodo v izbranih državah potekali projekti na treh področjih:

1.   Pomoč pri pripravi zakonodaje in upravnih predpisov

Pravno podlago za jedrsko varnost pretežno sestavljajo mednarodni instrumenti in priznana načela (pogodbe, konvencije, sporazumi, merila, standardi MAAE, pravila ravnanja in usmeritveni dokumenti ter priporočila), ki jih uveljavljajo nacionalni organi za nadzor nad jedrskim materialom in drugimi radioaktivnimi viri. Ta široka paleta predpisov (veliko jih je bilo razvitih pod okriljem MAAE) zagotavlja okvir, v katerem se jedrski material, druge radioaktivne snovi ali z njimi povezani objekti uporabljajo varno in varovano – tako za države z obsežnimi jedrskimi programi kot tudi za tiste z jedrskimi dejavnostmi manjšega obsega.

Ustrezna nacionalna zakonodaja in upravna nadzorna infrastruktura pomenita predpogoj za uspešno ureditev jedrske varnosti. V nacionalnih izvedbenih predpisih je treba poskrbeti za okvir z načeli in splošnimi določbami, ki bo pooblaščenim vladnim subjektom omogočal izvrševanje potrebnih upravnih funkcij in urejal ravnanje vseh oseb, ki se ukvarjajo z zadevnimi dejavnostmi. V mnogih državah je tovrstna zakonodaja neustrezna, nadzorne infrastrukture pa sploh ni ali je prav tako neustrezna. Te vrzeli v povezavi z neučinkovitimi upravnim nadzornimi infrastrukturami botrujejo šibkosti svetovne varnostne ureditve. Zato bi si morali kot cilj zastaviti okrepitev ali vzpostavitev primernih nacionalnih zakonodajnih in nadzornih okvirov ter dejansko uporabo ustreznih ukrepov.

Radioaktivni materiali se pogosto uporabljajo v nejedrske namene, npr. v medicini ali industriji. Nekateri od teh virov so visoko radioaktivni in spadajo v kategorije od 1 do 3, kakor so opredeljene v dokumentu MAAE „Kategorizacija radioaktivnih virov sevanja“. Brez ustreznega upravnega nadzora in varovanja lahko ti viri pridejo v napačne roke in se uporabijo pri zlonamernih dejavnostih. Nadzorna infrastruktura za varstvo pred sevanji in za zaščito radioaktivnih virov mora biti dejansko učinkovita in delovati ustrezno v skladu z mednarodnimi standardi, smernicami iz Pravil ravnanja za varnost in zaščito radioaktivnih virov in najboljšo prakso.

Sklenitev sporazumov o nadzornih ukrepih in Dodatnih protokolov z MAAE je učinkovit ukrep, ki spodbuja strog nacionalni in mednarodni nadzor nad jedrskim materialom ter z njim povezanih tehnologij. Pomembno je, da se nacionalnih izvedbenih predpisih jasno opredelijo jedrske dejavnosti, obrati, objekti in material, za katere bodo veljali nadzorni ukrepi. Poleg tega morajo države, ki so sklenile Dodatni protokol, poskrbeti za izboljšanje nacionalnih izvedbenih predpisov in tako omogočiti izpolnjevanje dodatnih obveznosti, izhajajočih iz Dodatnega protokola. Zlasti je treba notranjo zakonodajo države revidirati tako, da se razširijo pristojnosti in pooblastila upravnega organa, ki je bil določen za namene izvajanja in uporabe sklenjenih sporazumov o nadzornih ukrepih.

Države sprejmejo obveznost, da bodo izpolnjevale mednarodna merila v zvezi z jedrsko varnostjo, tudi, ko postanejo pogodbenice Konvencije o fizičnem varovanju jedrskega materiala in jedrskih objektov, CPPNM, z ratifikacijo Spremembe CPPNM in ko postanejo pogodbenice Konvencije o jedrskem terorizmu. Nadalje Varnostna resolucija Sveta Združenih narodov 1540 (2004) vse države obvezuje k vzpostavitvi notranjega nadzora, vključno z vzpostavitvijo ustreznega nadzora nad materiali, povezanimi z jedrskim orožjem.

Ukrepanje držav na področju jedrske varnosti, ki izhaja iz navedenih mednarodnih instrumentov, je privedlo do soočenja zavez v zvezi z varnostjo jedrskega materiala z objekti in drugimi radioaktivnimi viri. Med drugim se te zaveze nanašajo na ukrepe za vzpostavitev nadzorne infrastrukture za varstvo pred sevanji in zaščito radioaktivnih virov; ukrepe za evidentiranje in nadzor; ukrepe za fizično varovanje; nadzor nad uvozom in izvozom in inkriminiranje nezakonitih dejanj.

2.   Krepitev varnosti in nadzora nad jedrskimi in drugimi radioaktivnimi snovmi

Materiali, uporabljeni ali skladiščeni v jedrskih objektih in lokacijah, morajo biti ustrezno evidentirani in varovani, da se prepreči kraja ali sabotaža. Učinkovit nadzorni sistem bi moral določiti elemente, ki zahtevajo izvajanje na ravni države oziroma na ravni uporabnika.

Prav tako je bistvenega pomena, da se pred zlonamernimi dejanji med uporabo ali skladiščenjem fizično varujejo tudi močni in nevarovani radioaktivni viri iz nejedrskih uporab, ko pa niso več potrebni, jih je treba razgraditi in uskladiščiti ali odstraniti kot radioaktivne odpadke na varno in varovano mesto.

Vsaka država s celovitim sporazumom o nadzornih ukrepih mora vzpostaviti in skrbeti za SSAC, za katere veljajo varnostni ukrepi in nadzora nad njimi. Vendar pa MAAE ocenjuje, da takšnih sistemov v mnogih državah pogodbenicah teh sporazumov bodisi ni bodisi so neustrezni. Takšno stanje je razširjeno zlasti po približno 120 državah, v katerih ne obratuje noben jedrski objekt.

3.   Krepitev zmogljivosti držav za odkrivanje nedovoljenega prometa in za odzivanje nanj

Nedovoljen promet se nanaša na nedovoljen prejem, nabavo, rabo, prevoz ali odlaganje jedrskega materiala in drugih radioaktivnih snovi, ne glede na to, ali gre pri tem za namerno dejanje ali ne, in neodvisno od tega, ali se pri tem prečka mednarodna meja ali ne.

Brez materiala, pridobljenega na podlagi nedovoljenega prometa, teroristi ne morejo izdelati še tako preproste jedrske eksplozivne naprave ali radiološke razpršilne naprave. Poleg tega vedno obstaja možnost, da je bila z nedovoljenim prometom pridobljena tudi občutljiva oprema in tehnologija, potrebna za izdelavo občutljivega materiala, namenjenega za preprosto jedrsko eksplozivno napravo ali njeno izdelavo. Mogoče je sklepati, da morajo takšni materiali ali tehnologije preko meje, da prispejo na svoj končni cilj. Za boj proti nedovoljenemu prometu morajo zato države vzpostaviti ustrezne nadzorne pa tudi tehnične sisteme (vključno z uporabniku prijaznimi instrumenti) ter postopke in informacije, ki bodo na mejnih postajah na voljo za odkrivanje poskusov tihotapljenja radioaktivnih snovi (vključno s cepljivimi radioaktivnimi snovmi) ali nedovoljene trgovine z občutljivo opremo in tehnologijo.

Sprejeti je treba tudi učinkovite ukrepe v odziv na takšna dejanja in za morebitni zaseg radioaktivnega materiala. Uslužbenci organov pregona (carina, policija itd.) pogosto niso usposobljeni za rabo opreme za odkrivanje in se lahko zato na občutljivo opremo in tehnologijo ne spoznajo. Usposabljanje teh uradnikov je zato bistvenega pomena za uspeh vsakega od ukrepov, sprejetih za odkrivanje nedovoljenega prometa. Zaposlenim različnih kategorij bi bilo treba ponuditi različne oblike izobraževanja in usposabljanja, tako glede rabe instrumentov za odkrivanje kot tudi glede tolmačenja odčitkov teh instrumentov, da bi lahko sprejemali odločitve glede nadaljnjega postopanja.

Povpraševanja po podpori na tem področju je veliko, kar gre pripisati boljši osveščenosti o nevarnosti, pa tudi o razpoložljivosti opreme in metod za zmogljivejši mejni nadzor.

2.   CILJI

Splošni cilj: krepitev jedrske varnosti v izbranih državah.

2.1.   Ocenjevalna faza: financiranje mednarodnih misij za jedrsko varnost

MAAE bo izvedla ocenjevanje z namenom opredelitve potreb po krepitvi jedrske varnosti v zadevnih državah, v katerih takšno ocenjevanje še ni bilo dokončano. Za druge izbrane države pa bo že prej opravljena ocena posodobljena. Po potrebi se bo ocenjevalo fizično varovanje in varnost pri jedrskih in nejedrskih uporabah, uveljavljene ukrepe zoper nedovoljeni promet, pa tudi ustrezno pravno in nadzorno infrastrukturo. Rezultati celovite ocene bodo služili kot podlaga za izbor držav, v katerih se bodo izvajali projekti.

Pri zgoraj orisanih projektih:

| — | bo za vsako državo ocenjeno fizično varovanje jedrskih in drugih radioaktivnih snovi in varovanje vseh jedrskih ali raziskovalnih objektov ali lokacij, kjer se ti materiali uporabljajo ali skladiščijo. Določena bo skupina objektov in lokacij s temi materiali, ki naj bi bile kasneje deležne nadgradnje in podpore; |
| --- | --- |

—

bo za vsako državo ocenjeno fizično varovanje jedrskih in drugih radioaktivnih snovi in varovanje vseh jedrskih ali raziskovalnih objektov ali lokacij, kjer se ti materiali uporabljajo ali skladiščijo. Določena bo skupina objektov in lokacij s temi materiali, ki naj bi bile kasneje deležne nadgradnje in podpore;

| — | za vsako državo bodo ocenjene potrebe v zvezi z nadgradnjo zaščite radioaktivnih virov. Opredeljene bodo morebitne slabosti in pomanjkljivosti glede na mednarodne standarde in Pravila ravnanja, ki terjajo izboljšave nadzorne infrastrukture, opredeljene pa bodo tudi potrebe po boljšem varovanju močnih, nevarovanih virov. V okviru ocene bo določena tudi posebna oprema, potrebna za zaščito; |
| --- | --- |

—

za vsako državo bodo ocenjene potrebe v zvezi z nadgradnjo zaščite radioaktivnih virov. Opredeljene bodo morebitne slabosti in pomanjkljivosti glede na mednarodne standarde in Pravila ravnanja, ki terjajo izboljšave nadzorne infrastrukture, opredeljene pa bodo tudi potrebe po boljšem varovanju močnih, nevarovanih virov. V okviru ocene bo določena tudi posebna oprema, potrebna za zaščito;

| — | za vsako državo bodo ocenjene trenutne zmogljivosti za boj proti nedovoljenemu prometu, opredeljene bodo tudi potrebe v zvezi s potrebnimi izboljšavami; |
| --- | --- |

—

za vsako državo bodo ocenjene trenutne zmogljivosti za boj proti nedovoljenemu prometu, opredeljene bodo tudi potrebe v zvezi s potrebnimi izboljšavami;

| — | v vsaki državi bo ocenjen SSAC, opredeljene bodo tudi potrebe v zvezi s potrebnimi izboljšavami. |
| --- | --- |

—

v vsaki državi bo ocenjen SSAC, opredeljene bodo tudi potrebe v zvezi s potrebnimi izboljšavami.

2.2.   Izvajanje posebnih ukrepov, ki so bili na podlagi ocenjevalne faze opredeljeni kot prednostni

Projekt 1:

Pomoč pri pripravi zakonodaje in upravnih predpisov.

Namen projekta:

| — | okrepiti nacionalno zakonodajno in nadzorno infrastrukturo, ki ima opraviti z jedrskimi in drugimi radioaktivnimi snovmi, ob upoštevanju ustreznih mednarodnih instrumentov in priznanih načel na področju jedrske varnosti ter obstoječih sinergij z nacionalnimi sistemi varstva pred sevanji; |
| --- | --- |

—

okrepiti nacionalno zakonodajno in nadzorno infrastrukturo, ki ima opraviti z jedrskimi in drugimi radioaktivnimi snovmi, ob upoštevanju ustreznih mednarodnih instrumentov in priznanih načel na področju jedrske varnosti ter obstoječih sinergij z nacionalnimi sistemi varstva pred sevanji;

| — | okrepiti nacionalne zakonodajne okvire za izvajanje sporazumov o nadzornih ukrepih in dodatnih protokolov, sklenjenih med državami in Agencijo; |
| --- | --- |

—

okrepiti nacionalne zakonodajne okvire za izvajanje sporazumov o nadzornih ukrepih in dodatnih protokolov, sklenjenih med državami in Agencijo;

| — | okrepiti nacionalne nadzorne infrastrukture za varstvo pred sevanji in zaščito radioaktivnih virov. |
| --- | --- |

—

okrepiti nacionalne nadzorne infrastrukture za varstvo pred sevanji in zaščito radioaktivnih virov.

Rezultati projekta:

| — | razvoj in sprejetje celovite, usklajene in učinkovite zakonodaje na nacionalni ravni ter s tem prispevek k usklajenemu, okrepljenemu in splošneje razširjenemu sistemu jedrske varnosti; |
| --- | --- |

—

razvoj in sprejetje celovite, usklajene in učinkovite zakonodaje na nacionalni ravni ter s tem prispevek k usklajenemu, okrepljenemu in splošneje razširjenemu sistemu jedrske varnosti;

| — | razvoj in sprejetje potrebne nacionalne zakonodaje (v jezikih držav), potrebne, da bi države lahko izpolnjevale obveznosti iz sporazumov o nadzornih ukrepih in dodatnih protokolov, sklenjenih z Agencijo; |
| --- | --- |

—

razvoj in sprejetje potrebne nacionalne zakonodaje (v jezikih držav), potrebne, da bi države lahko izpolnjevale obveznosti iz sporazumov o nadzornih ukrepih in dodatnih protokolov, sklenjenih z Agencijo;

| — | vzpostavitev/nadgradnja nadzorne infrastrukture za varstvo pred sevanji in zaščito radioaktivnih virov s pomočjo Ocene infrastrukture za varstvo pred sevanji in zaščito radioaktivnih virov (RaSSIA), svetovanja, opreme ter izobraževanja in usposabljanja v skladu z mednarodnimi standardi, smernicami iz Pravil ravnanja za varnost in zaščito radioaktivnih virov in najboljšimi praksami. |
| --- | --- |

—

vzpostavitev/nadgradnja nadzorne infrastrukture za varstvo pred sevanji in zaščito radioaktivnih virov s pomočjo Ocene infrastrukture za varstvo pred sevanji in zaščito radioaktivnih virov (RaSSIA), svetovanja, opreme ter izobraževanja in usposabljanja v skladu z mednarodnimi standardi, smernicami iz Pravil ravnanja za varnost in zaščito radioaktivnih virov in najboljšimi praksami.

Projekt 2:

Krepitev varnosti in nadzora nad jedrskimi in drugimi radioaktivnimi snovmi

Namen projekta:

| — | v izbranih državah okrepiti fizično varovanje jedrskih objektov ter jedrskih in drugih radioaktivnih snovi pri jedrskih uporabah; |
| --- | --- |

—

v izbranih državah okrepiti fizično varovanje jedrskih objektov ter jedrskih in drugih radioaktivnih snovi pri jedrskih uporabah;

| — | v izbranih državah okrepiti nadzor in fizično varovanje radioaktivnih materialov pri nejedrskih uporabah ter |
| --- | --- |

—

v izbranih državah okrepiti nadzor in fizično varovanje radioaktivnih materialov pri nejedrskih uporabah ter

| — | okrepiti SSAC za izvajanje sporazumov o varnostnih ukrepih in Dodatnih protokolov, tudi v državah, ki imajo sklenjen „protokol o manjših količinah“. |
| --- | --- |

—

okrepiti SSAC za izvajanje sporazumov o varnostnih ukrepih in Dodatnih protokolov, tudi v državah, ki imajo sklenjen „protokol o manjših količinah“.

Rezultati projekta:

| — | nadgrajeno fizično varovanje jedrskih materialov in drugih radioaktivnih snovi na izbranih jedrskih objektih in napravah ter lokacijah; |
| --- | --- |

—

nadgrajeno fizično varovanje jedrskih materialov in drugih radioaktivnih snovi na izbranih jedrskih objektih in napravah ter lokacijah;

| — | zavarovanje ali po potrebi razgradnja in odstranitev ali preselitev nevarovanih virov pri nejedrskih uporabah v izbranih državah v varna in varovana skladišča; |
| --- | --- |

—

zavarovanje ali po potrebi razgradnja in odstranitev ali preselitev nevarovanih virov pri nejedrskih uporabah v izbranih državah v varna in varovana skladišča;

| — | nacionalna nadzorna infrastruktura za fizično varovanje izboljšana s pomočjo izvedencev; |
| --- | --- |

—

nacionalna nadzorna infrastruktura za fizično varovanje izboljšana s pomočjo izvedencev;

| — | vzpostavitev in skrb za učinkovite SSAC, ki bodo sposobni izvajati sporazume o nadzornih ukrepih in Dodatne protokole, tudi v državah, ki imajo sklenjen „protokol o manjših količinah“; |
| --- | --- |

—

vzpostavitev in skrb za učinkovite SSAC, ki bodo sposobni izvajati sporazume o nadzornih ukrepih in Dodatne protokole, tudi v državah, ki imajo sklenjen „protokol o manjših količinah“;

| — | zagotovljeno usposabljanje za uslužbence v državah, ki so upravičene do podpore. |
| --- | --- |

—

zagotovljeno usposabljanje za uslužbence v državah, ki so upravičene do podpore.

Projekt 3:

Krepitev zmogljivosti držav za odkrivanje nedovoljenega prometa in za odzivanje nanj

Namen projekta:

| — | v izbranih državah okrepiti zmogljivosti državnih organov za odkrivanje nedovoljenega prometa in za odzivanje nanj. |
| --- | --- |

—

v izbranih državah okrepiti zmogljivosti državnih organov za odkrivanje nedovoljenega prometa in za odzivanje nanj.

Rezultati projekta:

| — | ovrednotene izpopolnjene informacije, zbrane iz odprtih virov in državnih točk za stike, o nedovoljenem prometu z jedrskim materialom in s tem boljše poznavanje nedovoljenega prometa z jedrskim materialom in okoliščin, v katerih se odvija. Te informacije bodo olajšale določanje prednostnih nalog v sklopu boja proti nedovoljenemu prometa; |
| --- | --- |

—

ovrednotene izpopolnjene informacije, zbrane iz odprtih virov in državnih točk za stike, o nedovoljenem prometu z jedrskim materialom in s tem boljše poznavanje nedovoljenega prometa z jedrskim materialom in okoliščin, v katerih se odvija. Te informacije bodo olajšale določanje prednostnih nalog v sklopu boja proti nedovoljenemu prometa;

| — | v izbranih državah z izvedensko pomočjo vzpostavljeni nacionalni okviri za boj proti nedovoljenemu prometu in za izboljšanje nacionalnega usklajevanja nadzora nad čezmejnim pretokom radioaktivnih materialov, občutljive jedrske opreme in tehnologije; |
| --- | --- |

—

v izbranih državah z izvedensko pomočjo vzpostavljeni nacionalni okviri za boj proti nedovoljenemu prometu in za izboljšanje nacionalnega usklajevanja nadzora nad čezmejnim pretokom radioaktivnih materialov, občutljive jedrske opreme in tehnologije;

| — | na izbranih mejnih prehodih nadgrajena oprema za nadzor meje; |
| --- | --- |

—

na izbranih mejnih prehodih nadgrajena oprema za nadzor meje;

| — | zagotovljeno usposabljanje za uslužbence organov pregona v državah, ki so upravičene do podpore. |
| --- | --- |

—

zagotovljeno usposabljanje za uslužbence organov pregona v državah, ki so upravičene do podpore.

3.   TRAJANJE

Ocenjevanje bo izvedeno v treh mesecih po začetku veljavnosti Sporazuma o prispevku med Komisijo in MAAE. Ti trije projekti bodo potekali vzporedno v 12 mesecih po tem.

Skupno naj bi se ta skupni ukrep izvajal 15 mesecev.

4.   UPRAVIČENCI

Upravičenke so države, v katerih bodo potekala ocenjevanja in nato projekti. Njihovi organi bodo deležni pomoči, da bi razumeli, kje so njihove šibke točke, in podpore pri iskanju rešitev in povečanju varnosti. Merila glede določanja držav za projekte, končne izbire upravičenk in potreb, ki jih je treba obravnavati v izbranih državah, se določijo v posvetovanju med izvajalcem in predsedstvom, ob pomoči GS/VP visokega predstavnika, v tesnem sodelovanju z državami članicami in Komisijo v okviru pristojne delovne skupine Sveta. Te odločitve temeljijo – če je to primerno – na predlogih izvajalca v skladu s členom 2(1) tega skupnega ukrepa.

5.   IZVAJALEC

Izvedba projektov bo zaupana MAAE. Mednarodne misije za jedrsko varnost bodo izvedli strokovnjaki držav članic in MAAE na način, na kakršnega običajno delujejo misije MAAE. Zadevne tri projekte bo neposredno izvedlo osebje MAAE, strokovnjaki ali pogodbeniki, ki so izbrani v državah članicah MAAE. V primeru pogodbenikov bo MAAE naročila za blago, dela ali storitve v okviru tega skupnega ukrepa oddala v skladu z veljavnimi pravili in postopki MAAE, kot je določeno v Sporazumu z MAAE o prispevku Evropske skupnosti.

6.   UDELEŽENE TRETJE OSEBE

Ta projekt bo financiran 100 % s tem skupnim ukrepom. Strokovnjaki držav članic MAAE se lahko štejejo kot udeležene tretje osebe. Delovali bodo po standardnih pravilih delovanja strokovnjakov MAAE.

7.   POSEBNI POGOJI PRI ODDAJANJU DEL IN NAROČILIH

V nekaterih primerih, ko gre za izboljšanje varnostnih ukrepov za jedrske in druge radioaktivne snovi, npr. radioaktivne vire, ki jih je prvotno dobavljala Ruska federacija, se naročila za blago, dela in storitve lahko oddajo ponudnikom v Ruski federaciji, ki se spoznajo na rusko tehnologijo.

8.   OCENA POTREBNIH SREDSTEV

Prispevek EU bo kril ocenjevanje in izvajanje v točki 2.2 opisanih treh projektov. Ocenjeni stroški so naslednji:

| Ocena jedrske varnosti, vključno z misijami | 140 000 EUR |
| --- | --- |
| Projekt 1 | 1 200 000 EUR |
| Projekt 2 | 3 070 000 EUR |
| Projekt 3 | 2 385 000 EUR |

Ocena jedrske varnosti, vključno z misijami

140 000 EUR

Projekt 1

1 200 000 EUR

Projekt 2

3 070 000 EUR

Projekt 3

2 385 000 EUR

Poleg tega je vključena varnostna rezerva za nepredvidene stroške v višini približno 3 % upravičenih stroškov (skupaj v višini 200 000 EUR).

9.   REFERENČNI FINANČNI ZNESEK ZA KRITJE STROŠKOV PROJEKTA

Skupni stroški projekta znašajo 6 995 000 EUR.

---

(1)  GOV/2003/49-GC(47)/9. Tudi dokument „Ukrepi za utrditev mednarodnega sodelovanja na področju jedrske varnosti, varstva pred sevanji in varnosti transporta ter ravnanja z odpadki: pospeševanje učinkovite in trajnostne nacionalne nadzorne infrastrukture za nadzor nad radioaktivnimi viri“ (GOV/2004/52-GC(48)/15) vsebuje dele, ki so pomembni za sodelovanje med MAAE in EU v okviru Strategije EU proti širjenju orožja za množično uničevanje. Te dejavnosti so povzete tudi v „Dejavnostih v podporo jedrski varnosti“ in Načrtu za jedrsko varnost v obdobju 2006–2009, ki ga je pripravila MAAE.

(2)  Septembra 2005 je Svet guvernerjev Mednarodne agencije za atomsko energijo (MAAE) sklenil, da naj v korist krepitve sistema nadzornih ukrepov t.i. „protokol o manjših količinah“ („small quantities protocol“ – SQP) ostane del sistema nadzornih ukrepov Agencije, s pridržkom sprememb standardnega besedila in drugačnih meril za SQP; Generalna konferenca MAAE je na zasedanju leta 2005 sprejela resolucijo, v kateri je med drugim ugotovila, da takrat, ko ima država celovit sporazum o nadzornih ukrepih, ki ga dopolnjuje veljavni Dodatni protokol, to dvoje za to državo predstavljata višji standard preverjanja.

(3)  GOV/2005/50-GC(49)/17.

(4)  GOV/2002/10.

(5)  Glej Akcijski načrt Agencije za sklenitev čim več celovitih sporazumov in dodatnih protokolov, ki ga je objavila MAAE.

(6)  Alžirija, Angola, Benin, Bocvana, Burkina Faso, Burundi, Kamerun, Zelenortski otoki, Centralnoafriška republika, Čad, Komori, Kongo, Slonokoščena obala, Demokratična republika Kongo, Džibuti, Egipt, Ekvatorialna Gvineja, Eritreja, Etiopija, Gabon, Gambija, Gana, Gvineja, Gvineja Bissau, Kenija, Lesoto, Liberija, Libijska arabska džamahirija, Madagaskar, Malawi, Mali, Mavretanija, Mauritius, Maroko, Mozambik, Namibija, Niger, Nigerija, Ruanda, Sao Tome & Principe, Senegal, Sejšeli, Sierra Leone, Somalija, Južna Afrika, Sudan, Swaziland, Togo, Tunizija, Uganda, Združena republika Tanzanija, Zambija in Zimbabve.

---

| 17.6.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | L 165/30 |
| --- | --- | --- | --- |

17.6.2006

SL

Uradni list Evropske unije

L 165/30

---

SKUPNI UKREP SVETA 2006/419/SZVP

z dne 12. junija 2006

za podporo pri izvajanju Resolucije Varnostnega sveta Združenih narodov 1540 (2004) ter v okviru izvajanja Strategije EU proti širjenju orožja za množično uničevanje

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti člena 14 Pogodbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Evropski svet je 12. decembra 2003 sprejel Strategijo EU proti širjenju orožja za množično uničevanje, ki v poglavju III našteva ukrepe zoper njegovo širjenje, ki jih je treba sprejeti tako v EU kot tudi v tretjih državah. |
| --- | --- |

(1)

Evropski svet je 12. decembra 2003 sprejel Strategijo EU proti širjenju orožja za množično uničevanje, ki v poglavju III našteva ukrepe zoper njegovo širjenje, ki jih je treba sprejeti tako v EU kot tudi v tretjih državah.

| (2) | EU dejavno izvaja to strategijo in ukrepe iz poglavja III Strategije, zlasti s finančnimi sredstvi za podporo posebnih projektov, ki jih izvajajo multilateralne institucije, tako da državam, ki to potrebujejo, zagotavlja tehnično pomoč in strokovno znanje v zvezi z različnimi ukrepi za neširjenje orožja in spodbuja vlogo Varnostnega sveta Združenih narodov (VSZN). |
| --- | --- |

(2)

EU dejavno izvaja to strategijo in ukrepe iz poglavja III Strategije, zlasti s finančnimi sredstvi za podporo posebnih projektov, ki jih izvajajo multilateralne institucije, tako da državam, ki to potrebujejo, zagotavlja tehnično pomoč in strokovno znanje v zvezi z različnimi ukrepi za neširjenje orožja in spodbuja vlogo Varnostnega sveta Združenih narodov (VSZN).

| (3) | VSZN je 28. aprila 2004 soglasno sprejel Resolucijo 1540 (2004), ki je prvi mednarodni instrument, ki na enoten in celovit način obravnava orožje za množično uničevanje, načine njegovega dobavljanja in z njim povezane materiale. Za vse države uvaja zavezujoče obveznosti, s katerimi skušajo nedržavnim akterjem preprečiti dostop do takega orožja in z orožjem povezanega materiala in jih od tega odvrniti. |
| --- | --- |

(3)

VSZN je 28. aprila 2004 soglasno sprejel Resolucijo 1540 (2004), ki je prvi mednarodni instrument, ki na enoten in celovit način obravnava orožje za množično uničevanje, načine njegovega dobavljanja in z njim povezane materiale. Za vse države uvaja zavezujoče obveznosti, s katerimi skušajo nedržavnim akterjem preprečiti dostop do takega orožja in z orožjem povezanega materiala in jih od tega odvrniti.

| (4) | Resolucija VSZN 1540 (2004) je države pozvala, naj Odboru Varnostnega sveta, ustanovljenim z Resolucijo VSZN 1540 (2004) (v nadaljevanju „Odbor 1540“), predložijo poročilo o ukrepih, ki so jih sprejele ali jih nameravajo sprejeti za izvajanje Resolucije. Zato je predsedstvo v imenu EU 28. oktobra 2004 predložilo Poročilo Evropske unije o izvajanju Resolucije VSZN 1540 (2004), države članice EU pa so svoja poročila predložile posamezno. |
| --- | --- |

(4)

Resolucija VSZN 1540 (2004) je države pozvala, naj Odboru Varnostnega sveta, ustanovljenim z Resolucijo VSZN 1540 (2004) (v nadaljevanju „Odbor 1540“), predložijo poročilo o ukrepih, ki so jih sprejele ali jih nameravajo sprejeti za izvajanje Resolucije. Zato je predsedstvo v imenu EU 28. oktobra 2004 predložilo Poročilo Evropske unije o izvajanju Resolucije VSZN 1540 (2004), države članice EU pa so svoja poročila predložile posamezno.

| (5) | EU je pri tretjih državah napravila demarše, da bi spodbudila predložitev nacionalnih poročil v skladu z Resolucijo VSZN 1540 (2004). Priprava nacionalnih poročil zahteva precejšen trud in tehnično znanje s strani teh držav. Zato lahko tehnična podpora in izmenjava izkušenj, pridobljenih v postopku priprave nacionalnih poročil, ter sprejetje ukrepov za izvajanje Resolucije VSZN 1540 (2004) neposredno prispevajo k boljšemu izpolnjevanju zahteve po poročanju v skladu z Resolucijo in k njenemu dejanskemu izvajanju. |
| --- | --- |

(5)

EU je pri tretjih državah napravila demarše, da bi spodbudila predložitev nacionalnih poročil v skladu z Resolucijo VSZN 1540 (2004). Priprava nacionalnih poročil zahteva precejšen trud in tehnično znanje s strani teh držav. Zato lahko tehnična podpora in izmenjava izkušenj, pridobljenih v postopku priprave nacionalnih poročil, ter sprejetje ukrepov za izvajanje Resolucije VSZN 1540 (2004) neposredno prispevajo k boljšemu izpolnjevanju zahteve po poročanju v skladu z Resolucijo in k njenemu dejanskemu izvajanju.

| (6) | Varnostni svet ZN je 27. aprila 2006 soglasno sprejel Resolucijo 1673 (2006), s katero se je Odboru 1540 podaljšal mandat za obdobje dveh let, in odločil, da mora Odbor s programom dela, ozaveščanjem, podporo in sodelovanjem okrepiti svoja prizadevanja za spodbujanje popolnega izvajanja Resolucije VSZN 1540 (2004). Odbor 1540 je tudi pozval, naj z državami in mednarodnimi, regionalnimi in subregionalnimi organizacijami preuči možnost izmenjave pridobljenih izkušenj in znanja ter ugotovi, kateri razpoložljivi programi bi lahko olajšali izvajanje Resolucije VSZN 1540 (2004). |
| --- | --- |

(6)

Varnostni svet ZN je 27. aprila 2006 soglasno sprejel Resolucijo 1673 (2006), s katero se je Odboru 1540 podaljšal mandat za obdobje dveh let, in odločil, da mora Odbor s programom dela, ozaveščanjem, podporo in sodelovanjem okrepiti svoja prizadevanja za spodbujanje popolnega izvajanja Resolucije VSZN 1540 (2004). Odbor 1540 je tudi pozval, naj z državami in mednarodnimi, regionalnimi in subregionalnimi organizacijami preuči možnost izmenjave pridobljenih izkušenj in znanja ter ugotovi, kateri razpoložljivi programi bi lahko olajšali izvajanje Resolucije VSZN 1540 (2004).

| (7) | Poročilo Odbora 1540 je priporočilo, da se razširijo in okrepijo dejavnosti ozaveščanja („outreach“) na regionalni in subregionalni ravni, da bi državam na strukturiran način zagotovili smernice za izvajanje zahtev v skladu z Resolucijo VSZN 1540 (2004); pri tem je treba upoštevati, da mora 62 držav svoje prvo nacionalno poročilo še predložiti, 55 držav od tistih, ki so prvo nacionalno poročilo že oddale, pa mora na zahtevo Odbora 1540 predložiti še dodatne informacije in pojasnila. |
| --- | --- |

(7)

Poročilo Odbora 1540 je priporočilo, da se razširijo in okrepijo dejavnosti ozaveščanja („outreach“) na regionalni in subregionalni ravni, da bi državam na strukturiran način zagotovili smernice za izvajanje zahtev v skladu z Resolucijo VSZN 1540 (2004); pri tem je treba upoštevati, da mora 62 držav svoje prvo nacionalno poročilo še predložiti, 55 držav od tistih, ki so prvo nacionalno poročilo že oddale, pa mora na zahtevo Odbora 1540 predložiti še dodatne informacije in pojasnila.

| (8) | V poročilu je Odbor 1540 tudi ugotovil, da je 32 držav v svojem nacionalnem poročilu zaprosilo za pomoč pri izvajanju Resolucije VSZN 1540 (2004), pri čemer pa niso upoštevane države, ki poročila še niso predložile. |
| --- | --- |

(8)

V poročilu je Odbor 1540 tudi ugotovil, da je 32 držav v svojem nacionalnem poročilu zaprosilo za pomoč pri izvajanju Resolucije VSZN 1540 (2004), pri čemer pa niso upoštevane države, ki poročila še niso predložile.

| (9) | Varnostni svet je 9. junija 2004 Oddelku ZN za razoroževanje (Sekretariat ZN) dal nalogo, da Odboru 1540 zagotavlja strokovno in logistično podporo. |
| --- | --- |

(9)

Varnostni svet je 9. junija 2004 Oddelku ZN za razoroževanje (Sekretariat ZN) dal nalogo, da Odboru 1540 zagotavlja strokovno in logistično podporo.

| (10) | Finančni in upravni okvirni sporazum, sklenjen med Evropsko skupnostjo na eni in Združenimi narodi na drugi strani, določa okvir za ZN in Evropsko skupnost za izboljšanje sodelovanja, ki vključuje tudi programsko partnerstvo. Ta okvirni sporazum je treba izvajati v okviru sporazuma o prispevku, kot je določeno v tem skupnem ukrepu. |
| --- | --- |

(10)

Finančni in upravni okvirni sporazum, sklenjen med Evropsko skupnostjo na eni in Združenimi narodi na drugi strani, določa okvir za ZN in Evropsko skupnost za izboljšanje sodelovanja, ki vključuje tudi programsko partnerstvo. Ta okvirni sporazum je treba izvajati v okviru sporazuma o prispevku, kot je določeno v tem skupnem ukrepu.

| (11) | Komisiji se poveri nadzor pravilnega izvajanja finančnega prispevka EU – |
| --- | --- |

(11)

Komisiji se poveri nadzor pravilnega izvajanja finančnega prispevka EU –

SPREJEL NASLEDNJI SKUPNI UKREP:

Člen 1

1.   V skladu s Strategijo EU proti širjenju orožja za množično uničevanje, ki določa cilj spodbujanja vloge Varnostnega sveta ZN, in zaradi izboljšanja strokovnega znanja pri soočanju z izzivi širjenja orožja EU podpira izvajanje Resolucije VSZN 1540 (2004).

2.   Projekti v podporo Resoluciji VSZN 1540 (2004), ki ustrezajo ukrepom iz Strategije EU, imajo naslednje cilje:

| — | povečati ozaveščenost o zahtevah v zvezi z Resolucijo VSZN 1540 (2004) in pomembnosti tega mednarodnega instrumenta za neširjenje orožja, |
| --- | --- |

—

povečati ozaveščenost o zahtevah v zvezi z Resolucijo VSZN 1540 (2004) in pomembnosti tega mednarodnega instrumenta za neširjenje orožja,

| — | prispevati h krepitvi zmogljivosti nacionalnih uprav tretjih držav v treh regijah (Azija–Pacifik, Afrika in Latinska Amerika–Karibi) pri pripravi nacionalnih poročil o izvajanju Resolucije VSZN 1540 (2004). |
| --- | --- |

—

prispevati h krepitvi zmogljivosti nacionalnih uprav tretjih držav v treh regijah (Azija–Pacifik, Afrika in Latinska Amerika–Karibi) pri pripravi nacionalnih poročil o izvajanju Resolucije VSZN 1540 (2004).

Projekti so podrobno opisani v Prilogi.

Člen 2

1.   Za izvajanje tega skupnega ukrepa je odgovorno predsedstvo, ob pomoči generalnega sekretarja Sveta/visokega predstavnika za SZVP. Komisija v celoti sodeluje.

2.   Komisija nadzira pravilno uporabo finančnega prispevka iz člena 3.

3.   Tehnično izvajanje projektov iz člena 1(2) se zaupa Sekretariatu ZN (DDA). To nalogo opravlja pod pristojnostjo predsedstva in pod nadzorom GS/VP. V ta namen GS/VP s Sekretariatom ZN (DDA) sklene potrebne dogovore.

Člen 3

1.   Referenčni finančni znesek za izvajanje projektov iz člena 1(2) znaša 195 000 EUR.

2.   Upravljanje odhodkov, ki se financirajo iz splošnega proračuna Evropske unije in so določeni v odstavku 1, poteka glede na postopke in pravila Skupnosti, ki veljajo za proračunske zadeve, pod pogojem, da zneski predfinanciranja ne ostanejo last Skupnosti.

3.   Za namene izvajanja odhodkov iz odstavka 1 Komisija sklene poseben sporazum o prispevku s Sekretariatom ZN (DDA) v skladu s predpisi in pravili Organizacije. V njem je določeno, da Sekretariat ZN (DDA) zagotovi preglednost prispevka EU glede na njegovo velikost.

Člen 4

Predsedstvo, ob pomoči generalnega sekretarja Sveta/visokega predstavnika Sveta za SZVP, poroča Svetu o izvajanju tega skupnega ukrepa na podlagi rednih poročil, ki jih pripravlja Sekretariat ZN (DDA). Komisija v celoti sodeluje in zagotavlja informacije o finančnih vidikih izvajanja projekta iz člena 1(2).

Člen 5

Ta skupni ukrep začne veljati z dnem sprejetja.

Veljati preneha 12. junija 2008.

Člen 6

Ta skupni ukrep se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V Luxembourgu, 12. junija 2006

Za Svet

Predsednica

U. PLASSNIK

---

PRILOGA

PODPORA EU ZA IZVAJANJE RESOLUCIJE VARNOSTNEGA SVETA ZDRUŽENIH NARODOV 1540 (2004)

1.   Opis

Varnostni svet Združenih narodov je 28. aprila 2004 soglasno sprejel Resolucijo 1540 (2004), ki je prvi mednarodni instrument, ki na enoten in celovit način obravnava orožje za množično uničenje, načine njegovega dobavljanja in z njim povezane materiale. Vse države članice EU so ta instrument za neširjenje orožja močno podprle. Z resolucijo se ustanovi Odbor Varnostnega sveta, ki mora na podlagi nacionalnih poročil Varnostnemu svetu poročati o izvajanju Resolucije. V nacionalnih poročilih morajo biti opisani ukrepi, ki so jih države sprejele ali jih nameravajo sprejeti za izvajanje Resolucije.

EU je pri tretjih državah naredila demarše, da bi spodbudila predložitev nacionalnih poročil v skladu z Resolucijo VSZN 1540 (2004). Resolucija VSZN priznava, da bodo nekatere države pri izvajanju njenih določb mogoče potrebovale pomoč. Zato lahko tehnična pomoč in izmenjava izkušenj, pridobljenih v postopku priprave nacionalnih poročil, ter sprejetje ukrepov za izvajanje Resolucije VSZN 1540 (2004) neposredno prispevajo k boljšemu izpolnjevanju zahteve po poročanju v skladu z Resolucijo VSZN 1540 (2004) in k dejanskemu izvajanju Resolucije VSZN 1540 (2004).

Varnostni svet ZN je 27. aprila 2006 soglasno sprejel Resolucijo VSZN 1673 (2006), ki določa, da mora Odbor z ozaveščanjem, podporo in sodelovanjem okrepiti svoja prizadevanja za spodbujanje popolnega izvajanja Resolucije VSZN 1540 (2004). Odbor 1540 je v poročilu iz aprila 2006 sklenil, da bi se morale – zaradi dejstva, da se 62 držav, ki še morajo predložiti svoje prvo nacionalno poročilo, in 55 držav, ki tudi če so to že naredile, morajo prav tako predložiti dodatne informacije in pojasnila, deli na tri geografska območja (Afrika, Karibi in južni Pacifik), in ker vrzeli v nacionalnih poročilih sledijo določenim regionalnim vzorcem – dejavnosti v podporo državam pri izvajanju Resolucije VSZN 1540 (2004) osredotočiti na regije in področja, kjer so bile posebne potrebe ugotovljene.

2.   Opis projektov

Projekti v podporo izvajanju Resolucije VSZN 1540 (2004) skušajo obravnavati tri vidike izvajanja – krepitev ozaveščenosti glede zahtev in obveznosti v okviru Resolucije VSZN 1540 (2004), prispevek h krepitvi nacionalnih zmogljivosti pri pripravi nacionalnih poročil o izvajanju Resolucije VSZN 1540 (2004) v treh ciljnih regijah (Afrika, Latinska Amerika in Karibi, Azija–Pacifik) in izmenjava izkušenj, pridobljenih v okviru sprejetja nacionalnih ukrepov, ki so potrebni za izvajanje Resolucije VSZN 1540 (2004).

Projekti morajo upoštevati sklepe in priporočila Poročila Odbora Varnostnega sveta, ustanovljenega v skladu z Resolucijo VSZN 1540 (2004), zlasti glede regionalnih potreb in vrzeli pri izvajanju Resolucije VSZN 1540 (2004), ter – kjer je to potrebno – zahteve nekaterih držav po tehnični pomoči. Predpogoj za podporo EU je uradna izjava, podana pri Odboru Varnostnega sveta, o interesu glede dejavnosti ozaveščanja („outreach activity“) v eni od ciljnih regij.

Projekt za Azijo–Pacifik

Projekt skuša v obliki seminarja izvajati predvsem ukrep ozaveščanja („outreach activity“), kar bo pripomoglo k večji zavesti o obveznostih iz Resolucije VSZN 1540 (2004) in prispevalo h krepitvi nacionalnih zmogljivosti za izvajanje Resolucije VSZN 1540 (2004) v ciljnih državah. Seminar lahko pomaga opredeliti potrebe po podpori, ki se lahko nadalje obravnava v okviru prihodnjih pobud EU na področju tehnične podpore. V državah upravičenkah je poudarek na udeležencih iz kroga oblikovalcev politike. Pri načrtovanju ukrepov ozaveščanja je treba upoštevati regionalne danosti pri izvajanju Resolucije VSZN 1540 (2004) ter spoštovati skupne cilje Skupnega ukrepa.

Kitajska je v Odboru Varnostnega sveta izrazila interes, da bi še v prvi polovici leta 2006 prevzela organizacijo regionalnega seminarja o izvajanju Resolucije VSZN 1540 (2004) s posebnim poudarkom na nadzoru izvoza.

Projekt za Afriko

Projekt skuša v obliki seminarja izvajati predvsem ukrep ozaveščanja („outreach activity“), kar bo pripomoglo k večji zavesti o obveznostih iz Resolucije VSZN 1540 (2004) in prispevalo h krepitvi nacionalnih zmogljivosti za izvajanje Resolucije VSZN 1540 (2004) v ciljnih državah. Seminar lahko pomaga opredeliti potrebe po podpori, ki se lahko nadalje obravnava v okviru prihodnjih pobud EU na področju tehnične podpore. V državah upravičenkah je poudarek na udeležencih iz kroga oblikovalcev politike. Pri načrtovanju ukrepov ozaveščanja je treba upoštevati regionalne danosti pri izvajanju Resolucije VSZN 1540 (2004) ter spoštovati skupne cilje Skupnega ukrepa.

Gana je pozitivno rešila prošnjo Odbora Varnostnega sveta glede organizacije regionalnega seminarja o izvajanju Resolucije VSZN 1540 (2004); seminar ne bo potekal prej kot konec leta 2006.

Projekt za Latinsko Ameriko in Karibe

Projekt skuša v obliki seminarja izvajati predvsem ukrep ozaveščanja („outreach activity“), kar bo pripomoglo k večji zavesti o obveznostih iz Resolucije VSZN 1540 (2004) in prispevalo h krepitvi nacionalnih zmogljivosti za izvajanje Resolucije VSZN 1540 (2004) v ciljnih državah. Seminar lahko pomaga opredeliti potrebe po podpori, ki se lahko nadalje obravnava v okviru prihodnje pobude EU na področju tehnične pomoči. V državah upravičenkah je poudarek na udeležencih iz kroga oblikovalcev politike. Pri načrtovanju ukrepov ozaveščanja je treba upoštevati regionalne danosti pri izvajanju Resolucije VSZN 1540 (2004) ter spoštovati splošne cilje Skupnega ukrepa.

Peru je izrazil pripravljenost, da do konca leta 2006 organizira regionalni seminar o izvajanju Resolucije VSZN 1540 (2004).

Rezultati projekta:

| — | povečana zavest v ciljnih državah in regijah o njihovih obveznostih, ki izhajajo iz Resolucije VSZN 1540 (2004), in možnostih za tehnično pomoč, |
| --- | --- |

—

povečana zavest v ciljnih državah in regijah o njihovih obveznostih, ki izhajajo iz Resolucije VSZN 1540 (2004), in možnostih za tehnično pomoč,

| — | prispevek h krepitvi nacionalnih upravnih zmogljivosti v ciljnih državah in regijah glede poročanja o izvajanju Resolucije VSZN 1540 (2004), |
| --- | --- |

—

prispevek h krepitvi nacionalnih upravnih zmogljivosti v ciljnih državah in regijah glede poročanja o izvajanju Resolucije VSZN 1540 (2004),

| — | poročanje o izvajanju dejavnosti ozaveščanja („outreach activity“), npr. seminarji in priprava dokumenta o oceni potreb po tehnični pomoči. |
| --- | --- |

—

poročanje o izvajanju dejavnosti ozaveščanja („outreach activity“), npr. seminarji in priprava dokumenta o oceni potreb po tehnični pomoči.

3.   Trajanje

Projekti se bodo predvidoma izvajali 24 mesecev.

4.   Upravičenci

Upravičenci seminarja so predvsem države treh ciljnih regij, ki nacionalnih poročil o izvajanju Resolucije VSZN 1540 (2004) še niso predložile. Kot ciljna skupina se obravnavajo tudi države, ki so že izpolnile obveznost po poročanju v okviru Resolucije VSZN 1540 (2004), vendar še niso predložile dodatnih informacij ali pojasnil, kot je to zahteval Odbor Varnostnega sveta.

Predsedstvo na podlagi predlogov subjekta, ki je zadolžen za izvajanje projektov v skladu s členom 2(3) tega skupnega ukrepa, sprejme dokončno odločitev o upravičencih, pri čemer ga preko osebnega predstavnika za neširjenje orožja za množično uničevanje podpira generalni sekretar/visoki predstavnik.

K sodelovanju so prav tako vabljeni morebitni regionalni in neregionalni donatorji tehnične podpore ter zadevne mednarodne, regionalne in subregionalne organizacije.

5.   Subjekt, zadolžen za izvajanje projekta

Sekretariatu ZN (Oddelek za razoroževanje) je v okviru političnega usklajevanja z generalnim sekretarjem/visokim predstavnikom preko osebnega predstavnika za neširjenje orožja za množično uničevanje zaupano tehnično izvajanje projektov. Sekretariat ZN (DDA) z državami, ki so določene kot države gostiteljice, podpiše dogovor o podpori s strani države gostiteljice. Država gostiteljica bo sodelovala pri izvajanju projekta. Za nabavo blaga, dela ali storitev je zadolžen Sekretariat ZN (DDA) ali država gostiteljica v okviru tega skupnega ukrepa v skladu z veljavnimi predpisi in postopki ZN, kot so podrobno določeni v sporazumu o prispevku, ki sta ga sklenila Evropska unija in Sekretariat ZN (DDA).

6.   Predviden finančni prispevek EU

Projekte sofinancirajo EU in ostali donatorji. EU se mora osredotočiti na izdatke zaradi udeležbe ciljnih držav na seminarjih, stroškov konferenc in stroškov za strokovnjake. Izdatki zadevnih regionalnih in subregionalnih organizacij se lahko prav tako krijejo, če so te neposredno povezane z udeležbo pri ukrepih ali organizacijo teh ukrepov v okviru projektov. Sekretariat ZN (Oddelek za razoroževanje) je odgovoren za celotno usklajevanje prispevkov drugih donatorjev, ki financirajo preostale stroške projektov. Nekateri donatorji lahko prispevke za izvajanje projekta posredujejo neposredno državi gostiteljici. Predvideni skupni stroški prispevka EU za izvajanje projektov v Aziji–Pacifiku, Afriki ter Latinski Ameriki in Karibih je 195 000 EUR. Prenos prispevkov med projekti je dovoljen, če so zadevni prenosi upravičeni s posebnimi zahtevami izbrane regije.

Poleg tega se za nepredvidene stroške upošteva varnostno rezervo v višini približno 3 % upravičenih stroškov (v skupni višini 3 395 EUR).

7.   Referenčni finančni znesek za kritje stroškov projektov

Skupni stroški projektov znašajo 195 000 EUR.

---

Popravki

| 17.6.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | L 165/35 |
| --- | --- | --- | --- |

17.6.2006

SL

Uradni list Evropske unije

L 165/35

---

Popravek Direktive 2005/88/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. decembra 2005 o spremembi Direktive 2000/14/ES o približevanju zakonodaje držav članic v zvezi z emisijo hrupa v okolje, ki ga povzroča oprema, ki se uporablja na prostem

(
  Uradni list Evropske unije L 344 z dne 27. decembra 2005
  )

Stran 45, člen 1(1) (sprememba tabele v členu 12 Direktive 2000/14/ES), tabela, pod „Varilni agregati in električni generatorji“, drugi stolpec, tretja vrstica:

besedilo:

„10 > Pel“

se glasi:

„Pel > 10“.

---