# Euroopa Liidu L 121/2006

| | ISSN 1725-5082 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 121 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 49. köide6. mai 2006 |

ISSN 1725-5082

Euroopa Liidu

Teataja

L 121

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

49. köide6. mai 2006

---

| Sisukord | | I   Aktid, mille avaldamine on kohustuslik | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | * | Nõukogu määrus (EÜ) nr 694/2006, 27. aprill 2006, millega muudetakse määruse (EÜ) nr 1346/2000 (maksejõuetusmenetluse kohta) lisades A, B ja C esitatud maksejõuetusmenetluste, likvideerimismenetluste ja likvideerijate loetelu | 1 |
| | * | Nõukogu määrus (EÜ) nr 695/2006, 5. mai 2006, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 397/2004, millega kehtestatakse Pakistanist pärit puuvillase voodipesu impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks | 14 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 696/2006, 5. mai 2006, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 27 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 697/2006, 5. mai 2006, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 343/2006, millega avatakse või kokkuost teatud liikmesriikides ajavahemikuks 1. märtsist31. augustini 2006 | 29 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 698/2006, 5. mai 2006, millega rakendatakse nõukogu määrust (EÜ) nr 530/1999 seoses tööjõukulude ja töötasude struktuurilise statistika kvaliteedi hindamisega (
  1
  ) | 30 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 699/2006, 5. mai 2006, millega muudetakse nõukogu määruse (EMÜ) nr 2092/91 I lisa seoses kodulindude juurdepääsu tingimustega uiteväljadele | 36 |

Sisukord

I   Aktid, mille avaldamine on kohustuslik

Lehekülg

*

Nõukogu määrus (EÜ) nr 694/2006, 27. aprill 2006, millega muudetakse määruse (EÜ) nr 1346/2000 (maksejõuetusmenetluse kohta) lisades A, B ja C esitatud maksejõuetusmenetluste, likvideerimismenetluste ja likvideerijate loetelu

1

*

Nõukogu määrus (EÜ) nr 695/2006, 5. mai 2006, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 397/2004, millega kehtestatakse Pakistanist pärit puuvillase voodipesu impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks

14

Komisjoni määrus (EÜ) nr 696/2006, 5. mai 2006, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

27

Komisjoni määrus (EÜ) nr 697/2006, 5. mai 2006, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 343/2006, millega avatakse või kokkuost teatud liikmesriikides ajavahemikuks 1. märtsist31. augustini 2006

29

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 698/2006, 5. mai 2006, millega rakendatakse nõukogu määrust (EÜ) nr 530/1999 seoses tööjõukulude ja töötasude struktuurilise statistika kvaliteedi hindamisega (
  1
  )

1

30

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 699/2006, 5. mai 2006, millega muudetakse nõukogu määruse (EMÜ) nr 2092/91 I lisa seoses kodulindude juurdepääsu tingimustega uiteväljadele

36

| | | II   Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik |
| --- | --- | --- |
| | | Komisjon |
| | * | Komisjoni otsus, 20. veebruar 2006, milles sätestatakse direktiivi 2000/76/EÜ (jäätmete põletamise kohta) rakendamist käsitleva aruande koostamisel kasutatav küsimustik
  (teatavaks tehtud numbri K(2006) 438 all)

   (
  1
  ) | 38 |
| | * | Komisjoni otsus, 5. aprill 2006, millega muudetakse otsust 2005/432/EÜ, milles sätestatakse loomade ja inimeste terviseohutuse nõuded ning näidissertifikaadid inimtoiduks ettenähtud lihatoodete impordiks kolmandatest riikidest ning tunnistatakse kehtetuks otsused 97/41/EÜ, 97/221/EÜ ja 97/222/EÜ
  (teatavaks tehtud numbri K(2006) 1319 all)

   (
  1
  ) | 43 |
| | * | Komisjoni otsus, 5. mai 2006, millega kehtestatakse erand määrusest (EÜ) nr 2848/98 toortubaka Kreekasse tarnimise tähtpäeva edasilükkamise suhtes 2005. saagiaasta puhul
  (teatavaks tehtud numbri K(2006) 1784 all) | 55 |

II   Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

Komisjon

*

Komisjoni otsus, 20. veebruar 2006, milles sätestatakse direktiivi 2000/76/EÜ (jäätmete põletamise kohta) rakendamist käsitleva aruande koostamisel kasutatav küsimustik
  (teatavaks tehtud numbri K(2006) 438 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2006) 438 all)

1

38

*

Komisjoni otsus, 5. aprill 2006, millega muudetakse otsust 2005/432/EÜ, milles sätestatakse loomade ja inimeste terviseohutuse nõuded ning näidissertifikaadid inimtoiduks ettenähtud lihatoodete impordiks kolmandatest riikidest ning tunnistatakse kehtetuks otsused 97/41/EÜ, 97/221/EÜ ja 97/222/EÜ
  (teatavaks tehtud numbri K(2006) 1319 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2006) 1319 all)

1

43

*

Komisjoni otsus, 5. mai 2006, millega kehtestatakse erand määrusest (EÜ) nr 2848/98 toortubaka Kreekasse tarnimise tähtpäeva edasilükkamise suhtes 2005. saagiaasta puhul
  (teatavaks tehtud numbri K(2006) 1784 all)

(teatavaks tehtud numbri K(2006) 1784 all)

55

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I Aktid, mille avaldamine on kohustuslik

| 6.5.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 121/1 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 121/1

---

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 694/2006,

27. aprill 2006,

millega muudetakse määruse (EÜ) nr 1346/2000 (maksejõuetusmenetluse kohta) lisades A, B ja C esitatud maksejõuetusmenetluste, likvideerimismenetluste ja likvideerijate loetelu

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 29. mai 2000. aasta määrust (EÜ) nr 1346/2000 maksejõuetusmenetluse kohta, (1) eriti selle artiklit 45,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Slovaki Vabariigi algatust, (2)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 1346/2000 lisades on loetletud liikmesriikide õigusaktides sätestatud menetluste ja likvideerijate nimetused, mille suhtes määrust kohaldatakse. Nimetatud määruse lisa A sisaldab nimetatud määruse artikli 2 punktis a osutatud maksejõuetusmenetluste loetelu. Nimetatud määruse lisa B sisaldab nimetatud määruse artikli 2 punktis c osutatud likvideerimismenetluste loetelu ning lisa C sisaldab nimetatud määruse artikli 2 punktis b osutatud likvideerijate loetelu. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 1346/2000 lisades on loetletud liikmesriikide õigusaktides sätestatud menetluste ja likvideerijate nimetused, mille suhtes määrust kohaldatakse. Nimetatud määruse lisa A sisaldab nimetatud määruse artikli 2 punktis a osutatud maksejõuetusmenetluste loetelu. Nimetatud määruse lisa B sisaldab nimetatud määruse artikli 2 punktis c osutatud likvideerimismenetluste loetelu ning lisa C sisaldab nimetatud määruse artikli 2 punktis b osutatud likvideerijate loetelu.

| (2) | Määruse (EÜ) nr 1346/2000 lisasid A, B ja C on muudetud 2003. aasta ühinemisaktiga, et lisada sellesse uute liikmesriikide maksejõuetusmenetluste, likvideerimismenetluste ja likvideerijate loetelu, ning nõukogu määrusega (EÜ) nr 603/2005, (3) et muuta nimetatud lisasid mitme liikmesriigi osas. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EÜ) nr 1346/2000 lisasid A, B ja C on muudetud 2003. aasta ühinemisaktiga, et lisada sellesse uute liikmesriikide maksejõuetusmenetluste, likvideerimismenetluste ja likvideerijate loetelu, ning nõukogu määrusega (EÜ) nr 603/2005, (3) et muuta nimetatud lisasid mitme liikmesriigi osas.

| (3) | Prantsuse Vabariik teavitas 29. novembril 2005 määruse (EÜ) nr 1346/2000 artikli 45 kohaselt komisjoni kõnealuse määruse lisades A ja C esitatud loetelude muudatustest. |
| --- | --- |

(3)

Prantsuse Vabariik teavitas 29. novembril 2005 määruse (EÜ) nr 1346/2000 artikli 45 kohaselt komisjoni kõnealuse määruse lisades A ja C esitatud loetelude muudatustest.

| (4) | Slovaki Vabariik teavitas 6. märtsil 2006 määruse (EÜ) nr 1346/2000 artikli 45 kohaselt nõukogu peasekretariaati kõnealuse määruse lisades A, B ja C esitatud loetelude muudatustest. |
| --- | --- |

(4)

Slovaki Vabariik teavitas 6. märtsil 2006 määruse (EÜ) nr 1346/2000 artikli 45 kohaselt nõukogu peasekretariaati kõnealuse määruse lisades A, B ja C esitatud loetelude muudatustest.

| (5) | Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukohta käsitleva protokolli artikli 3 kohaselt on Ühendkuningriik ja Iirimaa teatanud oma soovist osaleda käesoleva määruse vastuvõtmisel ja kohaldamisel. |
| --- | --- |

(5)

Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukohta käsitleva protokolli artikli 3 kohaselt on Ühendkuningriik ja Iirimaa teatanud oma soovist osaleda käesoleva määruse vastuvõtmisel ja kohaldamisel.

| (6) | Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Taani seisukohta käsitleva protokolli artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani käesoleva määruse vastuvõtmisel ning seega ei ole see määrus Taani suhtes siduv ega kohaldatav. |
| --- | --- |

(6)

Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Taani seisukohta käsitleva protokolli artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani käesoleva määruse vastuvõtmisel ning seega ei ole see määrus Taani suhtes siduv ega kohaldatav.

| (7) | Seega tuleks määrust (EÜ) nr 1346/2000 vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(7)

Seega tuleks määrust (EÜ) nr 1346/2000 vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EÜ) nr 1346/2000 muudetakse järgmiselt:

| 1. | lisa A asendatakse käesoleva määruse I lisas esitatud tekstiga; |
| --- | --- |

1.

lisa A asendatakse käesoleva määruse I lisas esitatud tekstiga;

| 2. | lisa B asendatakse käesoleva määruse II lisas esitatud tekstiga; |
| --- | --- |

2.

lisa B asendatakse käesoleva määruse II lisas esitatud tekstiga;

| 3. | lisa C asendatakse käesoleva määruse III lisas esitatud tekstiga. |
| --- | --- |

3.

lisa C asendatakse käesoleva määruse III lisas esitatud tekstiga.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on Euroopa Ühenduse asutamislepingu kohaselt tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Luxembourg, 27. aprill 2006

Nõukogu nimel

eesistuja

L. PROKOP

---

(1)  EÜT L 160, 30.6.2000, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 603/2005 (ELT L 100, 20.4.2005, lk 1).

1

(2)  Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata.

2

Euroopa Liidu Teatajas

(3)  ELT L 100, 20.4.2005, lk 1.

3

---

I LISA

“LISA A

Artikli 2 punktis a osutatud maksejõuetusmenetlused

BELGIË/BELGIQUE

| — | Het faillissement/La faillite |
| --- | --- |

—

Het faillissement/La faillite

| — | Het gerechtelijk akkoord/Le concordat judiciaire |
| --- | --- |

—

Het gerechtelijk akkoord/Le concordat judiciaire

| — | De collectieve schuldenregeling/Le règlement collectif de dettes |
| --- | --- |

—

De collectieve schuldenregeling/Le règlement collectif de dettes

| — | De vrijwillige vereffening/La liquidation volontaire |
| --- | --- |

—

De vrijwillige vereffening/La liquidation volontaire

| — | De gerechtelijke vereffening/La liquidation judiciaire |
| --- | --- |

—

De gerechtelijke vereffening/La liquidation judiciaire

| — | De voorlopige ontneming van beheer, bepaald in artikel 8 van de faillissementswet/Le dessaisissement provisoire, visé à l’article 8 de la loi sur les faillites |
| --- | --- |

—

De voorlopige ontneming van beheer, bepaald in artikel 8 van de faillissementswet/Le dessaisissement provisoire, visé à l’article 8 de la loi sur les faillites

ČESKÁ REPUBLIKA

| — | Konkurs |
| --- | --- |

—

Konkurs

| — | Nucené vyrovnání |
| --- | --- |

—

Nucené vyrovnání

| — | Vyrovnání |
| --- | --- |

—

Vyrovnání

DEUTSCHLAND

| — | Das Konkursverfahren |
| --- | --- |

—

Das Konkursverfahren

| — | Das gerichtliche Vergleichsverfahren |
| --- | --- |

—

Das gerichtliche Vergleichsverfahren

| — | Das Gesamtvollstreckungsverfahren |
| --- | --- |

—

Das Gesamtvollstreckungsverfahren

| — | Das Insolvenzverfahren |
| --- | --- |

—

Das Insolvenzverfahren

EESTI

| — | Pankrotimenetlus |
| --- | --- |

—

Pankrotimenetlus

ΕΛΛΑΔΑ

| — | Η πτώχευση |
| --- | --- |

—

Η πτώχευση

| — | Η ειδική εκκαθάριση |
| --- | --- |

—

Η ειδική εκκαθάριση

| — | Η προσωρινή διαχείριση εταιρείας. Η διοίκηση και διαχείριση των πιστωτών |
| --- | --- |

—

Η προσωρινή διαχείριση εταιρείας. Η διοίκηση και διαχείριση των πιστωτών

| — | Η υπαγωγή επιχείρησης υπό επίτροπο με σκοπό τη σύναψη συμβιβασμού με τους πιστωτές |
| --- | --- |

—

Η υπαγωγή επιχείρησης υπό επίτροπο με σκοπό τη σύναψη συμβιβασμού με τους πιστωτές

ESPAÑA

| — | Concurso |
| --- | --- |

—

Concurso

FRANCE

| — | Sauvegarde |
| --- | --- |

—

Sauvegarde

| — | Redressement judiciaire |
| --- | --- |

—

Redressement judiciaire

| — | Liquidation judiciaire |
| --- | --- |

—

Liquidation judiciaire

IRELAND

| — | Compulsory winding-up by the court |
| --- | --- |

—

Compulsory winding-up by the court

| — | Bankruptcy |
| --- | --- |

—

Bankruptcy

| — | The administration in bankruptcy of the estate of persons dying insolvent |
| --- | --- |

—

The administration in bankruptcy of the estate of persons dying insolvent

| — | Winding-up in bankruptcy of partnerships |
| --- | --- |

—

Winding-up in bankruptcy of partnerships

| — | Creditors' voluntary winding-up (with confirmation of a court) |
| --- | --- |

—

Creditors' voluntary winding-up (with confirmation of a court)

| — | Arrangements under the control of the court which involve the vesting of all or part of the property of the debtor in the Official Assignee for realisation and distribution |
| --- | --- |

—

Arrangements under the control of the court which involve the vesting of all or part of the property of the debtor in the Official Assignee for realisation and distribution

| — | Company examinership |
| --- | --- |

—

Company examinership

ITALIA

| — | Fallimento |
| --- | --- |

—

Fallimento

| — | Concordato preventivo |
| --- | --- |

—

Concordato preventivo

| — | Liquidazione coatta amministrativa |
| --- | --- |

—

Liquidazione coatta amministrativa

| — | Amministrazione straordinaria |
| --- | --- |

—

Amministrazione straordinaria

ΚΥΠΡΟΣ

| — | Υποχρεωτική εκκαθάριση από το Δικαστήριο |
| --- | --- |

—

Υποχρεωτική εκκαθάριση από το Δικαστήριο

| — | Εκούσια εκκαθάριση από πιστωτές κατόπιν Δικαστικού Διατάγματος |
| --- | --- |

—

Εκούσια εκκαθάριση από πιστωτές κατόπιν Δικαστικού Διατάγματος

| — | Εκούσια εκκαθάριση από μέλη |
| --- | --- |

—

Εκούσια εκκαθάριση από μέλη

| — | Εκκαθάριση με την εποπτεία του Δικαστηρίου |
| --- | --- |

—

Εκκαθάριση με την εποπτεία του Δικαστηρίου

| — | Πτώχευση κατόπιν Δικαστικού Διατάγματος |
| --- | --- |

—

Πτώχευση κατόπιν Δικαστικού Διατάγματος

| — | Διαχείριση της περιουσίας προσώπων που απεβίωσαν αφερέγγυα |
| --- | --- |

—

Διαχείριση της περιουσίας προσώπων που απεβίωσαν αφερέγγυα

LATVIJA

| — | Bankrots |
| --- | --- |

—

Bankrots

| — | Izlīgums |
| --- | --- |

—

Izlīgums

| — | Sanācija |
| --- | --- |

—

Sanācija

LIETUVA

| — | įmonės restruktūrizavimo byla |
| --- | --- |

—

įmonės restruktūrizavimo byla

| — | įmonės bankroto byla |
| --- | --- |

—

įmonės bankroto byla

| — | įmonės bankroto procesas ne teismo tvarka |
| --- | --- |

—

įmonės bankroto procesas ne teismo tvarka

LUXEMBOURG

| — | Faillite |
| --- | --- |

—

Faillite

| — | Gestion contrôlée |
| --- | --- |

—

Gestion contrôlée

| — | Concordat préventif de faillite (par abandon d'actif) |
| --- | --- |

—

Concordat préventif de faillite (par abandon d'actif)

| — | Régime spécial de liquidation du notariat |
| --- | --- |

—

Régime spécial de liquidation du notariat

MAGYARORSZÁG

| — | Csődeljárás |
| --- | --- |

—

Csődeljárás

| — | Felszámolási eljárás |
| --- | --- |

—

Felszámolási eljárás

MALTA

| — | Xoljiment |
| --- | --- |

—

Xoljiment

| — | Amministrazzjoni |
| --- | --- |

—

Amministrazzjoni

| — | Stralċ volontarju mill-membri jew mill-kredituri |
| --- | --- |

—

Stralċ volontarju mill-membri jew mill-kredituri

| — | Stralċ mill-Qorti |
| --- | --- |

—

Stralċ mill-Qorti

| — | Falliment f'każ ta' negozjant |
| --- | --- |

—

Falliment f'każ ta' negozjant

NEDERLAND

| — | Het faillissement |
| --- | --- |

—

Het faillissement

| — | De surseance van betaling |
| --- | --- |

—

De surseance van betaling

| — | De schuldsaneringsregeling natuurlijke personen |
| --- | --- |

—

De schuldsaneringsregeling natuurlijke personen

ÖSTERREICH

| — | Das Konkursverfahren |
| --- | --- |

—

Das Konkursverfahren

| — | Das Ausgleichsverfahren |
| --- | --- |

—

Das Ausgleichsverfahren

POLSKA

| — | Postępowanie upadłościowe |
| --- | --- |

—

Postępowanie upadłościowe

| — | Postępowanie układowe |
| --- | --- |

—

Postępowanie układowe

| — | Upadłość obejmująca likwidację |
| --- | --- |

—

Upadłość obejmująca likwidację

| — | Upadłość z możliwością zawarcia układu |
| --- | --- |

—

Upadłość z możliwością zawarcia układu

PORTUGAL

| — | O processo de insolvência |
| --- | --- |

—

O processo de insolvência

| — | O processo de falência |
| --- | --- |

—

O processo de falência

| — | Os processos especiais de recuperação de empresa, ou seja:






  — | A concordata |
| --- | --- | --- |

—

Os processos especiais de recuperação de empresa, ou seja:

—

A concordata

| — | A reconstituição empresarial |
| --- | --- |

—

A reconstituição empresarial

| — | A reestruturação financeira |
| --- | --- |

—

A reestruturação financeira

| — | A gestão controlada |
| --- | --- |

—

A gestão controlada

SLOVENIJA

| — | Stečajni postopek |
| --- | --- |

—

Stečajni postopek

| — | Skrajšani stečajni postopek |
| --- | --- |

—

Skrajšani stečajni postopek

| — | Postopek prisilne poravnave |
| --- | --- |

—

Postopek prisilne poravnave

| — | Prisilna poravnava v stečaju |
| --- | --- |

—

Prisilna poravnava v stečaju

SLOVENSKO

| — | Konkurzné konanie |
| --- | --- |

—

Konkurzné konanie

| — | Reštrukturalizačné konanie |
| --- | --- |

—

Reštrukturalizačné konanie

SUOMI/FINLAND

| — | Konkurssi/konkurs |
| --- | --- |

—

Konkurssi/konkurs

| — | Yrityssaneeraus/företagssanering |
| --- | --- |

—

Yrityssaneeraus/företagssanering

SVERIGE

| — | Konkurs |
| --- | --- |

—

Konkurs

| — | Företagsrekonstruktion |
| --- | --- |

—

Företagsrekonstruktion

UNITED KINGDOM

| — | Winding-up by or subject to the supervision of the court |
| --- | --- |

—

Winding-up by or subject to the supervision of the court

| — | Creditors' voluntary winding-up (with confirmation by the court) |
| --- | --- |

—

Creditors' voluntary winding-up (with confirmation by the court)

| — | Administration, including appointments made by filing prescribed documents with the court |
| --- | --- |

—

Administration, including appointments made by filing prescribed documents with the court

| — | Voluntary arrangements under insolvency legislation |
| --- | --- |

—

Voluntary arrangements under insolvency legislation

| — | Bankruptcy or sequestration” |
| --- | --- |

—

Bankruptcy or sequestration”

---

LISA II

“LISA B

Artikli 2 punktis c osutatud likvideerimismenetlused

BELGIË/BELGIQUE

| — | Het faillissement/La faillite |
| --- | --- |

—

Het faillissement/La faillite

| — | De vrijwillige vereffening/La liquidation volontaire |
| --- | --- |

—

De vrijwillige vereffening/La liquidation volontaire

| — | De gerechtelijke vereffening/La liquidation judiciaire |
| --- | --- |

—

De gerechtelijke vereffening/La liquidation judiciaire

ČESKÁ REPUBLIKA

| — | Konkurs |
| --- | --- |

—

Konkurs

| — | Nucené vyrovnání |
| --- | --- |

—

Nucené vyrovnání

DEUTSCHLAND

| — | Das Konkursverfahren |
| --- | --- |

—

Das Konkursverfahren

| — | Das Gesamtvollstreckungsverfahren |
| --- | --- |

—

Das Gesamtvollstreckungsverfahren

| — | Das Insolvenzverfahren |
| --- | --- |

—

Das Insolvenzverfahren

EESTI

| — | Pankrotimenetlus |
| --- | --- |

—

Pankrotimenetlus

ΕΛΛΑΔΑ

| — | Η πτώχευση |
| --- | --- |

—

Η πτώχευση

| — | Η ειδική εκκαθάριση |
| --- | --- |

—

Η ειδική εκκαθάριση

ESPAÑA

| — | Concurso |
| --- | --- |

—

Concurso

FRANCE

| — | Liquidation judiciaire |
| --- | --- |

—

Liquidation judiciaire

IRELAND

| — | Compulsory winding-up |
| --- | --- |

—

Compulsory winding-up

| — | Bankruptcy |
| --- | --- |

—

Bankruptcy

| — | The administration in bankruptcy of the estate of persons dying insolvent |
| --- | --- |

—

The administration in bankruptcy of the estate of persons dying insolvent

| — | Winding-up in bankruptcy of partnerships |
| --- | --- |

—

Winding-up in bankruptcy of partnerships

| — | Creditors' voluntary winding-up (with confirmation of a court) |
| --- | --- |

—

Creditors' voluntary winding-up (with confirmation of a court)

| — | Arrangements under the control of the court which involve the vesting of all or part of the property of the debtor in the Official Assignee for realisation and distribution |
| --- | --- |

—

Arrangements under the control of the court which involve the vesting of all or part of the property of the debtor in the Official Assignee for realisation and distribution

ITALIA

| — | Fallimento |
| --- | --- |

—

Fallimento

| — | Liquidazione coatta amministrativa |
| --- | --- |

—

Liquidazione coatta amministrativa

| — | Concordato preventivo con cessione dei beni |
| --- | --- |

—

Concordato preventivo con cessione dei beni

ΚΥΠΡΟΣ

| — | Υποχρεωτική εκκαθάριση από το Δικαστήριο |
| --- | --- |

—

Υποχρεωτική εκκαθάριση από το Δικαστήριο

| — | Εκκαθάριση με την εποπτεία του Δικαστηρίου |
| --- | --- |

—

Εκκαθάριση με την εποπτεία του Δικαστηρίου

| — | Εκούσια εκκαθάριση από πιστωτές (με την επικύρωση του Δικαστηρίου) |
| --- | --- |

—

Εκούσια εκκαθάριση από πιστωτές (με την επικύρωση του Δικαστηρίου)

| — | Πτώχευση |
| --- | --- |

—

Πτώχευση

| — | Διαχείριση της περιουσίας προσώπων που απεβίωσαν αφερέγγυα |
| --- | --- |

—

Διαχείριση της περιουσίας προσώπων που απεβίωσαν αφερέγγυα

LATVIJA

| — | Bankrots |
| --- | --- |

—

Bankrots

LIETUVA

| — | įmonės bankroto byla |
| --- | --- |

—

įmonės bankroto byla

| — | įmonės bankroto procesas ne teismo tvarka |
| --- | --- |

—

įmonės bankroto procesas ne teismo tvarka

LUXEMBOURG

| — | Faillite |
| --- | --- |

—

Faillite

| — | Régime spécial de liquidation du notariat |
| --- | --- |

—

Régime spécial de liquidation du notariat

MAGYARORSZÁG

| — | Felszámolási eljárás |
| --- | --- |

—

Felszámolási eljárás

MALTA

| — | Stralċ volontarju |
| --- | --- |

—

Stralċ volontarju

| — | Stralċ mill-Qorti |
| --- | --- |

—

Stralċ mill-Qorti

| — | Falliment inkluż il-ħruġ ta' mandat ta' qbid mill-Kuratur f'każ ta' negozjant fallut |
| --- | --- |

—

Falliment inkluż il-ħruġ ta' mandat ta' qbid mill-Kuratur f'każ ta' negozjant fallut

NEDERLAND

| — | Het faillissement |
| --- | --- |

—

Het faillissement

| — | De schuldsaneringsregeling natuurlijke personen |
| --- | --- |

—

De schuldsaneringsregeling natuurlijke personen

ÖSTERREICH

| — | Das Konkursverfahren |
| --- | --- |

—

Das Konkursverfahren

POLSKA

| — | Postępowanie upadłościowe |
| --- | --- |

—

Postępowanie upadłościowe

| — | Upadłość obejmująca likwidację |
| --- | --- |

—

Upadłość obejmująca likwidację

PORTUGAL

| — | O processo de insolvência |
| --- | --- |

—

O processo de insolvência

| — | O processo de falência |
| --- | --- |

—

O processo de falência

SLOVENIJA

| — | Stečajni postopek |
| --- | --- |

—

Stečajni postopek

| — | Skrajšani stečajni postopek |
| --- | --- |

—

Skrajšani stečajni postopek

SLOVENSKO

| — | Konkurzné konanie |
| --- | --- |

—

Konkurzné konanie

SUOMI/FINLAND

| — | Konkurssi/konkurs |
| --- | --- |

—

Konkurssi/konkurs

SVERIGE

| — | Konkurs |
| --- | --- |

—

Konkurs

UNITED KINGDOM

| — | Winding-up by or subject to the supervision of the court |
| --- | --- |

—

Winding-up by or subject to the supervision of the court

| — | Winding-up through administration, including appointments made by filing prescribed documents with the court |
| --- | --- |

—

Winding-up through administration, including appointments made by filing prescribed documents with the court

| — | Creditors' voluntary winding-up (with confirmation by the court) |
| --- | --- |

—

Creditors' voluntary winding-up (with confirmation by the court)

| — | Bankruptcy or sequestration” |
| --- | --- |

—

Bankruptcy or sequestration”

---

III LISA

“LISA C

Artikli 2 punktis b osutatud likvideerijad

BELGIË/BELGIQUE

| — | De curator/Le curateur |
| --- | --- |

—

De curator/Le curateur

| — | De commissaris inzake opschorting/Le commissaire au sursis |
| --- | --- |

—

De commissaris inzake opschorting/Le commissaire au sursis

| — | De schuldbemiddelaar/Le médiateur de dettes |
| --- | --- |

—

De schuldbemiddelaar/Le médiateur de dettes

| — | De vereffenaar/Le liquidateur |
| --- | --- |

—

De vereffenaar/Le liquidateur

| — | De voorlopige bewindvoerder/L’administrateur provisoire |
| --- | --- |

—

De voorlopige bewindvoerder/L’administrateur provisoire

ČESKÁ REPUBLIKA

| — | Správce podstaty |
| --- | --- |

—

Správce podstaty

| — | Předběžný správce |
| --- | --- |

—

Předběžný správce

| — | Vyrovnací správce |
| --- | --- |

—

Vyrovnací správce

| — | Zvláštní správce |
| --- | --- |

—

Zvláštní správce

| — | Zástupce správce |
| --- | --- |

—

Zástupce správce

DEUTSCHLAND

| — | Konkursverwalter |
| --- | --- |

—

Konkursverwalter

| — | Vergleichsverwalter |
| --- | --- |

—

Vergleichsverwalter

| — | Sachwalter (nach der Vergleichsordnung) |
| --- | --- |

—

Sachwalter (nach der Vergleichsordnung)

| — | Verwalter |
| --- | --- |

—

Verwalter

| — | Insolvenzverwalter |
| --- | --- |

—

Insolvenzverwalter

| — | Sachwalter (nach der Insolvenzordnung) |
| --- | --- |

—

Sachwalter (nach der Insolvenzordnung)

| — | Treuhänder |
| --- | --- |

—

Treuhänder

| — | Vorläufiger Insolvenzverwalter |
| --- | --- |

—

Vorläufiger Insolvenzverwalter

EESTI

| — | Pankrotihaldur |
| --- | --- |

—

Pankrotihaldur

| — | Ajutine pankrotihaldur |
| --- | --- |

—

Ajutine pankrotihaldur

| — | Usaldusisik |
| --- | --- |

—

Usaldusisik

ΕΛΛΑΔΑ

| — | Ο σύνδικος |
| --- | --- |

—

Ο σύνδικος

| — | Ο προσωρινός διαχειριστής. Η διοικούσα επιτροπή των πιστωτών |
| --- | --- |

—

Ο προσωρινός διαχειριστής. Η διοικούσα επιτροπή των πιστωτών

| — | Ο ειδικός εκκαθαριστής |
| --- | --- |

—

Ο ειδικός εκκαθαριστής

| — | Ο επίτροπος |
| --- | --- |

—

Ο επίτροπος

ESPAÑA

| — | Administradores concursales |
| --- | --- |

—

Administradores concursales

FRANCE

| — | Mandataire judiciaire |
| --- | --- |

—

Mandataire judiciaire

| — | Liquidateur |
| --- | --- |

—

Liquidateur

| — | Administrateur judiciaire |
| --- | --- |

—

Administrateur judiciaire

| — | Commissaire à l'exécution du plan |
| --- | --- |

—

Commissaire à l'exécution du plan

IRELAND

| — | Liquidator |
| --- | --- |

—

Liquidator

| — | Official Assignee |
| --- | --- |

—

Official Assignee

| — | Trustee in bankruptcy |
| --- | --- |

—

Trustee in bankruptcy

| — | Provisional liquidator |
| --- | --- |

—

Provisional liquidator

| — | Examiner |
| --- | --- |

—

Examiner

ITALIA

| — | Curatore |
| --- | --- |

—

Curatore

| — | Commissario |
| --- | --- |

—

Commissario

| — | Liquidatore giudiziale |
| --- | --- |

—

Liquidatore giudiziale

ΚΥΠΡΟΣ

| — | Εκκαθαριστής και προσωρινός εκκαθαριστής |
| --- | --- |

—

Εκκαθαριστής και προσωρινός εκκαθαριστής

| — | Επίσημος παραλήπτης |
| --- | --- |

—

Επίσημος παραλήπτης

| — | Διαχειριστής της πτώχευσης |
| --- | --- |

—

Διαχειριστής της πτώχευσης

| — | Εξεταστής |
| --- | --- |

—

Εξεταστής

LATVIJA

| — | Maksātnespējas procesa administrators |
| --- | --- |

—

Maksātnespējas procesa administrators

LIETUVA

| — | Bankrutuojančių įmonių administratorius |
| --- | --- |

—

Bankrutuojančių įmonių administratorius

| — | Restruktūrizuojamų įmonių administratorius |
| --- | --- |

—

Restruktūrizuojamų įmonių administratorius

LUXEMBOURG

| — | Le curateur |
| --- | --- |

—

Le curateur

| — | Le commissaire |
| --- | --- |

—

Le commissaire

| — | Le liquidateur |
| --- | --- |

—

Le liquidateur

| — | Le conseil de gérance de la section d'assainissement du notariat |
| --- | --- |

—

Le conseil de gérance de la section d'assainissement du notariat

MAGYARORSZÁG

| — | Vagyonfelügyelő |
| --- | --- |

—

Vagyonfelügyelő

| — | Felszámoló |
| --- | --- |

—

Felszámoló

MALTA

| — | Amministratur Proviżorju |
| --- | --- |

—

Amministratur Proviżorju

| — | Riċevitur Uffiċjali |
| --- | --- |

—

Riċevitur Uffiċjali

| — | Stralċjarju |
| --- | --- |

—

Stralċjarju

| — | Manager Speċjali |
| --- | --- |

—

Manager Speċjali

| — | Kuraturi f'każ ta' proċeduri ta' falliment |
| --- | --- |

—

Kuraturi f'każ ta' proċeduri ta' falliment

NEDERLAND

| — | De curator in het faillissement |
| --- | --- |

—

De curator in het faillissement

| — | De bewindvoerder in de surseance van betaling |
| --- | --- |

—

De bewindvoerder in de surseance van betaling

| — | De bewindvoerder in de schuldsaneringsregeling natuurlijke personen |
| --- | --- |

—

De bewindvoerder in de schuldsaneringsregeling natuurlijke personen

ÖSTERREICH

| — | Masseverwalter |
| --- | --- |

—

Masseverwalter

| — | Ausgleichsverwalter |
| --- | --- |

—

Ausgleichsverwalter

| — | Sachwalter |
| --- | --- |

—

Sachwalter

| — | Treuhänder |
| --- | --- |

—

Treuhänder

| — | Besondere Verwalter |
| --- | --- |

—

Besondere Verwalter

| — | Konkursgericht |
| --- | --- |

—

Konkursgericht

POLSKA

| — | Syndyk |
| --- | --- |

—

Syndyk

| — | Nadzorca sądowy |
| --- | --- |

—

Nadzorca sądowy

| — | Zarządca |
| --- | --- |

—

Zarządca

PORTUGAL

| — | Administrador da insolvência |
| --- | --- |

—

Administrador da insolvência

| — | Gestor judicial |
| --- | --- |

—

Gestor judicial

| — | Liquidatário judicial |
| --- | --- |

—

Liquidatário judicial

| — | Comissão de credores |
| --- | --- |

—

Comissão de credores

SLOVENIJA

| — | Upravitelj prisilne poravnave |
| --- | --- |

—

Upravitelj prisilne poravnave

| — | Stečajni upravitelj |
| --- | --- |

—

Stečajni upravitelj

| — | Sodišče, pristojno za postopek prisilne poravnave |
| --- | --- |

—

Sodišče, pristojno za postopek prisilne poravnave

| — | Sodišče, pristojno za stečajni postopek |
| --- | --- |

—

Sodišče, pristojno za stečajni postopek

SLOVENSKO

| — | Predbežný správca |
| --- | --- |

—

Predbežný správca

| — | Správca |
| --- | --- |

—

Správca

SUOMI/FINLAND

| — | Pesänhoitaja/boförvaltare |
| --- | --- |

—

Pesänhoitaja/boförvaltare

| — | Selvittäjä/utredare |
| --- | --- |

—

Selvittäjä/utredare

SVERIGE

| — | Förvaltare |
| --- | --- |

—

Förvaltare

| — | God man |
| --- | --- |

—

God man

| — | Rekonstruktör |
| --- | --- |

—

Rekonstruktör

UNITED KINGDOM

| — | Liquidator |
| --- | --- |

—

Liquidator

| — | Supervisor of a voluntary arrangement |
| --- | --- |

—

Supervisor of a voluntary arrangement

| — | Administrator |
| --- | --- |

—

Administrator

| — | Official receiver |
| --- | --- |

—

Official receiver

| — | Trustee |
| --- | --- |

—

Trustee

| — | Provisional liquidator |
| --- | --- |

—

Provisional liquidator

| — | Judicial factor” |
| --- | --- |

—

Judicial factor”

---

| 6.5.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 121/14 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 121/14

---

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 695/2006,

5. mai 2006,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 397/2004, millega kehtestatakse Pakistanist pärit puuvillase voodipesu impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrust (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (edaspidi “algmäärus”), (1) eriti selle artikli 11 lõiget 3,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut, mis on esitatud pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,

ning arvestades järgmist:

A.   MENETLUS

1.   Eelnev uurimine

| (1) | Määrusega (EÜ) nr 397/2004 (2) (edaspidi “lõplik määrus”) kehtestas nõukogu lõpliku dumpinguvastase tollimaksu Pakistanist pärit, puhtast puuvillakiust või puuvillakiudude ja keemiliste või linakiudude segust (kusjuures linakiud ei ole põhimaterjaliks) valmistatud pleegitatud, värvitud või trükitud voodipesu impordi suhtes. |
| --- | --- |

(1)

Määrusega (EÜ) nr 397/2004 (2) (edaspidi “lõplik määrus”) kehtestas nõukogu lõpliku dumpinguvastase tollimaksu Pakistanist pärit, puhtast puuvillakiust või puuvillakiudude ja keemiliste või linakiudude segust (kusjuures linakiud ei ole põhimaterjaliks) valmistatud pleegitatud, värvitud või trükitud voodipesu impordi suhtes.

| (2) | See meede kehtestati kättesaadavate faktide põhjal, kuna kuue valimisse kuuluva äriühingu poolt küsimustikes esitatud äärmiselt ebatõenäolisi näitajaid oli järgmistel põhjustel võimatu kohapeal kontrollida. Teise äriühingu kontrollimise ajal sai komisjon mõrvaähvardusega kirja, mis oli isiklikult adresseeritud kontrollivatele ametiisikutele. Kuna see kiri oli isiklikku laadi, leidis komisjon, et kontrollimiseks vajalikud tingimused ei olnud täidetud ning et kõnealused asjaolud takistasid märkimisväärselt uurimist. Sellest tulenevalt tuli kontrollkäigud katkestada. |
| --- | --- |

(2)

See meede kehtestati kättesaadavate faktide põhjal, kuna kuue valimisse kuuluva äriühingu poolt küsimustikes esitatud äärmiselt ebatõenäolisi näitajaid oli järgmistel põhjustel võimatu kohapeal kontrollida. Teise äriühingu kontrollimise ajal sai komisjon mõrvaähvardusega kirja, mis oli isiklikult adresseeritud kontrollivatele ametiisikutele. Kuna see kiri oli isiklikku laadi, leidis komisjon, et kontrollimiseks vajalikud tingimused ei olnud täidetud ning et kõnealused asjaolud takistasid märkimisväärselt uurimist. Sellest tulenevalt tuli kontrollkäigud katkestada.

| (3) | Dumpinguvastaste meetmete kehtestamisele järgnenud ajavahemikul sai komisjon piisavalt teavet, mis viitas sellele, et turvalisuse asjaolud on muutunud, st takistus kontrollkäikude läbiviimiseks on kõrvaldatud. Kõnealuste asjaolude tõttu otsustas komisjon algatada dumpingu aspektidega piirduva vahepealse läbivaatamise, et vaadata läbi järeldused täielikult kontrollitud andmete põhjal, mis kajastavad paremini Pakistani eksportijate olukorda. |
| --- | --- |

(3)

Dumpinguvastaste meetmete kehtestamisele järgnenud ajavahemikul sai komisjon piisavalt teavet, mis viitas sellele, et turvalisuse asjaolud on muutunud, st takistus kontrollkäikude läbiviimiseks on kõrvaldatud. Kõnealuste asjaolude tõttu otsustas komisjon algatada dumpingu aspektidega piirduva vahepealse läbivaatamise, et vaadata läbi järeldused täielikult kontrollitud andmete põhjal, mis kajastavad paremini Pakistani eksportijate olukorda.

2.   Algatamine

| (4) | 3. augustil 2004 kuulutas komisjon pärast nõuandekomiteega konsulteerimist (3) välja algmääruse artikli 11 lõike 3 kohase algatuse lõpliku määrusega kehtestatud dumpinguvastaste meetmete ex officio osalise vahepealse läbivaatamise kohta, mis piirdus dumpinguga. |
| --- | --- |

(4)

3. augustil 2004 kuulutas komisjon pärast nõuandekomiteega konsulteerimist (3) välja algmääruse artikli 11 lõike 3 kohase algatuse lõpliku määrusega kehtestatud dumpinguvastaste meetmete ex officio osalise vahepealse läbivaatamise kohta, mis piirdus dumpinguga.

| (5) | Komisjon teatas ametlikult uurimise algatamisest teadaolevalt asjassepuutuvatele tootjatele ja importijatele ning nende teadaolevatele ühendustele, Pakistani ametiasutustele ning ühenduse tootjate ühendustele. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad teatavaks kirjalikult ja taotleda asja arutamist algatamisteates sätestatud tähtaegade jooksul. |
| --- | --- |

(5)

Komisjon teatas ametlikult uurimise algatamisest teadaolevalt asjassepuutuvatele tootjatele ja importijatele ning nende teadaolevatele ühendustele, Pakistani ametiasutustele ning ühenduse tootjate ühendustele. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad teatavaks kirjalikult ja taotleda asja arutamist algatamisteates sätestatud tähtaegade jooksul.

| (6) | Mõned eksportivad tootjad ja voodipesueksportijate ühendus Pakistan Bedwear Exporters Association, üks mitmest voodipesutootjate ühendusest Pakistanis, samuti ühenduse tootjate ühendus (EUROCOTON), kes oli esialgse uurimise ajal kaebuse esitaja, tegid oma seisukohad kirjalikult teatavaks. Kuulati ära kõik isikud, kes seda kehtestatud tähtaja jooksul taotlesid ning näitasid, et on olemas põhjused, miks nad tuleks ära kuulata. |
| --- | --- |

(6)

Mõned eksportivad tootjad ja voodipesueksportijate ühendus Pakistan Bedwear Exporters Association, üks mitmest voodipesutootjate ühendusest Pakistanis, samuti ühenduse tootjate ühendus (EUROCOTON), kes oli esialgse uurimise ajal kaebuse esitaja, tegid oma seisukohad kirjalikult teatavaks. Kuulati ära kõik isikud, kes seda kehtestatud tähtaja jooksul taotlesid ning näitasid, et on olemas põhjused, miks nad tuleks ära kuulata.

3.   Väljavõtteline uuring

| (7) | Kõnealuses uurimises osalevate eksportivate tootjate ja importijate arvukust silmas pidades nähti algatamisteates ette valimi moodustamine vastavalt algmääruse artiklile 17. |
| --- | --- |

(7)

Kõnealuses uurimises osalevate eksportivate tootjate ja importijate arvukust silmas pidades nähti algatamisteates ette valimi moodustamine vastavalt algmääruse artiklile 17.

| (8) | Võimaldamaks komisjonil otsustada, kas valimi moodustamine on vajalik, ning kui see on vajalik, siis moodustada valim, paluti eksportivatel tootjatel, importijatel ja nende nimel tegutsevatel esindajatel endast teatada ning esitada algatamisteates osutatud alusandmed vaatlusaluse tootega seotud tegevuse kohta 15 päeva jooksul alates algatamisteate avaldamisest. Komisjon konsulteeris eksportijate valimi moodustamise küsimuses ka Pakistani ametiasutustega ja tootjate/eksportijate ühendusega, kes endast teatas. |
| --- | --- |

(8)

Võimaldamaks komisjonil otsustada, kas valimi moodustamine on vajalik, ning kui see on vajalik, siis moodustada valim, paluti eksportivatel tootjatel, importijatel ja nende nimel tegutsevatel esindajatel endast teatada ning esitada algatamisteates osutatud alusandmed vaatlusaluse tootega seotud tegevuse kohta 15 päeva jooksul alates algatamisteate avaldamisest. Komisjon konsulteeris eksportijate valimi moodustamise küsimuses ka Pakistani ametiasutustega ja tootjate/eksportijate ühendusega, kes endast teatas.

| (9) | Pärast esitatud teabe läbivaatamist otsustati, et valimi moodustamine on vajalik üksnes eksportijate puhul. Kokku vastas tähtaja jooksul valimi moodustamise küsimustikule ning esitas nõutud andmed 110 äriühingut. Nendest äriühingutest 11 siiski ei tootnud ega ka eksportinud vaatlusalust toodet ning seega ei saanud neid lugeda uurimisest huvitatud isikuteks. Lisaks sellele tegi üks äriühing vaid osalist koostööd, kuna ei esitanud mingeid andmeid toodangu mahu kohta. Kokku loeti koostööd tegevaks 98 äriühingut. |
| --- | --- |

(9)

Pärast esitatud teabe läbivaatamist otsustati, et valimi moodustamine on vajalik üksnes eksportijate puhul. Kokku vastas tähtaja jooksul valimi moodustamise küsimustikule ning esitas nõutud andmed 110 äriühingut. Nendest äriühingutest 11 siiski ei tootnud ega ka eksportinud vaatlusalust toodet ning seega ei saanud neid lugeda uurimisest huvitatud isikuteks. Lisaks sellele tegi üks äriühing vaid osalist koostööd, kuna ei esitanud mingeid andmeid toodangu mahu kohta. Kokku loeti koostööd tegevaks 98 äriühingut.

| (10) | Valim moodustati algmääruse artikli 17 lõike 1 kohaselt suurima tüüpilise Pakistanist ühendusse suunduva ekspordi mahu põhjal, mida oli ettenähtud aja jooksul võimalik uurida. |
| --- | --- |

(10)

Valim moodustati algmääruse artikli 17 lõike 1 kohaselt suurima tüüpilise Pakistanist ühendusse suunduva ekspordi mahu põhjal, mida oli ettenähtud aja jooksul võimalik uurida.

| (11) | Komisjon teavitas Pakistani ametiasutusi ja tootjate/eksportijate ühendusi oma kavatsusest moodustada valim kaheksast äriühingust, mis esindavad 31 % Pakistani ekspordist ühendusse. Pakistani ametiasutused ja üks eksportijate ühendus esitasid selle ettepaneku kohta siiski vastuväite ning palusid valimi hulka piirata kuue äriühinguni, st moodustada samasugune valim nagu eelmise uurimise ajal. |
| --- | --- |

(11)

Komisjon teavitas Pakistani ametiasutusi ja tootjate/eksportijate ühendusi oma kavatsusest moodustada valim kaheksast äriühingust, mis esindavad 31 % Pakistani ekspordist ühendusse. Pakistani ametiasutused ja üks eksportijate ühendus esitasid selle ettepaneku kohta siiski vastuväite ning palusid valimi hulka piirata kuue äriühinguni, st moodustada samasugune valim nagu eelmise uurimise ajal.

| (12) | Vastavalt algmääruse artikli 17 lõikele 1 otsustas komisjon pärast seda konsultatsiooni, et valimi suurima võimaliku tüüpilisuse saavutamiseks on kohane kaasata valimisse kaheksa äriühingut, kuna i) see võimaldab hõlmata valimisse suurema ekspordimahu, sealhulgas nende äriühingute eksport, mis tegelevad ka omamaise müügiga, ning ii) nende kaheksa äriühingu uurimine on ettenähtud aja jooksul läbiviidav. |
| --- | --- |

(12)

Vastavalt algmääruse artikli 17 lõikele 1 otsustas komisjon pärast seda konsultatsiooni, et valimi suurima võimaliku tüüpilisuse saavutamiseks on kohane kaasata valimisse kaheksa äriühingut, kuna i) see võimaldab hõlmata valimisse suurema ekspordimahu, sealhulgas nende äriühingute eksport, mis tegelevad ka omamaise müügiga, ning ii) nende kaheksa äriühingu uurimine on ettenähtud aja jooksul läbiviidav.

4.   Individuaalne uurimine

| (13) | 22 äriühingut, mis valimisse ei kuulunud, esitasid taotluse individuaalse dumpingumarginaali määramiseks. Pidades silmas taotluste suurt hulka ning uuritava teabe mahtu (muu hulgas vaadeldavate tooteliikide suure hulga tõttu), leiti siiski, et sellised individuaalsed uurimised oleksid algmääruse artikli 17 lõike 3 tähenduses põhjendamatult koormavad ning takistaksid uurimise õigeaegset lõpetamist. Seepärast individuaalsete marginaalide määramise nõudeid ei kaalutud. |
| --- | --- |

(13)

22 äriühingut, mis valimisse ei kuulunud, esitasid taotluse individuaalse dumpingumarginaali määramiseks. Pidades silmas taotluste suurt hulka ning uuritava teabe mahtu (muu hulgas vaadeldavate tooteliikide suure hulga tõttu), leiti siiski, et sellised individuaalsed uurimised oleksid algmääruse artikli 17 lõike 3 tähenduses põhjendamatult koormavad ning takistaksid uurimise õigeaegset lõpetamist. Seepärast individuaalsete marginaalide määramise nõudeid ei kaalutud.

5.   Uurimine

| (14) | Komisjon saatis valimisse kuuluvatele äriühingutele küsimustikud. Vastused küsimustikele saadi kõigilt kaheksalt valimisse kuuluvalt eksportivalt tootjalt. Komisjon püüdis leida ja kontrollis kõiki andmeid, mida ta pidas uurimise seisukohalt vajalikuks. Teatavate julgeolekuprobleemide tõttu otsustati siiski mitte viia läbi kontrollkäike ettevõtete valdustesse. Selle asemel toimus esitatud andmete kontroll kolmandas riigis, käesoleval juhul Araabia Ühendemiraatides (edaspidi “AÜE”), kasutades sidesüsteeme uuritavate äriühingute peakorteritega suhtlemiseks. See võimaldas saada viivituseta kõiki nõutavaid dokumente. Kontrolliti järgmiste äriühingute esitatud andmeid: | Gul Ahmed Textile Mills Ltd, Karachi, |
| --- | --- | --- |

(14)

Komisjon saatis valimisse kuuluvatele äriühingutele küsimustikud. Vastused küsimustikele saadi kõigilt kaheksalt valimisse kuuluvalt eksportivalt tootjalt. Komisjon püüdis leida ja kontrollis kõiki andmeid, mida ta pidas uurimise seisukohalt vajalikuks. Teatavate julgeolekuprobleemide tõttu otsustati siiski mitte viia läbi kontrollkäike ettevõtete valdustesse. Selle asemel toimus esitatud andmete kontroll kolmandas riigis, käesoleval juhul Araabia Ühendemiraatides (edaspidi “AÜE”), kasutades sidesüsteeme uuritavate äriühingute peakorteritega suhtlemiseks. See võimaldas saada viivituseta kõiki nõutavaid dokumente. Kontrolliti järgmiste äriühingute esitatud andmeid:

Gul Ahmed Textile Mills Ltd, Karachi,

| | Al-Abid Silk Mills Ltd, Karachi, |
| --- | --- |

Al-Abid Silk Mills Ltd, Karachi,

| | Yunus Textile Mills, Karachi, |
| --- | --- |

Yunus Textile Mills, Karachi,

| | Chenab Limited, Faisalabad, |
| --- | --- |

Chenab Limited, Faisalabad,

| | Nishat Mills Limited, Faisalabad, |
| --- | --- |

Nishat Mills Limited, Faisalabad,

| | Fairdeal Textiles (Pvt) Ltd, Karachi, |
| --- | --- |

Fairdeal Textiles (Pvt) Ltd, Karachi,

| | Lucky Textile Mills, Karachi, |
| --- | --- |

Lucky Textile Mills, Karachi,

| | Mohammad Farooq Textile Mills Ltd, Karachi. |
| --- | --- |

Mohammad Farooq Textile Mills Ltd, Karachi.

| (15) | Ühenduse tootmisharu täheldas, et uurimine oleks tulnud lõpetada, kuna julgeolekuolukord Pakistanis ei ole muutunud. Seetõttu ei oleks kontrollkäik AÜEsse tohtinud toimuda. Sellega seoses tuleks märkida, et kõnealuse kontrollimise käigus esitatud teave oli piisav dumpingutaseme kindlakstegemiseks. Ühenduse tootmisharu märkusi on siiski muutunud asjaolude püsivuse hindamisel arvesse võetud, nagu on näidatud põhjenduses 64. |
| --- | --- |

(15)

Ühenduse tootmisharu täheldas, et uurimine oleks tulnud lõpetada, kuna julgeolekuolukord Pakistanis ei ole muutunud. Seetõttu ei oleks kontrollkäik AÜEsse tohtinud toimuda. Sellega seoses tuleks märkida, et kõnealuse kontrollimise käigus esitatud teave oli piisav dumpingutaseme kindlakstegemiseks. Ühenduse tootmisharu märkusi on siiski muutunud asjaolude püsivuse hindamisel arvesse võetud, nagu on näidatud põhjenduses 64.

| (16) | Uurimisperiood kestis 1. aprillist 2003 kuni 31. märtsini 2004. |
| --- | --- |

(16)

Uurimisperiood kestis 1. aprillist 2003 kuni 31. märtsini 2004.

B.   VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

1.   Vaatlusalune toode

| (17) | Vaadeldav toode on sama, mida uuriti esialgsel uurimisel, st Pakistanist pärit, puhtast puuvillakiust või puuvillakiudude ja keemiliste või linakiudude segust (kusjuures linakiud ei ole põhimaterjaliks) valmistatud pleegitatud, värvitud või trükitud voodipesu, mis kuulub järgmiste CN-koodide alla: ex 6302 21 00 (TARICi koodid 6302210081, 6302210089), ex 6302 22 90 (TARICi kood 6302229019), 6302 31 00 (TARICi kood 6302310090) ja ex 6302 32 90 (TARICi kood 6302329019) (edaspidi “vaatlusalune toode”). Voodipesu hulka kuuluvad voodilinad (madratsikatted või tavalised linad), tekikotid ja padjapüürid, müügipakendis kas eraldi või komplektidena. |
| --- | --- |

(17)

Vaadeldav toode on sama, mida uuriti esialgsel uurimisel, st Pakistanist pärit, puhtast puuvillakiust või puuvillakiudude ja keemiliste või linakiudude segust (kusjuures linakiud ei ole põhimaterjaliks) valmistatud pleegitatud, värvitud või trükitud voodipesu, mis kuulub järgmiste CN-koodide alla: ex 6302 21 00 (TARICi koodid 6302210081, 6302210089), ex 6302 22 90 (TARICi kood 6302229019), 6302 31 00 (TARICi kood 6302310090) ja ex 6302 32 90 (TARICi kood 6302329019) (edaspidi “vaatlusalune toode”). Voodipesu hulka kuuluvad voodilinad (madratsikatted või tavalised linad), tekikotid ja padjapüürid, müügipakendis kas eraldi või komplektidena.

| (18) | Puuvillakiust riiet, mida kasutatakse voodipesu valmistamiseks, tähistatakse kahe numbripaariga. Esimene tähistab vastavalt kas lõimes või koes kasutatud lõngade arvu (või massi). Teine tähistab vastavalt kas lõime- või koeniitide arvu sentimeetri või tolli kohta. |
| --- | --- |

(18)

Puuvillakiust riiet, mida kasutatakse voodipesu valmistamiseks, tähistatakse kahe numbripaariga. Esimene tähistab vastavalt kas lõimes või koes kasutatud lõngade arvu (või massi). Teine tähistab vastavalt kas lõime- või koeniitide arvu sentimeetri või tolli kohta.

| (19) | Riie pleegitatakse, värvitakse või trükitakse. Riidest lõigatakse ja õmmeldakse seejärel eri mõõtmetega madratsikatted ja tavalised linad, tekikotid ja padjapüürid. Lõpptoode pakitakse müügiks eraldi või komplektidena. |
| --- | --- |

(19)

Riie pleegitatakse, värvitakse või trükitakse. Riidest lõigatakse ja õmmeldakse seejärel eri mõõtmetega madratsikatted ja tavalised linad, tekikotid ja padjapüürid. Lõpptoode pakitakse müügiks eraldi või komplektidena.

| (20) | Vaatamata sellele, et võimalikud eri tooteliigid erinevad üksteisest kudumistehnika, kanga viimistluse, esitluse või mõõtmete, pakendi või muu poolest, loetakse neid kõiki käesoleva läbivaatamise raames toimuva uurimise käigus üheks tooteks, sest neil on samad füüsikalised omadused ning sisuliselt üks ja seesama kasutusotstarve. |
| --- | --- |

(20)

Vaatamata sellele, et võimalikud eri tooteliigid erinevad üksteisest kudumistehnika, kanga viimistluse, esitluse või mõõtmete, pakendi või muu poolest, loetakse neid kõiki käesoleva läbivaatamise raames toimuva uurimise käigus üheks tooteks, sest neil on samad füüsikalised omadused ning sisuliselt üks ja seesama kasutusotstarve.

| (21) | Mitu koostööd tegevat eksportijat vaidlustas sellise määratluse, ei esitanud aga oma väite kinnituseks mingeid põhjendusi ning seetõttu lükati nende vastuväited tagasi. |
| --- | --- |

(21)

Mitu koostööd tegevat eksportijat vaidlustas sellise määratluse, ei esitanud aga oma väite kinnituseks mingeid põhjendusi ning seetõttu lükati nende vastuväited tagasi.

2.   Samasugune toode

| (22) | Nagu ka esialgsel uurimisel, leiti, et vaatlusalusel tootel ning Pakistanis toodetaval ja sealsel siseturul müüdaval voodipesul on samad peamised füüsikalised ja tehnilised omadused ning kasutusotstarve. Seepärast peetakse neid samasugusteks algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses. |
| --- | --- |

(22)

Nagu ka esialgsel uurimisel, leiti, et vaatlusalusel tootel ning Pakistanis toodetaval ja sealsel siseturul müüdaval voodipesul on samad peamised füüsikalised ja tehnilised omadused ning kasutusotstarve. Seepärast peetakse neid samasugusteks algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses.

| (23) | Mitu koostööd tegevat eksportijat väitis, et vaatlusalune toode ja Pakistani siseturul müüdav voodipesu on erinevad tooted, sest nende peamised füüsikalised ja tehnilised omadused ning kasutusotstarve ei ole samad. Nende väidete kinnituseks ei esitatud aga mingit tõendusmaterjali ning seetõttu lükati need väited tagasi. |
| --- | --- |

(23)

Mitu koostööd tegevat eksportijat väitis, et vaatlusalune toode ja Pakistani siseturul müüdav voodipesu on erinevad tooted, sest nende peamised füüsikalised ja tehnilised omadused ning kasutusotstarve ei ole samad. Nende väidete kinnituseks ei esitatud aga mingit tõendusmaterjali ning seetõttu lükati need väited tagasi.

C.   DUMPING

1.   Normaalväärtus

| (24) | Normaalväärtus määrati kindlaks algmääruse artikli 2 kohaselt. Seepärast määrati iga valimisse kuuluva eksportiva tootja puhul kõigepealt kindlaks, kas tema samasuguse toote omamaine kogumüük on tüüpiline, võrreldes tema vaatlusaluse toote kogumüügiga ekspordiks ühendusse. Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 2 esimesele lausele leiti samasuguse toote omamaine müük olevat tüüpiline ühe äriühingu puhul valimist, kuna selle äriühingu omamaise müügi maht ületas 5 % äriühingu kogu eksportmüügist ühendusse. |
| --- | --- |

(24)

Normaalväärtus määrati kindlaks algmääruse artikli 2 kohaselt. Seepärast määrati iga valimisse kuuluva eksportiva tootja puhul kõigepealt kindlaks, kas tema samasuguse toote omamaine kogumüük on tüüpiline, võrreldes tema vaatlusaluse toote kogumüügiga ekspordiks ühendusse. Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 2 esimesele lausele leiti samasuguse toote omamaine müük olevat tüüpiline ühe äriühingu puhul valimist, kuna selle äriühingu omamaise müügi maht ületas 5 % äriühingu kogu eksportmüügist ühendusse.

| (25) | Lisaks eespool nimetatud eksportijale, kelle tüüpiline omamaine müük ületas 5 % tema eksportmüügimahust ühendusse, müüsid veel kolm valimisse kuuluvat eksportijat vaatlusalust toodet ka siseturul, ent nende omamaine müügimaht moodustas ainult vastavalt 2,2 %, 0,5 % ja 0,2 % nende vaatlusaluse toote eksportmüügist ühendusse. Olles nõuetekohaselt uurinud siseturu omadusi ja kõnealuste äriühingute müügikorraldust, jõuti lõpuks järeldusele, et see müük on tähtsusetu ning et seda ei saa algmääruse artikli 2 lõike 2 alusel pidada tüüpiliseks. |
| --- | --- |

(25)

Lisaks eespool nimetatud eksportijale, kelle tüüpiline omamaine müük ületas 5 % tema eksportmüügimahust ühendusse, müüsid veel kolm valimisse kuuluvat eksportijat vaatlusalust toodet ka siseturul, ent nende omamaine müügimaht moodustas ainult vastavalt 2,2 %, 0,5 % ja 0,2 % nende vaatlusaluse toote eksportmüügist ühendusse. Olles nõuetekohaselt uurinud siseturu omadusi ja kõnealuste äriühingute müügikorraldust, jõuti lõpuks järeldusele, et see müük on tähtsusetu ning et seda ei saa algmääruse artikli 2 lõike 2 alusel pidada tüüpiliseks.

| (26) | Eksportiva tootja puhul, kelle omamaine müük oli üldiselt tüüpiline, uuriti lisaks, kas omamaisel turul müüdud voodipesu liigid olid ekspordina ühendusse müüdud liikidega identsed või otseselt võrreldavad. Tooteliigi omamaist müüki peeti piisavalt tüüpiliseks, kui selle tooteliigi omamaisel turul sõltumatutele klientidele suunatud müügi kogumaht moodustas uurimisperioodi jooksul 5 % või rohkem ühendusse ekspordiks suunatud võrreldava tooteliigi müügi kogumahust. |
| --- | --- |

(26)

Eksportiva tootja puhul, kelle omamaine müük oli üldiselt tüüpiline, uuriti lisaks, kas omamaisel turul müüdud voodipesu liigid olid ekspordina ühendusse müüdud liikidega identsed või otseselt võrreldavad. Tooteliigi omamaist müüki peeti piisavalt tüüpiliseks, kui selle tooteliigi omamaisel turul sõltumatutele klientidele suunatud müügi kogumaht moodustas uurimisperioodi jooksul 5 % või rohkem ühendusse ekspordiks suunatud võrreldava tooteliigi müügi kogumahust.

| (27) | Seejärel uuriti, kas äriühingu omamaist müüki saab pidada tavapärase kaubandustegevuse raames toimunuks. Nende tooteliikide puhul, mille kaalutud keskmine hind võrdus tootmiskuludega või oli neist kõrgem, määrati normaalväärtus kindlaks kõnealuse tooteliigi omamaisel müügil tegelikult makstud kaalutud keskmise hinna põhjal olenemata sellest, kas see müük oli kasumlik või mitte. Tooteliikide puhul, mille kaalutud keskmine hind oli alla tootmiskulude, leiti, et normaalväärtus tuleb arvutada vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 3. |
| --- | --- |

(27)

Seejärel uuriti, kas äriühingu omamaist müüki saab pidada tavapärase kaubandustegevuse raames toimunuks. Nende tooteliikide puhul, mille kaalutud keskmine hind võrdus tootmiskuludega või oli neist kõrgem, määrati normaalväärtus kindlaks kõnealuse tooteliigi omamaisel müügil tegelikult makstud kaalutud keskmise hinna põhjal olenemata sellest, kas see müük oli kasumlik või mitte. Tooteliikide puhul, mille kaalutud keskmine hind oli alla tootmiskulude, leiti, et normaalväärtus tuleb arvutada vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 3.

| (28) | Äriühing väitis vastu, et tema müük toimus tavapärase kaubandustegevuse raames ning et omamaisel turul müüdud tootejäägid ei ole võrreldavad ekspordiks müüdud toodetega. Uurimise käigus tehti kindlaks, et tootejääkide näol on tegemist ekspordiks toodetud voodipesu ülemääraste kogustega ning järelikult on omamaisel turul ja ekspordiks müüdud tooted omavahel võrreldavad. Seetõttu leitakse, et äriühingu omamaine müük on tüüpiline ja on toimunud tavapärase kaubandustegevuse käigus. |
| --- | --- |

(28)

Äriühing väitis vastu, et tema müük toimus tavapärase kaubandustegevuse raames ning et omamaisel turul müüdud tootejäägid ei ole võrreldavad ekspordiks müüdud toodetega. Uurimise käigus tehti kindlaks, et tootejääkide näol on tegemist ekspordiks toodetud voodipesu ülemääraste kogustega ning järelikult on omamaisel turul ja ekspordiks müüdud tooted omavahel võrreldavad. Seetõttu leitakse, et äriühingu omamaine müük on tüüpiline ja on toimunud tavapärase kaubandustegevuse käigus.

| (29) | Normaalväärtuse kindlaksmääramiseks lisati eksporditud tooteliikide valmistamiskuludele vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 6 mõistlik summa müügi-, üld- ja halduskuludeks ning kasumiks. |
| --- | --- |

(29)

Normaalväärtuse kindlaksmääramiseks lisati eksporditud tooteliikide valmistamiskuludele vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 6 mõistlik summa müügi-, üld- ja halduskuludeks ning kasumiks.

| (30) | Seoses sellega väitis äriühing, et müügi-, üld- ja halduskulud ning kasum tuleks määrata kindlaks kõigi tehingute põhjal, kuna väga laia tootevaliku tõttu (äriühing oli esitanud teabe rohkem kui 500 erineva tooteliigi kohta) ei saa usaldusväärselt kindlaks teha, kas teatav tehing on kasumlik või mitte. Tõepoolest on tõsi, et vaatlusalune toode koosneb suurest hulgast tooteliikidest, mis erinevad suuruse, kuju, värvi, materjali jms poolest. Toote eri liikide tootmiskulude kindlaksmääramisel tõi äriühingu kasutatud üldkulude arvestamise meetod kaasa ebatäpsusi, mis ilmselgelt ulatusid kaugemale kui tavapäraselt keerukate toodete puhul ilmnevad raskused. Seetõttu leiti, et müügi-, üld- ja halduskulud ning kasum, mida kasutati normaalväärtuse arvutamisel, tuleb kindlaks määrata kõigi vaatlusaluse toote omamaise kogumüügi raames tehtud tehingute põhjal. |
| --- | --- |

(30)

Seoses sellega väitis äriühing, et müügi-, üld- ja halduskulud ning kasum tuleks määrata kindlaks kõigi tehingute põhjal, kuna väga laia tootevaliku tõttu (äriühing oli esitanud teabe rohkem kui 500 erineva tooteliigi kohta) ei saa usaldusväärselt kindlaks teha, kas teatav tehing on kasumlik või mitte. Tõepoolest on tõsi, et vaatlusalune toode koosneb suurest hulgast tooteliikidest, mis erinevad suuruse, kuju, värvi, materjali jms poolest. Toote eri liikide tootmiskulude kindlaksmääramisel tõi äriühingu kasutatud üldkulude arvestamise meetod kaasa ebatäpsusi, mis ilmselgelt ulatusid kaugemale kui tavapäraselt keerukate toodete puhul ilmnevad raskused. Seetõttu leiti, et müügi-, üld- ja halduskulud ning kasum, mida kasutati normaalväärtuse arvutamisel, tuleb kindlaks määrata kõigi vaatlusaluse toote omamaise kogumüügi raames tehtud tehingute põhjal.

| (31) | Ühenduse tootmisharu vaidlustas kõnealuse äriühingu puhul kasutatud lähenemisviisi, väites, et äriühingu poolt tavapärase kaubandustegevuse käigus saadud kasumi protsendi kindlakstegemiseks oleks tulnud kasutada ainult kasumlikke tehinguid. See väide lükati tagasi, kuna põhjenduses 30 esitatud põhjustel ei saa usaldusväärselt kindlaks teha, kas teatav tehing on kasumlik või mitte. Lisaks sellele tehti kindlaks, et üldiselt toimusid tehingud tavapärase kaubandustegevuse käigus. |
| --- | --- |

(31)

Ühenduse tootmisharu vaidlustas kõnealuse äriühingu puhul kasutatud lähenemisviisi, väites, et äriühingu poolt tavapärase kaubandustegevuse käigus saadud kasumi protsendi kindlakstegemiseks oleks tulnud kasutada ainult kasumlikke tehinguid. See väide lükati tagasi, kuna põhjenduses 30 esitatud põhjustel ei saa usaldusväärselt kindlaks teha, kas teatav tehing on kasumlik või mitte. Lisaks sellele tehti kindlaks, et üldiselt toimusid tehingud tavapärase kaubandustegevuse käigus.

| (32) | Ülejäänud seitsme valimisse kuuluva eksportiva tootja puhul tuli normaalväärtus arvutada vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 3, kuna ühelgi neist ei olnud tüüpilist omamaist müüki. Seetõttu arvutati kõigi nende eksportijate puhul normaalväärtus selliselt, et lisati iga ühendusse eksporditava tooteliigi tootmiskuludele, mida oli vajaduse korral korrigeeritud, nagu on selgitatud põhjenduses 36, mõistlik summa müügi-, üld- ja halduskuludeks ning kasumiks. Müügi-, üld- ja halduskulusid ning kasumit ei saanud määrata algmääruse artikli 2 lõike 6 punkti a põhjal, kuna tüüpiline omamaine müük oli olemas ainult ühel äriühingul. Samuti ei saanud neid kindlaks määrata artikli 2 lõike 6 punkti b põhjal, kuna asjaomastel eksportijatel ei olnud tavapärase kaubandustegevuse käigus samade üldiste tooteliikide tüüpilist müüki. |
| --- | --- |

(32)

Ülejäänud seitsme valimisse kuuluva eksportiva tootja puhul tuli normaalväärtus arvutada vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 3, kuna ühelgi neist ei olnud tüüpilist omamaist müüki. Seetõttu arvutati kõigi nende eksportijate puhul normaalväärtus selliselt, et lisati iga ühendusse eksporditava tooteliigi tootmiskuludele, mida oli vajaduse korral korrigeeritud, nagu on selgitatud põhjenduses 36, mõistlik summa müügi-, üld- ja halduskuludeks ning kasumiks. Müügi-, üld- ja halduskulusid ning kasumit ei saanud määrata algmääruse artikli 2 lõike 6 punkti a põhjal, kuna tüüpiline omamaine müük oli olemas ainult ühel äriühingul. Samuti ei saanud neid kindlaks määrata artikli 2 lõike 6 punkti b põhjal, kuna asjaomastel eksportijatel ei olnud tavapärase kaubandustegevuse käigus samade üldiste tooteliikide tüüpilist müüki.

| (33) | Vastavalt sellele määrati algmääruse artikli 2 lõike 6 punkti c kohaselt müügi-, üld- ja halduskulud ning kasum kindlaks kaalutud keskmiste müügi-, üld- ja halduskulude ning kaalutud keskmise kasumi põhjal, mis olid tekkinud sellel ainsal äriühingul, kellel esines tüüpiline omamaine müük, ning kahel äriühingul, kelle omamaine müük moodustas vastavalt 2,2 % ja 0,2 %. Tegelikult leiti, et nende kahe viimati nimetatud äriühingu omamaine müük ei olnud küll selles mõttes tüüpiline, et nende oma normaalväärtuse arvutamiseks oleks võinud kasutada siseturuhindu, ent oli siiski piisav selleks, et sellega seotud müügi-, üld- ja halduskulusid ning kasumit võiks pidada algmääruse artikli 2 lõike 6 punkti c kohaldamisel usaldusväärseks. Kolmanda põhjenduses 25 nimetatud äriühingu puhul, kellel samuti esines mittetüüpiline müük omamaisel turul, ei võetud müügi-, üld- ja halduskulusid ning kasumit arvesse, sest kõnealune äriühing teatas kõnealusel müügil tekkinud suurest kahjumist. |
| --- | --- |

(33)

Vastavalt sellele määrati algmääruse artikli 2 lõike 6 punkti c kohaselt müügi-, üld- ja halduskulud ning kasum kindlaks kaalutud keskmiste müügi-, üld- ja halduskulude ning kaalutud keskmise kasumi põhjal, mis olid tekkinud sellel ainsal äriühingul, kellel esines tüüpiline omamaine müük, ning kahel äriühingul, kelle omamaine müük moodustas vastavalt 2,2 % ja 0,2 %. Tegelikult leiti, et nende kahe viimati nimetatud äriühingu omamaine müük ei olnud küll selles mõttes tüüpiline, et nende oma normaalväärtuse arvutamiseks oleks võinud kasutada siseturuhindu, ent oli siiski piisav selleks, et sellega seotud müügi-, üld- ja halduskulusid ning kasumit võiks pidada algmääruse artikli 2 lõike 6 punkti c kohaldamisel usaldusväärseks. Kolmanda põhjenduses 25 nimetatud äriühingu puhul, kellel samuti esines mittetüüpiline müük omamaisel turul, ei võetud müügi-, üld- ja halduskulusid ning kasumit arvesse, sest kõnealune äriühing teatas kõnealusel müügil tekkinud suurest kahjumist.

| (34) | Üks äriühing väitis, et komisjon peaks kõnealuse äriühingu müügi-, üld- ja halduskulude kindlaksmääramisel kohaldama algmääruse artikli 2 lõike 6 punkti b. Äriühing väitis, et tuleks kasutada kõigi äriühingu poolt omamaisel turul müüdud toodete müügi-, üld- ja halduskulusid, sest tooted on sarnased vaatlusaluse tootega, kuuludes samasse üldisesse tootekategooriasse. See väide lükati tagasi, kuna leiti, et toodete puhul, mis väideti kuuluvat voodipesuga samasse üldisesse tootekategooriasse, oli tegelikult enamasti tegemist töötlemata kangaga, st vahetootega, mida müüdi tööstustarbijatele, mitte aga tarbekaubaga nagu voodipesu. |
| --- | --- |

(34)

Üks äriühing väitis, et komisjon peaks kõnealuse äriühingu müügi-, üld- ja halduskulude kindlaksmääramisel kohaldama algmääruse artikli 2 lõike 6 punkti b. Äriühing väitis, et tuleks kasutada kõigi äriühingu poolt omamaisel turul müüdud toodete müügi-, üld- ja halduskulusid, sest tooted on sarnased vaatlusaluse tootega, kuuludes samasse üldisesse tootekategooriasse. See väide lükati tagasi, kuna leiti, et toodete puhul, mis väideti kuuluvat voodipesuga samasse üldisesse tootekategooriasse, oli tegelikult enamasti tegemist töötlemata kangaga, st vahetootega, mida müüdi tööstustarbijatele, mitte aga tarbekaubaga nagu voodipesu.

| (35) | Lisaks sellele väitis äriühing, et isegi kui kohaldatakse algmääruse artikli 2 lõike 6 punkti c, tuleks siiski kasutada vähemasti äriühingu enda müügi-, üld- ja halduskulusid ning kasumit. Äriühing lisas, et normaalväärtuse arvutamiseks kasutatud müügi-, üld- ja halduskulud ning kasum on suures ulatuses võetud erineva struktuuriga äriühingult, mis väidetavasti on võrreldav kaubamajaga. Tuleb siiski märkida, et taotluse esitanud äriühingu müük koosneb toodetest, mis ei kuulu isegi samasse üldisesse tootekategooriasse, ning samuti on müük üsna väikesemahuline. Seetõttu ei ole mõistlik kasutada selliste sobimatute andmete põhjal kindlaks tehtud müügi-, üld- ja halduskulusid. |
| --- | --- |

(35)

Lisaks sellele väitis äriühing, et isegi kui kohaldatakse algmääruse artikli 2 lõike 6 punkti c, tuleks siiski kasutada vähemasti äriühingu enda müügi-, üld- ja halduskulusid ning kasumit. Äriühing lisas, et normaalväärtuse arvutamiseks kasutatud müügi-, üld- ja halduskulud ning kasum on suures ulatuses võetud erineva struktuuriga äriühingult, mis väidetavasti on võrreldav kaubamajaga. Tuleb siiski märkida, et taotluse esitanud äriühingu müük koosneb toodetest, mis ei kuulu isegi samasse üldisesse tootekategooriasse, ning samuti on müük üsna väikesemahuline. Seetõttu ei ole mõistlik kasutada selliste sobimatute andmete põhjal kindlaks tehtud müügi-, üld- ja halduskulusid.

| (36) | Mitmed valimisse kuuluvad äriühingud olid oma müügi-, üld- ja halduskulude hulka arvanud erinevaid kulusid, mida oleks pidanud esitama tootmiskulude hulgas. Seepärast paigutati need kulud ümber tootmiskulude hulka. Lisaks sellele arvutatakse algmääruse artikli 2 lõike 5 alusel kulud tavaliselt uuritava poole dokumentide alusel, kui kõnealused dokumendid on kooskõlas asjaomase riigi üldtunnustatud majandusarvestuspõhimõtetega ning kui on tõestatud, et need kajastavad vaatlusaluse toote tootmis- ja müügikulusid asjakohasel viisil. Peale selle pööratakse tähelepanu ka tõenditele, mis on esitatud kulude nõuetekohase jaotuse kohta, kui on näidatud, et selliseid jaotusi on tavapäraselt kasutatud. Viie valimisse kuuluva äriühingu puhul oli küsimustiku vastustes antud kulude jaotus koostatud ad hoc põhimõttel uurimise otstarbeks ning seda ei saanud pidada mõistlikuks, sest selline jaotus ei olnud kooskõlas äriühingute auditeeritud majandusaasta aruannetega. Seepärast tehti kohandusi, et tootmiskulusid saaks kindlaks teha viisil, mis oleks paremini kooskõlas kõnealuste äriühingute auditeeritud majandusaasta aruannetega. |
| --- | --- |

(36)

Mitmed valimisse kuuluvad äriühingud olid oma müügi-, üld- ja halduskulude hulka arvanud erinevaid kulusid, mida oleks pidanud esitama tootmiskulude hulgas. Seepärast paigutati need kulud ümber tootmiskulude hulka. Lisaks sellele arvutatakse algmääruse artikli 2 lõike 5 alusel kulud tavaliselt uuritava poole dokumentide alusel, kui kõnealused dokumendid on kooskõlas asjaomase riigi üldtunnustatud majandusarvestuspõhimõtetega ning kui on tõestatud, et need kajastavad vaatlusaluse toote tootmis- ja müügikulusid asjakohasel viisil. Peale selle pööratakse tähelepanu ka tõenditele, mis on esitatud kulude nõuetekohase jaotuse kohta, kui on näidatud, et selliseid jaotusi on tavapäraselt kasutatud. Viie valimisse kuuluva äriühingu puhul oli küsimustiku vastustes antud kulude jaotus koostatud ad hoc põhimõttel uurimise otstarbeks ning seda ei saanud pidada mõistlikuks, sest selline jaotus ei olnud kooskõlas äriühingute auditeeritud majandusaasta aruannetega. Seepärast tehti kohandusi, et tootmiskulusid saaks kindlaks teha viisil, mis oleks paremini kooskõlas kõnealuste äriühingute auditeeritud majandusaasta aruannetega.

| (37) | Nende viie äriühingu puhul tehti kindlaks erinevad tootmiskulude hulka kuuluvad kulud. Määrati kindlaks, kui suure protsendi moodustab vaatlusalune toode äriühingu kogukäibest. Olenevalt saadaolevast ja kontrollitavast teabest kohaldati seda protsenti kas igale kuluartiklile või auditeeritud aruandes kajastatud kogukuludele, et määrata kindlaks vaatlusaluse toote tootmiskulud. |
| --- | --- |

(37)

Nende viie äriühingu puhul tehti kindlaks erinevad tootmiskulude hulka kuuluvad kulud. Määrati kindlaks, kui suure protsendi moodustab vaatlusalune toode äriühingu kogukäibest. Olenevalt saadaolevast ja kontrollitavast teabest kohaldati seda protsenti kas igale kuluartiklile või auditeeritud aruandes kajastatud kogukuludele, et määrata kindlaks vaatlusaluse toote tootmiskulud.

| (38) | Ühe äriühingu puhul tehti põhjenduses 37 osutatud kohandus selleks, et võtta arvesse voodipesu ja teise olulisema toote, mida äriühing müüs – lõnga – kulude struktuuris esinevaid väga olulisi erinevusi. Kuna nimetatud äriühing oli küsimustikus esitanud andmeid, mida sai ka kontrollida ning mis võimaldasid nende kahe tootekategooria kulude vahel selgemini vahet teha, oli võimalik käibel põhinevat kulude jaotust täpsustada, mis võimaldas tootmiskulusid paremini kindlaks määrata. |
| --- | --- |

(38)

Ühe äriühingu puhul tehti põhjenduses 37 osutatud kohandus selleks, et võtta arvesse voodipesu ja teise olulisema toote, mida äriühing müüs – lõnga – kulude struktuuris esinevaid väga olulisi erinevusi. Kuna nimetatud äriühing oli küsimustikus esitanud andmeid, mida sai ka kontrollida ning mis võimaldasid nende kahe tootekategooria kulude vahel selgemini vahet teha, oli võimalik käibel põhinevat kulude jaotust täpsustada, mis võimaldas tootmiskulusid paremini kindlaks määrata.

| (39) | Ühenduse tootmisharu vaidlustas nimetatud äriühingu suhtes kasutatud lähenemisviisi, väites, et äriühing ei ole tavapäraselt kasutanud mingit kindlat kulujaotussüsteemi. Siiski lükati see väide tagasi, kuna põhjenduses 38 nimetatud kulude jaotus ei põhinenud äriühingu esitatud kulude jaotusel, vaid kontrollitud raamatupidamisandmetel, mida äriühing korrapäraselt koostab. |
| --- | --- |

(39)

Ühenduse tootmisharu vaidlustas nimetatud äriühingu suhtes kasutatud lähenemisviisi, väites, et äriühing ei ole tavapäraselt kasutanud mingit kindlat kulujaotussüsteemi. Siiski lükati see väide tagasi, kuna põhjenduses 38 nimetatud kulude jaotus ei põhinenud äriühingu esitatud kulude jaotusel, vaid kontrollitud raamatupidamisandmetel, mida äriühing korrapäraselt koostab.

| (40) | Ühe äriühingu puhul on tehtud veel üks kohandus. Kõnealusel äriühingul toimub tootmine kahes eri kohas, kuid ainult ühes neist toodetakse voodipesu. Seetõttu oldi seisukohal, et kõige kohasem on tugineda voodipesu tootmiskohaga seotud andmetele. |
| --- | --- |

(40)

Ühe äriühingu puhul on tehtud veel üks kohandus. Kõnealusel äriühingul toimub tootmine kahes eri kohas, kuid ainult ühes neist toodetakse voodipesu. Seetõttu oldi seisukohal, et kõige kohasem on tugineda voodipesu tootmiskohaga seotud andmetele.

| (41) | Mitu teist äriühingut nõudsid lisaparanduste tegemist ühenduse institutsioonide tehtud kulujaotusse. Käibel põhinev kulude jaotamise meetod ei võimalda siiski kohaldada konkreetset erimetoodikat, mis piirdub eranditult mõne üksiku kuluartikliga, välja arvatud juhul, kui on võimalik tõestada, et sellist erimetoodikat on võimalik kohaldada üksnes nende väheste konkreetsete kuluartiklite suhtes. Kuna kõnealusel juhul ei olnud see võimalik ning, nagu on märgitud põhjenduses 32, ei peetud nende äriühingute esitatud teavet ja tõendusmaterjali tootmiskulude kohta usaldusväärseks, lükati eespool nimetatud nõudmised tagasi. |
| --- | --- |

(41)

Mitu teist äriühingut nõudsid lisaparanduste tegemist ühenduse institutsioonide tehtud kulujaotusse. Käibel põhinev kulude jaotamise meetod ei võimalda siiski kohaldada konkreetset erimetoodikat, mis piirdub eranditult mõne üksiku kuluartikliga, välja arvatud juhul, kui on võimalik tõestada, et sellist erimetoodikat on võimalik kohaldada üksnes nende väheste konkreetsete kuluartiklite suhtes. Kuna kõnealusel juhul ei olnud see võimalik ning, nagu on märgitud põhjenduses 32, ei peetud nende äriühingute esitatud teavet ja tõendusmaterjali tootmiskulude kohta usaldusväärseks, lükati eespool nimetatud nõudmised tagasi.

| (42) | Ühe äriühingu puhul saadi tootmiskulud selliselt, et käibest arvati maha kasum ning müügi-, üld- ja halduskulud, mis olid kindlaks tehtud kontrollkäigu ajal. |
| --- | --- |

(42)

Ühe äriühingu puhul saadi tootmiskulud selliselt, et käibest arvati maha kasum ning müügi-, üld- ja halduskulud, mis olid kindlaks tehtud kontrollkäigu ajal.

| (43) | Kahe ülejäänud äriühingu puhul leiti tootmiskulud olevat üldjoontes usaldusväärsed, kuid kontrollkäigul kogutud teabe põhjal tuli teha mõned kohandused. |
| --- | --- |

(43)

Kahe ülejäänud äriühingu puhul leiti tootmiskulud olevat üldjoontes usaldusväärsed, kuid kontrollkäigul kogutud teabe põhjal tuli teha mõned kohandused.

| (44) | Mõned valimi moodustanud eksportivatest tootjatest väitsid, et toormaterjali (peamiselt töötlemata kanga) hind, mille nad olid tootmiskuludes esitanud, juba sisaldab teatavaid müügi-, üld- ja halduskulusid. Kuna kõnealused äriühingud ei olnud täielikult integreeritud äriühingud, sest mõned töötlemisetapid tehti allhanke korras, väitsid nad, et need müügi-, üld- ja halduskulud tuleks tootmiskuludest maha arvata, et vältida müügi-, üld- ja halduskulude topeltarvestust. Tuleb siiski märkida, et normaalväärtus tuli arvutada, kasutades tüüpilise omamaise müügiga äriühingu ning nende kahe äriühingu müügi-, üld- ja halduskulusid ning kasumit, mille omamaine müük moodustas vastavalt 2,2 % ja 0,2 %, ning et need kolm eksportijat ise ostsid valdava enamiku töötlemata kangast sisse. Tuleb samuti märkida, et iga toormaterjali ostul makstud hind sisaldab teatavat hulka müügi-, üld- ja halduskulusid, kuid need on tarnija kulud ning mitte kõnealuse eksportija müügi-, üld- ja halduskulud. Seepärast lükati väide tagasi. |
| --- | --- |

(44)

Mõned valimi moodustanud eksportivatest tootjatest väitsid, et toormaterjali (peamiselt töötlemata kanga) hind, mille nad olid tootmiskuludes esitanud, juba sisaldab teatavaid müügi-, üld- ja halduskulusid. Kuna kõnealused äriühingud ei olnud täielikult integreeritud äriühingud, sest mõned töötlemisetapid tehti allhanke korras, väitsid nad, et need müügi-, üld- ja halduskulud tuleks tootmiskuludest maha arvata, et vältida müügi-, üld- ja halduskulude topeltarvestust. Tuleb siiski märkida, et normaalväärtus tuli arvutada, kasutades tüüpilise omamaise müügiga äriühingu ning nende kahe äriühingu müügi-, üld- ja halduskulusid ning kasumit, mille omamaine müük moodustas vastavalt 2,2 % ja 0,2 %, ning et need kolm eksportijat ise ostsid valdava enamiku töötlemata kangast sisse. Tuleb samuti märkida, et iga toormaterjali ostul makstud hind sisaldab teatavat hulka müügi-, üld- ja halduskulusid, kuid need on tarnija kulud ning mitte kõnealuse eksportija müügi-, üld- ja halduskulud. Seepärast lükati väide tagasi.

2.   Ekspordihind

| (45) | Seitse valimisse kuuluvat eksportivat tootjat teostas kogu oma ekspordimüügi ühendusse otse sõltumatutele klientidele. Ekspordihinnad arvutati seepärast välja algmääruse artikli 2 lõike 8 kohaselt kõnealuste ühenduse sõltumatute klientide poolt tegelikult makstud või maksmisele kuuluvate hindade alusel. |
| --- | --- |

(45)

Seitse valimisse kuuluvat eksportivat tootjat teostas kogu oma ekspordimüügi ühendusse otse sõltumatutele klientidele. Ekspordihinnad arvutati seepärast välja algmääruse artikli 2 lõike 8 kohaselt kõnealuste ühenduse sõltumatute klientide poolt tegelikult makstud või maksmisele kuuluvate hindade alusel.

| (46) | Kaheksandal valimisse kuuluval eksportival tootjal oli ühenduses seotud importija. Nimetatud ekspordi hinnad arvutati hindade põhjal, millega müüdi neid imporditud tooteid edasi esimesele sõltumatule ostjale, nagu on sätestatud algmääruse artikli 2 lõikes 9. |
| --- | --- |

(46)

Kaheksandal valimisse kuuluval eksportival tootjal oli ühenduses seotud importija. Nimetatud ekspordi hinnad arvutati hindade põhjal, millega müüdi neid imporditud tooteid edasi esimesele sõltumatule ostjale, nagu on sätestatud algmääruse artikli 2 lõikes 9.

| (47) | Mitme äriühingu taotluse kohaselt jäeti dumpinguarvutustest siiski välja eksportmüük aegunud varudest ning õhuveo teel (CIF või C&F alusel) toimuv müük, kuna selline müük ei toimunud tavapärase kaubandustegevuse käigus. Selline müük moodustas tühise osa (vähem kui 2 %) kogu esitatud eksportmüügist. |
| --- | --- |

(47)

Mitme äriühingu taotluse kohaselt jäeti dumpinguarvutustest siiski välja eksportmüük aegunud varudest ning õhuveo teel (CIF või C&F alusel) toimuv müük, kuna selline müük ei toimunud tavapärase kaubandustegevuse käigus. Selline müük moodustas tühise osa (vähem kui 2 %) kogu esitatud eksportmüügist.

| (48) | Ühenduse tootmisharu vaidlustas sellise lähenemisviisi õhuveo teel toimunud müügile ja aegunud varude müügile, väites, et seda, kas müük toimub tavapärase kaubandustegevuse käigus või mitte, ei saa kindlaks teha kauba transportimisviisi põhjal, ning kui selline müük on kõnealuses sektoris suhteliselt levinud, tuleks seda müüki ka arvesse võtta. See väide lükati tagasi, sest ehkki enamikul äriühinguist esines õhuveo teel toimunud müüki ja aegunud varude müüki, ei ole selline müük kõnealuses sektoris eriti levinud, sest õhuveo teel tarnitavad kaubakogused ja aegunud varude kogused on äärmiselt piiratud, nagu on kirjeldatud põhjenduses 47. |
| --- | --- |

(48)

Ühenduse tootmisharu vaidlustas sellise lähenemisviisi õhuveo teel toimunud müügile ja aegunud varude müügile, väites, et seda, kas müük toimub tavapärase kaubandustegevuse käigus või mitte, ei saa kindlaks teha kauba transportimisviisi põhjal, ning kui selline müük on kõnealuses sektoris suhteliselt levinud, tuleks seda müüki ka arvesse võtta. See väide lükati tagasi, sest ehkki enamikul äriühinguist esines õhuveo teel toimunud müüki ja aegunud varude müüki, ei ole selline müük kõnealuses sektoris eriti levinud, sest õhuveo teel tarnitavad kaubakogused ja aegunud varude kogused on äärmiselt piiratud, nagu on kirjeldatud põhjenduses 47.

3.   Võrdlus

| (49) | Tagamaks õiglast võrdlust normaalväärtuste ja ekspordihindade vahel, võeti vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10 kohanduste näol nõuetekohaselt arvesse erinevusi, mis mõjutavad hindu ja hindade võrreldavust. Asjakohaseid kohandusi impordimaksude ja kaudsete maksude, hinnaalanduste ja hinnavähendite, transpordi-, kindlustus-, käitlus-, laadimis- ja lisakulude, laenukulude, vahendustasude, intressimäärade ja valuuta konverteerimise arvessevõtmiseks lubati teha, kui need kohandused olid põhjendatud, täpsed ja kui neid toetas kontrollitud tõendusmaterjal. Samuti tehti kohandus kaubandusliku tasandi arvessevõtmiseks, kajastamaks tõsiasja, et omamaine müük toimus otse lõppklientidele, samal ajal kui eksport toimus hulgi- ja jaemüüjatele ning turustajatele. |
| --- | --- |

(49)

Tagamaks õiglast võrdlust normaalväärtuste ja ekspordihindade vahel, võeti vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10 kohanduste näol nõuetekohaselt arvesse erinevusi, mis mõjutavad hindu ja hindade võrreldavust. Asjakohaseid kohandusi impordimaksude ja kaudsete maksude, hinnaalanduste ja hinnavähendite, transpordi-, kindlustus-, käitlus-, laadimis- ja lisakulude, laenukulude, vahendustasude, intressimäärade ja valuuta konverteerimise arvessevõtmiseks lubati teha, kui need kohandused olid põhjendatud, täpsed ja kui neid toetas kontrollitud tõendusmaterjal. Samuti tehti kohandus kaubandusliku tasandi arvessevõtmiseks, kajastamaks tõsiasja, et omamaine müük toimus otse lõppklientidele, samal ajal kui eksport toimus hulgi- ja jaemüüjatele ning turustajatele.

| (50) | Üks eksportija vaidlustas komisjonitasude arvessevõtmiseks tehtava kohanduse, väites, et seotud hulgimüüja, kellel leiti olevat samalaadsed ülesanded nagu komisjonitasu alusel töötaval vahendajal, kujutas tegelikkuses endast lihtsalt äriühingu ekspordiosakonna laiendust ega tegelenud iseseisva äritegevusega. Kohandus kinnitati ja väide lükati tagasi, sest leiti, et seotud hulgimüüja tegeles siiski iseseisva müügitegevusega (nt kvoodirežiimi alusel kvootide saamine ja haldamine), millega eksportija ise ei saanud tegeleda, ning et tal tekkisid selle käigus märkimisväärsed kulud. Lisaks sellele sai seotud hulgimüüja oma tegevuse eest seoses vaatlusaluse toote müügiga ühendusse märkimisväärse hinnalisandi, mis oli sarnane komisjonitasuga. |
| --- | --- |

(50)

Üks eksportija vaidlustas komisjonitasude arvessevõtmiseks tehtava kohanduse, väites, et seotud hulgimüüja, kellel leiti olevat samalaadsed ülesanded nagu komisjonitasu alusel töötaval vahendajal, kujutas tegelikkuses endast lihtsalt äriühingu ekspordiosakonna laiendust ega tegelenud iseseisva äritegevusega. Kohandus kinnitati ja väide lükati tagasi, sest leiti, et seotud hulgimüüja tegeles siiski iseseisva müügitegevusega (nt kvoodirežiimi alusel kvootide saamine ja haldamine), millega eksportija ise ei saanud tegeleda, ning et tal tekkisid selle käigus märkimisväärsed kulud. Lisaks sellele sai seotud hulgimüüja oma tegevuse eest seoses vaatlusaluse toote müügiga ühendusse märkimisväärse hinnalisandi, mis oli sarnane komisjonitasuga.

| (51) | Mitu eksportijat nõudis lisakohandusi pangakulude ja laenukulude eest. Nad väitsid, et siseturul kasutavad lõppkasutajad maksevahendina harilikult krediitkaarti. Nende äriühingute puhul, kellel esines omamaist müüki, näitas uurimine siiski, et müük lõppkasutajatele toimub sularaha eest. Seetõttu lükati kõnealune väide tagasi. |
| --- | --- |

(51)

Mitu eksportijat nõudis lisakohandusi pangakulude ja laenukulude eest. Nad väitsid, et siseturul kasutavad lõppkasutajad maksevahendina harilikult krediitkaarti. Nende äriühingute puhul, kellel esines omamaist müüki, näitas uurimine siiski, et müük lõppkasutajatele toimub sularaha eest. Seetõttu lükati kõnealune väide tagasi.

| (52) | Üks äriühing nõudis kohandust uurimisperioodi jooksul toimunud puuvillahindade tõusu eest. Puuvillahindade tõus tulenes siiski hinnatõusust maailmaturul ega olnud seega üksnes Pakistaniga piirduv nähtus. Puuvillahindade tõus mõjutas uurimisperioodist kõige rohkem kolme kuu pikkust ajavahemikku, samal ajal kui vaatlusaluse toote müük toimus kogu uurimisperioodi vältel. Pealegi oli hinnatõus üksnes ajutine ses mõttes, et maailmaturu hinnad on kõikuvad, mis on seda liiki toormaterjali puhul loomulik. Sellist toormaterjali hinna muutumist tuleb pidada äritegevuse loomulikuks osaks. Lisaks sellele näitas äriühingu esitatud teave (puuvilla ostuhinnad Pakistani ruupiates ajavahemikul 1997–2005) hinnatrendis langustendentsi, mille kohaselt olid hinnad olnud kõige kõrgemad aastal 1997. Kui mõne sisendi hinnas toimub märkimisväärseid kõikumisi, saab seda tavaliselt arvesse võtta sel teel, et igas kuus või kvartalis võrreldakse normaalväärtust ja ekspordihinda. Kõnealusel juhul seda siiski ei taotletud. Seetõttu lükati kõnealune väide tagasi. |
| --- | --- |

(52)

Üks äriühing nõudis kohandust uurimisperioodi jooksul toimunud puuvillahindade tõusu eest. Puuvillahindade tõus tulenes siiski hinnatõusust maailmaturul ega olnud seega üksnes Pakistaniga piirduv nähtus. Puuvillahindade tõus mõjutas uurimisperioodist kõige rohkem kolme kuu pikkust ajavahemikku, samal ajal kui vaatlusaluse toote müük toimus kogu uurimisperioodi vältel. Pealegi oli hinnatõus üksnes ajutine ses mõttes, et maailmaturu hinnad on kõikuvad, mis on seda liiki toormaterjali puhul loomulik. Sellist toormaterjali hinna muutumist tuleb pidada äritegevuse loomulikuks osaks. Lisaks sellele näitas äriühingu esitatud teave (puuvilla ostuhinnad Pakistani ruupiates ajavahemikul 1997–2005) hinnatrendis langustendentsi, mille kohaselt olid hinnad olnud kõige kõrgemad aastal 1997. Kui mõne sisendi hinnas toimub märkimisväärseid kõikumisi, saab seda tavaliselt arvesse võtta sel teel, et igas kuus või kvartalis võrreldakse normaalväärtust ja ekspordihinda. Kõnealusel juhul seda siiski ei taotletud. Seetõttu lükati kõnealune väide tagasi.

| (53) | Kõik äriühingud nõudsid algmääruse artikli 2 lõike 10 punkti b alusel tollimaksu tagastamisega seotud kohandust. Neid kohandusnõudeid aktsepteeriti esialgse uurimise käigus niivõrd, kuivõrd taotletavad summad vastasid samasuguse toote ja selles füüsiliselt sisalduvate materjalide eest tegelikult tasutud summadele toote puhul, mis oli mõeldud tarbimiseks eksportivas riigis, ning tegelikult tagasimakstud summadele, kui tegemist oli ühendusse eksporditud tootega. Leiti, et käesoleva uurimise ajal Pakistani valitsuse poolt tagasi makstud summad olid palju suuremad äriühingute poolt vaatlusaluses tootes sisalduvate materjalide eest makstud impordimaksude ja kaudsete maksude summadest. |
| --- | --- |

(53)

Kõik äriühingud nõudsid algmääruse artikli 2 lõike 10 punkti b alusel tollimaksu tagastamisega seotud kohandust. Neid kohandusnõudeid aktsepteeriti esialgse uurimise käigus niivõrd, kuivõrd taotletavad summad vastasid samasuguse toote ja selles füüsiliselt sisalduvate materjalide eest tegelikult tasutud summadele toote puhul, mis oli mõeldud tarbimiseks eksportivas riigis, ning tegelikult tagasimakstud summadele, kui tegemist oli ühendusse eksporditud tootega. Leiti, et käesoleva uurimise ajal Pakistani valitsuse poolt tagasi makstud summad olid palju suuremad äriühingute poolt vaatlusaluses tootes sisalduvate materjalide eest makstud impordimaksude ja kaudsete maksude summadest.

| (54) | Valimisse kuuluvad eksportijad väitsid, et Pakistani valitsus oli nende eksportivate tootjate makstud impordimaksude tagasimakse jaoks võtnud kasutusele uue arvutussüsteemi. Selles uues süsteemis kasutatakse tagasimakstava summa määramiseks teatavaid standardeid. |
| --- | --- |

(54)

Valimisse kuuluvad eksportijad väitsid, et Pakistani valitsus oli nende eksportivate tootjate makstud impordimaksude tagasimakse jaoks võtnud kasutusele uue arvutussüsteemi. Selles uues süsteemis kasutatakse tagasimakstava summa määramiseks teatavaid standardeid.

| (55) | Uut korda uuriti, et selgitada, kas on võimalik leida otsest seost eksportivate tootjate makstud tollimaksude ja eksportivas riigis tarbimiseks mõeldud samasuguses tootes füüsiliselt sisalduva materjali vahel. Kui valimisse kuuluvad eksportijad suutsid tõendada, et impordimaksud on tagasi makstud, aktsepteerisid ühenduse institutsioonid võimaluse korral normaalväärtuse kohandamise nõuet, niivõrd kui taotletavad summad vastasid samasuguse toote ja selles füüsiliselt sisalduvate materjalide eest tegelikult tasutud summadele, kui tegemist oli tootega, mis oli mõeldud tarbimiseks eksportivas riigis, või tegelikult tagasi makstud summadele, kui tegemist oli ühendusse eksporditud tootega. |
| --- | --- |

(55)

Uut korda uuriti, et selgitada, kas on võimalik leida otsest seost eksportivate tootjate makstud tollimaksude ja eksportivas riigis tarbimiseks mõeldud samasuguses tootes füüsiliselt sisalduva materjali vahel. Kui valimisse kuuluvad eksportijad suutsid tõendada, et impordimaksud on tagasi makstud, aktsepteerisid ühenduse institutsioonid võimaluse korral normaalväärtuse kohandamise nõuet, niivõrd kui taotletavad summad vastasid samasuguse toote ja selles füüsiliselt sisalduvate materjalide eest tegelikult tasutud summadele, kui tegemist oli tootega, mis oli mõeldud tarbimiseks eksportivas riigis, või tegelikult tagasi makstud summadele, kui tegemist oli ühendusse eksporditud tootega.

4.   Dumpingumarginaalid

| (56) | Valimisse kuuluvate eksportivate tootjate puhul määrati individuaalsed dumpingumarginaalid kindlaks kaalutud keskmise normaalväärtuse ja kaalutud keskmise ekspordihinna võrdlemise põhjal algmääruse artikli 2 lõike 11 kohaselt. |
| --- | --- |

(56)

Valimisse kuuluvate eksportivate tootjate puhul määrati individuaalsed dumpingumarginaalid kindlaks kaalutud keskmise normaalväärtuse ja kaalutud keskmise ekspordihinna võrdlemise põhjal algmääruse artikli 2 lõike 11 kohaselt.

| (57) | Dumpingumarginaalid, väljendatuna protsendimäärana netohinnast ühenduse piiril enne tollimaksu sissenõudmist, on järgmised:






  Yunus Textile Mills, Karachi | 8,5 % |
| --- | --- | --- |
| Lucky Textile Mills, Karachi | 7,2 % |
| Nishat Mills Limited, Faisalabad | 6,1 % |
| Chenab Limited, Faisalabad | 5,7 % |
| Gul Ahmed Textile Mills Ltd, Karachi | 5,6 % |
| Al-Abid Silk Mills Ltd, Karachi | 3,9 % |
| Mohammad Farooq Textile Mills Ltd, Karachi | 3,5 % |
| Fairdeal Textiles (Pvt) Ltd, Karachi | 1,3 % |

(57)

Dumpingumarginaalid, väljendatuna protsendimäärana netohinnast ühenduse piiril enne tollimaksu sissenõudmist, on järgmised:

Yunus Textile Mills, Karachi

8,5 %

Lucky Textile Mills, Karachi

7,2 %

Nishat Mills Limited, Faisalabad

6,1 %

Chenab Limited, Faisalabad

5,7 %

Gul Ahmed Textile Mills Ltd, Karachi

5,6 %

Al-Abid Silk Mills Ltd, Karachi

3,9 %

Mohammad Farooq Textile Mills Ltd, Karachi

3,5 %

Fairdeal Textiles (Pvt) Ltd, Karachi

1,3 %

| (58) | Kooskõlas algmääruse artikli 9 lõikega 3 leiti, et äriühingu Fairdeal Textiles (Pvt) Ltd dumpingumarginaal on minimaalne, sest see on alla 2 %. |
| --- | --- |

(58)

Kooskõlas algmääruse artikli 9 lõikega 3 leiti, et äriühingu Fairdeal Textiles (Pvt) Ltd dumpingumarginaal on minimaalne, sest see on alla 2 %.

| (59) | Koostööd tegevate äriühingute puhul, kes valimisse ei kuulunud, määrati dumpingumarginaal kindlaks valimisse kuuluvate äriühingute kaalutud keskmise dumpingumarginaali põhjal algmääruse artikli 9 lõike 6 kohaselt. See kaalutud keskmine dumpingumarginaal, väljendatuna protsendimäärana netohinnast ühenduse piiril enne tollimaksu sissenõudmist, on 5,8 %. |
| --- | --- |

(59)

Koostööd tegevate äriühingute puhul, kes valimisse ei kuulunud, määrati dumpingumarginaal kindlaks valimisse kuuluvate äriühingute kaalutud keskmise dumpingumarginaali põhjal algmääruse artikli 9 lõike 6 kohaselt. See kaalutud keskmine dumpingumarginaal, väljendatuna protsendimäärana netohinnast ühenduse piiril enne tollimaksu sissenõudmist, on 5,8 %.

| (60) | Mitmed koostööd tegevad eksportijad, kes valimisse ei kuulunud, väitsid, et asjaolu, et neile ei määratud mitte kõige madalamat tollimaksu, vaid valimisse kuuluvate äriühingute kaalutud keskmine, on diskrimineeriv. Märgitakse, et käesoleval juhul valiti algmääruse artikli 17 kohaselt valimisse kaheksa eksportijat. Nende eksportijate esitatud andmete põhjal tehtud järeldusi peetakse Pakistani voodipesutootmise suhtes tüüpiliseks. Väljavõttelise uuringu eesmärgiga oleks vastuolus, kui valimisse mittekuuluvate eksportijate suhtes kohaldataks tollimaksu, mis vastaks ühe valimisse kuuluva eksportija jaoks kindlaks määratud madalaimale määrale, mitte aga kaalutud keskmisele tollimaksule, mis on ilmselgelt tootmisharu kui terviku suhtes tüüpilisem. Igal juhul on algmääruse artikli 9 lõikes 6 nõutud, et dumpinguvastane tollimaks, mida kohaldatakse selliste eksportijate impordi suhtes, kes on endast teatanud, kuid kes ei kuulu valimisse, ei või ületada valimisse kuulujate suhtes kindlaks määratud kaalutud keskmist dumpingumarginaali, ning ühenduse institutsioonid on kaalutud keskmist marginaali järjekindlalt ka rakendanud. Seetõttu lükati see väide tagasi. |
| --- | --- |

(60)

Mitmed koostööd tegevad eksportijad, kes valimisse ei kuulunud, väitsid, et asjaolu, et neile ei määratud mitte kõige madalamat tollimaksu, vaid valimisse kuuluvate äriühingute kaalutud keskmine, on diskrimineeriv. Märgitakse, et käesoleval juhul valiti algmääruse artikli 17 kohaselt valimisse kaheksa eksportijat. Nende eksportijate esitatud andmete põhjal tehtud järeldusi peetakse Pakistani voodipesutootmise suhtes tüüpiliseks. Väljavõttelise uuringu eesmärgiga oleks vastuolus, kui valimisse mittekuuluvate eksportijate suhtes kohaldataks tollimaksu, mis vastaks ühe valimisse kuuluva eksportija jaoks kindlaks määratud madalaimale määrale, mitte aga kaalutud keskmisele tollimaksule, mis on ilmselgelt tootmisharu kui terviku suhtes tüüpilisem. Igal juhul on algmääruse artikli 9 lõikes 6 nõutud, et dumpinguvastane tollimaks, mida kohaldatakse selliste eksportijate impordi suhtes, kes on endast teatanud, kuid kes ei kuulu valimisse, ei või ületada valimisse kuulujate suhtes kindlaks määratud kaalutud keskmist dumpingumarginaali, ning ühenduse institutsioonid on kaalutud keskmist marginaali järjekindlalt ka rakendanud. Seetõttu lükati see väide tagasi.

| (61) | Dumpingu jääkmarginaali määramiseks määrati kõigepealt kindlaks koostöö tase. Võrdlus Pakistanist pärinevat importi käsitlevate Eurostati andmete ja valimi moodustamisel saadud vastuste vahel näitas, et koostöö tase oli kõrge (üle 80 %). Seepärast ning kuna ükski asjaolu ei viidanud ülejäänud äriühingute madalamale dumpingutasemele, peeti asjakohaseks sätestada dumpingumarginaal ülejäänud äriühingutele, mis uurimise käigus koostööd ei teinud, valimisse kuuluvate äriühingute puhul tuvastatud kõrgeima dumpingumarginaali tasemel. See lähenemisviis on kooskõlas ühenduse institutsioonide tavaga ning samuti peeti seda vajalikuks selleks, et mitte soodustada koostööst hoidumist. Seepärast arvutati dumpingu jääkmarginaaliks 8,5 %. |
| --- | --- |

(61)

Dumpingu jääkmarginaali määramiseks määrati kõigepealt kindlaks koostöö tase. Võrdlus Pakistanist pärinevat importi käsitlevate Eurostati andmete ja valimi moodustamisel saadud vastuste vahel näitas, et koostöö tase oli kõrge (üle 80 %). Seepärast ning kuna ükski asjaolu ei viidanud ülejäänud äriühingute madalamale dumpingutasemele, peeti asjakohaseks sätestada dumpingumarginaal ülejäänud äriühingutele, mis uurimise käigus koostööd ei teinud, valimisse kuuluvate äriühingute puhul tuvastatud kõrgeima dumpingumarginaali tasemel. See lähenemisviis on kooskõlas ühenduse institutsioonide tavaga ning samuti peeti seda vajalikuks selleks, et mitte soodustada koostööst hoidumist. Seepärast arvutati dumpingu jääkmarginaaliks 8,5 %.

| (62) | Mitu äriühingut, mida loeti koostööst hoiduvaks, väitsid, et nad olid tegelikult saatnud valimisse kaasamise vastuse õigeaegselt kas vastava ettevõtjate ühenduse kaudu või otse komisjonile. Neil äriühingutel paluti esitada tõendid, et vastused on saadetud nõutud tähtaja jooksul. Mitte ükski neist äriühinguist ei suutnud esitada piisavaid tõendeid, mis selliseid väiteid kinnitanuks, seepärast lükati need väited tagasi. |
| --- | --- |

(62)

Mitu äriühingut, mida loeti koostööst hoiduvaks, väitsid, et nad olid tegelikult saatnud valimisse kaasamise vastuse õigeaegselt kas vastava ettevõtjate ühenduse kaudu või otse komisjonile. Neil äriühingutel paluti esitada tõendid, et vastused on saadetud nõutud tähtaja jooksul. Mitte ükski neist äriühinguist ei suutnud esitada piisavaid tõendeid, mis selliseid väiteid kinnitanuks, seepärast lükati need väited tagasi.

5.   Muutunud asjaolude püsivus

| (63) | Käesolevas uurimises oli läbivaatamise eesmärk tugineda järelduste tegemisel kontrollitud andmetele, mis oli saanud võimalikuks põhimõtteliselt tänu muutustele julgeolekuolukorras. Ükski asjaolu ei viita sellele, et uued, kontrollitud järeldused ei ole püsivad. |
| --- | --- |

(63)

Käesolevas uurimises oli läbivaatamise eesmärk tugineda järelduste tegemisel kontrollitud andmetele, mis oli saanud võimalikuks põhimõtteliselt tänu muutustele julgeolekuolukorras. Ükski asjaolu ei viita sellele, et uued, kontrollitud järeldused ei ole püsivad.

| (64) | Tuleks siiski meeles pidada, et mõnede veel püsima jäänud julgeolekuprobleemide tõttu toimus kontrollimine AÜEs. Vaatamata koostööd tegevate eksportivate tootjate jõupingutustele, ei vasta kolmandas riigis toimuv kontroll tavapärasele toimimisviisile, kuna komisjoni uurijatel ei olnud piiramatut vahetut juurdepääsu eksportijate raamatupidamisregistritele ja -süsteemidele. Seetõttu, ehkki järeldused on piisavalt usaldusväärsed, õigustamaks muudatusi dumpinguvastaste tollimaksude tasemes, võivad ühenduse institutsioonid omal algatusel või huvitatud isikute taotluse korral muudetud dumpinguvastased tollimaksud uuesti läbi vaadata, kui saadaolevad teabeallikad viitavad sellele, et kolmandas riigis kontrollitud andmed on muutunud või on muul viisil ebatäpsed. |
| --- | --- |

(64)

Tuleks siiski meeles pidada, et mõnede veel püsima jäänud julgeolekuprobleemide tõttu toimus kontrollimine AÜEs. Vaatamata koostööd tegevate eksportivate tootjate jõupingutustele, ei vasta kolmandas riigis toimuv kontroll tavapärasele toimimisviisile, kuna komisjoni uurijatel ei olnud piiramatut vahetut juurdepääsu eksportijate raamatupidamisregistritele ja -süsteemidele. Seetõttu, ehkki järeldused on piisavalt usaldusväärsed, õigustamaks muudatusi dumpinguvastaste tollimaksude tasemes, võivad ühenduse institutsioonid omal algatusel või huvitatud isikute taotluse korral muudetud dumpinguvastased tollimaksud uuesti läbi vaadata, kui saadaolevad teabeallikad viitavad sellele, et kolmandas riigis kontrollitud andmed on muutunud või on muul viisil ebatäpsed.

6.   Järeldus

| (65) | Eelnevat silmas pidades tuleks muuta praegusi dumpinguvastaseid meetmeid Pakistanist pärit vaatlusaluse toote impordi suhtes nii, et need kajastaksid uusi tuvastatud dumpingumarginaale. |
| --- | --- |

(65)

Eelnevat silmas pidades tuleks muuta praegusi dumpinguvastaseid meetmeid Pakistanist pärit vaatlusaluse toote impordi suhtes nii, et need kajastaksid uusi tuvastatud dumpingumarginaale.

| (66) | Algmääruse artikli 9 lõike 4 kohaselt ei tohiks tollimaks ületada kindlaksmääratud dumpingumarginaali, kuid see peaks olema nimetatud marginaalist väiksem, kui sellisest väiksemast tollimaksust piisab ühenduse tootmisharule tekitatava kahju kõrvaldamiseks. Võttes arvesse tõsiasja, et käesolev vahepealne läbivaatamine piirdub dumpinguaspektide uurimisega, ei tohiks kehtestatavate tollimaksude tase ületada esialgsel uurimisel tuvastatud kahju taset. |
| --- | --- |

(66)

Algmääruse artikli 9 lõike 4 kohaselt ei tohiks tollimaks ületada kindlaksmääratud dumpingumarginaali, kuid see peaks olema nimetatud marginaalist väiksem, kui sellisest väiksemast tollimaksust piisab ühenduse tootmisharule tekitatava kahju kõrvaldamiseks. Võttes arvesse tõsiasja, et käesolev vahepealne läbivaatamine piirdub dumpinguaspektide uurimisega, ei tohiks kehtestatavate tollimaksude tase ületada esialgsel uurimisel tuvastatud kahju taset.

| (67) | Nagu on märgitud lõpliku määruse põhjenduses 134, oli esialgne dumpingumarginaal madalam kui lõplikult kindlaks määratud kahju kõrvaldamist võimaldav tase ning seepärast põhines lõplik dumpinguvastane tollimaks madalamal dumpingumarginaalil, milleks oli 13,1 %. Kuna käesoleva vahepealse läbivaatamise käigus leitud dumpingumarginaalid on kahjumarginaalist endiselt madalamad, peaksid muudetud dumpinguvastased tollimaksud põhinema neil madalamatel dumpingumarginaalidel. |
| --- | --- |

(67)

Nagu on märgitud lõpliku määruse põhjenduses 134, oli esialgne dumpingumarginaal madalam kui lõplikult kindlaks määratud kahju kõrvaldamist võimaldav tase ning seepärast põhines lõplik dumpinguvastane tollimaks madalamal dumpingumarginaalil, milleks oli 13,1 %. Kuna käesoleva vahepealse läbivaatamise käigus leitud dumpingumarginaalid on kahjumarginaalist endiselt madalamad, peaksid muudetud dumpinguvastased tollimaksud põhinema neil madalamatel dumpingumarginaalidel.

| (68) | Seetõttu tuleks tollimaksud määrata tasemel, mis vastab tuvastatud dumpingumarginaali tasemele, välja arvatud ühe äriühingu puhul, millel tuvastati minimaalne dumpingumarginaal, nagu on märgitud põhjenduses 58.





  a)   Valimisse kuuluvate eksportijate puhul |
| --- | --- |
| Yunus Textile Mills, Karachi | 8,5 % |
| Lucky Textile Mills, Karachi | 7,2 % |
| Nishat Mills Limited, Faisalabad | 6,1 % |
| Chenab Limited, Faisalabad | 5,7 % |
| Gul Ahmed Textile Mills Ltd, Karachi | 5,6 % |
| Al-Abid Silk Mills Ltd, Karachi | 3,9 % |
| Mohammad Farooq Textile Mills Ltd, Karachi | 3,5 % |
| Fairdeal Textiles (Pvt) Ltd, Karachi | 0 % |
| b) | Valimisse mittekuuluvate koostööd tegevate eksportijate puhul |

(68)

Seetõttu tuleks tollimaksud määrata tasemel, mis vastab tuvastatud dumpingumarginaali tasemele, välja arvatud ühe äriühingu puhul, millel tuvastati minimaalne dumpingumarginaal, nagu on märgitud põhjenduses 58.

Valimisse kuuluvate eksportijate puhul

Yunus Textile Mills, Karachi

8,5 %

Lucky Textile Mills, Karachi

7,2 %

Nishat Mills Limited, Faisalabad

6,1 %

Chenab Limited, Faisalabad

5,7 %

Gul Ahmed Textile Mills Ltd, Karachi

5,6 %

Al-Abid Silk Mills Ltd, Karachi

3,9 %

Mohammad Farooq Textile Mills Ltd, Karachi

3,5 %

Fairdeal Textiles (Pvt) Ltd, Karachi

0 %

b)

5,8 %

| c) | Kõigi muude äriühingute puhul |
| --- | --- |

c)

8,5 %

| (69) | Kõiki asjaomaseid isikuid teavitati olulistest faktidest, mille põhjal kavatseti soovitada olemasolevate meetmete muutmist, ning neile anti võimalus esitada oma seisukohad. Seisukohad esitati ning neid võeti võimaluse korral arvesse. Samuti anti kõigile asjaomastele isikutele pärast kõnealust teavitamist võimalus esitada oma märkused. |
| --- | --- |

(69)

Kõiki asjaomaseid isikuid teavitati olulistest faktidest, mille põhjal kavatseti soovitada olemasolevate meetmete muutmist, ning neile anti võimalus esitada oma seisukohad. Seisukohad esitati ning neid võeti võimaluse korral arvesse. Samuti anti kõigile asjaomastele isikutele pärast kõnealust teavitamist võimalus esitada oma märkused.

| (70) | Võrdse kohtlemise tagamiseks uute eksportijate ja käesoleva määruse lisas märgitud koostööd tegevate äriühingute vahel, kes valimisse ei kuulunud, ollakse seisukohal, et tuleks ette näha, et uutele eksportijatele, kellel muul juhul oleks õigus läbivaatamisele vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 4, kohaldatakse valimisse mittekuuluvate koostööd tegevate äriühingute suhtes kehtestatud kaalutud keskmist tollimaksu. |
| --- | --- |

(70)

Võrdse kohtlemise tagamiseks uute eksportijate ja käesoleva määruse lisas märgitud koostööd tegevate äriühingute vahel, kes valimisse ei kuulunud, ollakse seisukohal, et tuleks ette näha, et uutele eksportijatele, kellel muul juhul oleks õigus läbivaatamisele vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 4, kohaldatakse valimisse mittekuuluvate koostööd tegevate äriühingute suhtes kehtestatud kaalutud keskmist tollimaksu.

| (71) | Üks Pakistani eksportiv tootja pakkus välja hinnakohustise. Ent voodipesule on iseloomulik, et erinevaid tooteliike on sadu, kusjuures mõningaid nende omadusi ei ole importimisel kerge kindlaks teha. Seetõttu on peaaegu võimatu määrata iga tooteliigi jaoks kindlaks sobivat minimaalset impordihinda, mille üle komisjon peaks nõuetekohaselt seiret teostama ja mida liikmesriigi toll peaks kontrollima. Nende asjaolude tõttu leiti, et hinnakohustis ei ole praktiliselt teostatav ning seda ei saa vastu võtta. |
| --- | --- |

(71)

Üks Pakistani eksportiv tootja pakkus välja hinnakohustise. Ent voodipesule on iseloomulik, et erinevaid tooteliike on sadu, kusjuures mõningaid nende omadusi ei ole importimisel kerge kindlaks teha. Seetõttu on peaaegu võimatu määrata iga tooteliigi jaoks kindlaks sobivat minimaalset impordihinda, mille üle komisjon peaks nõuetekohaselt seiret teostama ja mida liikmesriigi toll peaks kontrollima. Nende asjaolude tõttu leiti, et hinnakohustis ei ole praktiliselt teostatav ning seda ei saa vastu võtta.

D.   MEETMETE KESTUS

| (72) | Toimunud läbivaatamine ei mõjuta kuupäeva, mil lõplik määrus vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2 aegub, |
| --- | --- |

(72)

Toimunud läbivaatamine ei mõjuta kuupäeva, mil lõplik määrus vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2 aegub,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EÜ) nr 397/2004 muudetakse järgmiselt.

| 1. | Artikli 1 lõige 2 asendatakse järgmisega:
  “2.   Lõplik dumpinguvastane tollimaks, mida kohaldatakse allpool loetletud äriühingute valmistatud toodete netohinna suhtes ühenduse piiril enne tollimaksu sissenõudmist, on järgmine:







  Tootja | Tollimaksumäär
  protsentides | TARICi lisakood |
| --- | --- | --- | --- |
| Yunus Textile Mills |
| H-23/1, Landhi Industrial Area |
| Karachi |

1.

Artikli 1 lõige 2 asendatakse järgmisega:

“2.   Lõplik dumpinguvastane tollimaks, mida kohaldatakse allpool loetletud äriühingute valmistatud toodete netohinna suhtes ühenduse piiril enne tollimaksu sissenõudmist, on järgmine:

Tootja

Tollimaksumäär

protsentides

TARICi lisakood

Yunus Textile Mills

H-23/1, Landhi Industrial Area

Karachi

8,5

A698

| Lucky Textile Mills |
| --- |
| L-8, Block 21, F. B Area |
| Karachi |

Lucky Textile Mills

L-8, Block 21, F. B Area

Karachi

7,2

A699

| Nishat Mills Limited |
| --- |
| Nishatabad |
| Faisalabad |

Nishat Mills Limited

Nishatabad

Faisalabad

6,1

A700

| Chenab Limited |
| --- |
| Nishatabad |
| Faisalabad |

Chenab Limited

Nishatabad

Faisalabad

5,7

A701

| Gul Ahmed Textile Mills Ltd |
| --- |
| Plot No. HT/3A, Landhi Industrial Area |
| Landhi |
| Karachi |

Gul Ahmed Textile Mills Ltd

Plot No. HT/3A, Landhi Industrial Area

Landhi

Karachi

5,6

A702

| Al-Abid Silk Mills Ltd |
| --- |
| A-39, S.I.T.E., Manghopir Road |
| Karachi |

Al-Abid Silk Mills Ltd

A-39, S.I.T.E., Manghopir Road

Karachi

3,9

A704

| Mohammad Farooq Textile Mills Ltd |
| --- |
| 1st floor, Finlay House, I.I Chundrigar Road |
| Karachi |

Mohammad Farooq Textile Mills Ltd

1st floor, Finlay House, I.I Chundrigar Road

Karachi

3,5

A703

| Fairdeal Textiles (Pvt) Ltd |
| --- |
| A/15-D, Binoria Chowk, S.I.T.E. |
| Karachi |

Fairdeal Textiles (Pvt) Ltd

A/15-D, Binoria Chowk, S.I.T.E.

Karachi

0

A705

Lisas loetletud tootjad

5,8

A706

Kõik teised äriühingud

8,5

A999”

| 2. | Käesoleva määruse lisas esitatud tekst muutub määruse (EÜ) nr 397/2004 lisaks. |
| --- | --- |

2.

Käesoleva määruse lisas esitatud tekst muutub määruse (EÜ) nr 397/2004 lisaks.

| 3. | Artiklile 1 lisatakse järgmine lõige:
  “4.   Kui mõni uus eksportiv tootja esitab komisjonile piisavad tõendid selle kohta, et






  — | ta ei eksportinud ajavahemikus 1. aprillist 2003 kuni 31. märtsini 2004 ühendusse lõikes 1 kirjeldatud toodet, |
| --- | --- | --- |

3.

Artiklile 1 lisatakse järgmine lõige:

“4.   Kui mõni uus eksportiv tootja esitab komisjonile piisavad tõendid selle kohta, et

—

ta ei eksportinud ajavahemikus 1. aprillist 2003 kuni 31. märtsini 2004 ühendusse lõikes 1 kirjeldatud toodet,

| — | ta ei ole seotud ühegi eksportija ega tootjaga, kelle suhtes kohaldatakse käesoleva määrusega kehtestatud meetmeid, ning |
| --- | --- |

—

ta ei ole seotud ühegi eksportija ega tootjaga, kelle suhtes kohaldatakse käesoleva määrusega kehtestatud meetmeid, ning

| — | ta on vaatlusalust toodet tegelikult ühendusse eksportinud pärast meetmete aluseks oleva uurimisperioodi lõppu või et tal on tühistamatu lepinguga võetud kohustus märkimisväärse koguse eksportimiseks ühendusse, |
| --- | --- |

—

ta on vaatlusalust toodet tegelikult ühendusse eksportinud pärast meetmete aluseks oleva uurimisperioodi lõppu või et tal on tühistamatu lepinguga võetud kohustus märkimisväärse koguse eksportimiseks ühendusse,

siis võib nõukogu komisjoni ettepaneku põhjal, mis on esitatud pärast nõuandekomiteega konsulteerimist, lihthäälteenamusega muuta lõiget 2, lisades uue eksportiva tootja äriühingute hulka, mille suhtes kohaldatakse kaalutud keskmist tollimaksumäära 5,8 %.”

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 5. mai 2006

Nõukogu nimel

eesistuja

K.-H. GRASSER

---

(1)  EÜT L 56, 6.3.1996, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2117/2005 (ELT L 340, 23.12.2005, lk 17).

1

(2)  ELT L 66, 4.3.2004, lk 1.

2

(3)  ELT C 196, 3.8.2004, lk 2.

3

---

LISA

“LISA

Artikli 1 lõikes 2 TARICi lisakoodi A706 all nimetatud koostööd tegevate tootjate nimekiri:

| Nimi | Aadress |
| --- | --- |
| A.B. Exports (PVT) LTD. | Off. No 6, Ground Floor |
| Business Center, New Civil Lines |
| Faisalabad |

Nimi

Aadress

A.B. Exports (PVT) LTD.

Off. No 6, Ground Floor

Business Center, New Civil Lines

Faisalabad

A.S.T. (PVT) Limited

| Saba Square 2-C, Saba Commercial Street No 3 |
| --- |
| Phase V Extension, D.H. Authority |
| Karachi |

Saba Square 2-C, Saba Commercial Street No 3

Phase V Extension, D.H. Authority

Karachi

Abdur Rahman Corporation (Pvt) Ltd

| P-214 Muslim Town #1 |
| --- |
| Sarghoda Road |
| Faisalabad |

P-214 Muslim Town #1

Sarghoda Road

Faisalabad

Adil Waheed Garments

| 66-Zubair Colony, Jaranwala Road |
| --- |
| Faisalabad |

66-Zubair Colony, Jaranwala Road

Faisalabad

Afroze Textile Industries (Pvt) Ltd.

| LA 7/1-7, Block 22 F.B. Area |
| --- |
| Karachi |

LA 7/1-7, Block 22 F.B. Area

Karachi

Al Musawar Textile (PVT) LTD

| Atlas Street, Maqbool Road |
| --- |
| Faisalabad |

Atlas Street, Maqbool Road

Faisalabad

Al-Karam Textile Mills (PVT) LTD

| 3rd floor, K.D.L.B. Building |
| --- |
| 58-West Wharf Road |
| Karachi |

3rd floor, K.D.L.B. Building

58-West Wharf Road

Karachi

Al-Latif

| W,S, 24, Block-2, Azizabad, F.B. Area |
| --- |
| Karachi-75950 |

W,S, 24, Block-2, Azizabad, F.B. Area

Karachi-75950

Al-Noor Processing & Textile Mills

| Sargodha Road |
| --- |
| Near Bava Chak |
| Faisalabad |

Sargodha Road

Near Bava Chak

Faisalabad

Al-Raheem Textile

| F/40, Block-6, P.E.C.H.S. |
| --- |
| Karachi |

F/40, Block-6, P.E.C.H.S.

Karachi

Ameer Enterprises

| 3rd floor, Bismillah Centre, St. No. 2 |
| --- |
| Karkhana Bazar, Yanr Market |
| Faisalabad |

3rd floor, Bismillah Centre, St. No. 2

Karkhana Bazar, Yanr Market

Faisalabad

Amsons Textile Mills (PVT) LTD.

| D-14/B, S.I.T.E. |
| --- |
| Karachi |

D-14/B, S.I.T.E.

Karachi

Amtex (Private) Limited

| 1-Km, Khurrianwala-Jaranwala Road |
| --- |
| Faisalabad |

1-Km, Khurrianwala-Jaranwala Road

Faisalabad

Anjum Textile Mills (PVT) LTD

| Anjum Street, Nalka Kohala, Sarghoda Road |
| --- |
| Faisalabad |

Anjum Street, Nalka Kohala, Sarghoda Road

Faisalabad

Apex Corporation

| 1-19, Arkay Square |
| --- |
| P.O. Box 13373 |
| Karachi |

1-19, Arkay Square

P.O. Box 13373

Karachi

Arshad Corporation

| 1088/2, Jail Road |
| --- |
| Faisalabad 38000 |

1088/2, Jail Road

Faisalabad 38000

Arzoo Textile Mills Ltd.

| 2.6 KM, Jaranwala Road, Khurrinwala |
| --- |
| Faisalabad |

2.6 KM, Jaranwala Road, Khurrinwala

Faisalabad

Asia Textile Mills

| D-156, S.I.T.E. Avenue |
| --- |
| Karachi |

D-156, S.I.T.E. Avenue

Karachi

Aziz Sons

| D21/Karach, S.I.T.E. |
| --- |
| Karachi-75700 |

D21/Karach, S.I.T.E.

Karachi-75700

B.I.L. Exporters

| 15/5, Sector 12/C, North Karachi Industrial Area |
| --- |
| Karachi |

15/5, Sector 12/C, North Karachi Industrial Area

Karachi

Baak Industries

| P-107, Akbarabad, Near Allied Hospital |
| --- |
| Faisalabad |

P-107, Akbarabad, Near Allied Hospital

Faisalabad

Be Be Jan Pakistan Limited

| Square No. 7, Chak No. 204/R.B. |
| --- |
| Faisalabad |

Square No. 7, Chak No. 204/R.B.

Faisalabad

Bela Textiles Ltd

| A-29/A, S.I.T.E. |
| --- |
| Karachi |

A-29/A, S.I.T.E.

Karachi

Bismillah Fabrics (PVT) LTD

| 3 Km, Jhumbra Road, Khurrianwala |
| --- |
| Faisalabad |

3 Km, Jhumbra Road, Khurrianwala

Faisalabad

Bismillah Textiles (PVT) LTD

| 1. KM, Jaranwala Road, Khurrianwala |
| --- |
| Faisalabad |

1. KM, Jaranwala Road, Khurrianwala

Faisalabad

Classic Enterprises

| B-1/1, Sector 15, Korangi Industrial Area |
| --- |
| Karachi |

B-1/1, Sector 15, Korangi Industrial Area

Karachi

Cotton Arts (PVT) Ltd

| 613/1, Dagrawaan Road |
| --- |
| Faisalabad |

613/1, Dagrawaan Road

Faisalabad

D.L. Nash (Private) Ltd.

| 11, Timber Pond, Keamari Road |
| --- |
| Karachi-75620 |

11, Timber Pond, Keamari Road

Karachi-75620

Dawood Exports PVT LTD.

| P.O. Box 532, Sarghoda Road |
| --- |
| Faisalabad |

P.O. Box 532, Sarghoda Road

Faisalabad

Decent Textiles

| P-1271, Abdullahpur, West Canal Road |
| --- |
| Faisalabad |

P-1271, Abdullahpur, West Canal Road

Faisalabad

En Em Fabrics (Pvt) Ltd.

| 10th Km, Sarghoda Road |
| --- |
| Faisalabad |

10th Km, Sarghoda Road

Faisalabad

En Em Industries Ltd.

| 10th Km, Sargodha Road |
| --- |
| Faisalabad |

10th Km, Sargodha Road

Faisalabad

Enn Eff Exports

| 4th floor, Business Centre, New Civil Lines |
| --- |
| Faisalabad |

4th floor, Business Centre, New Civil Lines

Faisalabad

Faisal Industries

| Office 205, Madina City Mall |
| --- |
| Abdullah Haroon Road, Saddar |
| Karachi |

Office 205, Madina City Mall

Abdullah Haroon Road, Saddar

Karachi

Fashion Knit Industries

| 5-Business Centre, Ground Floor |
| --- |
| Mumtaz Hassan Road |
| Karachi |

5-Business Centre, Ground Floor

Mumtaz Hassan Road

Karachi

Fateh Textile Mills Limited

| P.O. Box No 69, Hali Road, S.I.T.E. |
| --- |
| Hyderabad |

P.O. Box No 69, Hali Road, S.I.T.E.

Hyderabad

Gerpak Textile (PVT) LTD

| 317 Clifton Centre, Schon Circle |
| --- |
| Kehkashan Clifton |
| Karachi |

317 Clifton Centre, Schon Circle

Kehkashan Clifton

Karachi

Gohar Textile mills

| 208 Chak Road, Zia Town |
| --- |
| Faisalabad |

208 Chak Road, Zia Town

Faisalabad

H.A. Industries (PVT) LTD

| 10 KM, Jaranwala Road |
| --- |
| Faisalabad |

10 KM, Jaranwala Road

Faisalabad

Haroon Fabrics (Private) Limited

| P-121, Rafique Colony, Jail Road |
| --- |
| Faisalabad |

P-121, Rafique Colony, Jail Road

Faisalabad

Hay's (PVT) Limited

| A-33, (C), Textile Avenue, S.I.T.E. |
| --- |
| Karachi-75700 |

A-33, (C), Textile Avenue, S.I.T.E.

Karachi-75700

Homecare Textiles

| D-115, S.I.T.E. |
| --- |
| Karachi |

D-115, S.I.T.E.

Karachi

Husein Industries Ltd.

| HT-8 Landhi Industrial & Trading Estate |
| --- |
| Landhi |
| Karachi |

HT-8 Landhi Industrial & Trading Estate

Landhi

Karachi

Ideal International

| A-63/A, SIND Industrial Trading Estate |
| --- |
| Karachi-75700 |

A-63/A, SIND Industrial Trading Estate

Karachi-75700

Jaquard Weavers

| 811 Mahmoodabad Colony |
| --- |
| Multan |

811 Mahmoodabad Colony

Multan

Kam International

| F-152, S.I.T.E. |
| --- |
| Karachi |

F-152, S.I.T.E.

Karachi

Kamal Spinning Mills

| 4th KM, Jranwala Road, Khurrianwala |
| --- |
| Faisalabad |

4th KM, Jranwala Road, Khurrianwala

Faisalabad

Kausar Processing Industries (PVT) Ltd.

| P-61 Gole Chiniot Bazar |
| --- |
| Faisalabad |

P-61 Gole Chiniot Bazar

Faisalabad

Kausar Textile Industries (PVT) LTD.

| Maqbool Road |
| --- |
| Faisalabad |

Maqbool Road

Faisalabad

Khizra Textiles International

| P-68, First Floor, Tawakal Cloth Market |
| --- |
| Gol Chiniot Bazar |
| Faisalabad-38000 |

P-68, First Floor, Tawakal Cloth Market

Gol Chiniot Bazar

Faisalabad-38000

Kohinoor Textile Mills Limited

| Peshawar Road |
| --- |
| Rawalpindi |

Peshawar Road

Rawalpindi

Latif International (PVT) LTD

| St. No. 1, Abdullahpur |
| --- |
| Faisalabad |

St. No. 1, Abdullahpur

Faisalabad

Liberty Mills Limited

| A/51-A, S.I.T.E. |
| --- |
| Karachi |

A/51-A, S.I.T.E.

Karachi

M/s M.K. SONS Pvt Limited

| 2 KM, Khurrianwala, Jarranwala Road |
| --- |
| Faisalabad |

2 KM, Khurrianwala, Jarranwala Road

Faisalabad

M/S Al-Ghani International

| 202 Bhaiwala, Ghona Road |
| --- |
| Faisalabad |

202 Bhaiwala, Ghona Road

Faisalabad

M/S Home Furnishings Limited

| Plot No 1,2,10,11, Sector IX-B. |
| --- |
| Karachi Export Processing Zone |
| Karachi |

Plot No 1,2,10,11, Sector IX-B.

Karachi Export Processing Zone

Karachi

MSC Textiles (PVT) Ltd

| P-19, 1st floor, Montgomery Bazar |
| --- |
| Faisalabad |

P-19, 1st floor, Montgomery Bazar

Faisalabad

Mughanum (PVT) LTD

| P-162, Circular Road |
| --- |
| Faisalabad |

P-162, Circular Road

Faisalabad

Mustaqim Dyeing & Printing Industries (Pvt) Ltd.

| D-14/A, Bada Board, S.I.T.E. |
| --- |
| Karachi |

D-14/A, Bada Board, S.I.T.E.

Karachi

Naseem Fabrics

| Suite #404, 4th floor, Faisalcomplex |
| --- |
| Bilal Road, Civil Lines |
| Faisalabad |

Suite #404, 4th floor, Faisalcomplex

Bilal Road, Civil Lines

Faisalabad

Nawaz Associates

| 87 D/1 Main Boulevard Gulberg III, |
| --- |
| Lahore |

87 D/1 Main Boulevard Gulberg III,

Lahore

Nazir Industries

| Suit 3, 7th floor, Textile Plaza, |
| --- |
| M.A. Jinnah Road, |
| Karachi-74000 |

Suit 3, 7th floor, Textile Plaza,

M.A. Jinnah Road,

Karachi-74000

Niagara Mills (PVT) LTD

| Kashmir Road, Nishatabad, |
| --- |
| Faisalabad |

Kashmir Road, Nishatabad,

Faisalabad

Nina Industries Limited

| A-29/A, S.I.T.E., |
| --- |
| Karachi |

A-29/A, S.I.T.E.,

Karachi

Nishitex Enterprises

| P-224, Tikka Gali No 2, Y.Y. Plaza., |
| --- |
| 1st floor, Montgomery Bazar, |
| Faisalabad |

P-224, Tikka Gali No 2, Y.Y. Plaza.,

1st floor, Montgomery Bazar,

Faisalabad

Parsons Industries (PVT) LTD

| E-53 S.I.T.E., |
| --- |
| Karachi |

E-53 S.I.T.E.,

Karachi

Popular Fabrics (PVT) Limited

| Plot 115, Landhi Industrial Area, |
| --- |
| Karachi |

Plot 115, Landhi Industrial Area,

Karachi

Rainbow Industries

| 810/A, Khanewal Road, |
| --- |
| Multan |

810/A, Khanewal Road,

Multan

Rehman International

| P-2, Al Rehman House, |
| --- |
| Ghulam Rasool Nagar Main Road, |
| Sarfraz Colony, |
| Faisalabad |

P-2, Al Rehman House,

Ghulam Rasool Nagar Main Road,

Sarfraz Colony,

Faisalabad

Sadaqat Textile Mills Pvt Ltd

| Sadaqat Street, Sarghoda Road, |
| --- |
| Faisalabad |

Sadaqat Street, Sarghoda Road,

Faisalabad

Sadiq Siddique Co.

| 170-A, Latif Cloth Market, M.A. Jinnah Road, |
| --- |
| Karachi |

170-A, Latif Cloth Market, M.A. Jinnah Road,

Karachi

Sakina Exports International

| #313, Dada Chambers, M.A. Jinnan Road, |
| --- |
| Karachi-74000 |

# 313, Dada Chambers, M.A. Jinnan Road,

Karachi-74000

Samira Fabrics (PVT) Ltd

| 401-403, Chapal Plaza, Hasrat Mohani Road, |
| --- |
| Karach |

401-403, Chapal Plaza, Hasrat Mohani Road,

Karach

Sapphire Textile Mills Limited

| 313, 3rd floor, Cotton exchange Bldg. I.I., |
| --- |
| Chundrigar Road, |
| Karachi |

313, 3rd floor, Cotton exchange Bldg. I.I.,

Chundrigar Road,

Karachi

Shahzad Siddique (PVT) LTD.

| 4,5 KM, Khurrainwala Jaranwala Road, |
| --- |
| Faisalabad |

4,5 KM, Khurrainwala Jaranwala Road,

Faisalabad

Shalimar Cotton Export (PVT) LTD

| Yousaf Chowk, Sarghoda Road, |
| --- |
| Faisalabad |

Yousaf Chowk, Sarghoda Road,

Faisalabad

Sharif Textiles Industries (PVT) LTD

| P.O. Box 265, Satiana Road, |
| --- |
| Faisalabad |

P.O. Box 265, Satiana Road,

Faisalabad

Shercotex

| 39/c, Peoples Colony, |
| --- |
| Faisalabad |

39/c, Peoples Colony,

Faisalabad

Sitara Textile Industries Limited

| 6-K.M., Sargodha Road, |
| --- |
| Faisalabad |

6-K.M., Sargodha Road,

Faisalabad

South Asian Textile Inds.

| St. No. 3, Hamedabad Colony, Vehari Road, |
| --- |
| Multan |

St. No. 3, Hamedabad Colony, Vehari Road,

Multan

Sweety Textiles Pvt Ltd

| P-237, 2nd floor, Hassan Arcade |
| --- |
| Montgomery Bazar, |
| Faisalabad |

P-237, 2nd floor, Hassan Arcade

Montgomery Bazar,

Faisalabad

Tex-Arts

| P-22, 1st floor, Montgomery Bazar, |
| --- |
| Faisalabad |

P-22, 1st floor, Montgomery Bazar,

Faisalabad

The Crescent Textile Mills Ltd.

| Sargodha Road, |
| --- |
| Faisalabad |

Sargodha Road,

Faisalabad

Towellers Limited

| WSA 30-31, Block 1, Federal B, |
| --- |
| Karachi |

WSA 30-31, Block 1, Federal B,

Karachi

Union Exports (PVT) Limited

| D-204/A, S.I.T.E., |
| --- |
| Karachi-75700 |

D-204/A, S.I.T.E.,

Karachi-75700

United Finishing Mills Ltd.

| 2nd floor, Regency Arcade, The Mall, |
| --- |
| Faisalabad |

2nd floor, Regency Arcade, The Mall,

Faisalabad

United Textile Printing Industries (Pvt) Ltd.

| P.O. Box 194, Maqbool Road, |
| --- |
| Faisalabad |

P.O. Box 194, Maqbool Road,

Faisalabad

Wintex Exports PVT Ltd.

| P-17/A, Main Road, Sarfaraz Colony, |
| --- |
| Faisalabad |

P-17/A, Main Road, Sarfaraz Colony,

Faisalabad

Zafar Fabrics (PVT) Limited

| Chak No 119, J.B. (Samana), Sarghoda Road, |
| --- |
| Faisalabad |

Chak No 119, J.B. (Samana), Sarghoda Road,

Faisalabad

Zamzam Weaving and Processing Mills

| Bazar 1, Razabad, |
| --- |
| Faisalabad” |

Bazar 1, Razabad,

Faisalabad”

---

| 6.5.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 121/27 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 121/27

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 696/2006,

5. mai 2006,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 1994. aasta määrust (EÜ) nr 3223/94 puu- ja köögivilja impordikorra üksikasjalike eeskirjade kohta, (1) eriti selle artikli 4 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EÜ) nr 3223/94 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EÜ) nr 3223/94 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul.

| (2) | Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel, |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 3223/94 artiklis 4 osutatud kindlad impordiväärtused kehtestatakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 6. mail 2006.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 5. mai 2006

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

J. L. DEMARTY

---

(1)  EÜT L 337, 24.12.1994, lk 66. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 386/2005 (ELT L 62, 9.3.2005, lk 3).

1

---

LISA

Komisjoni 5. mai 2006. aasta määrusele, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | 052 | 106,6 |
| 204 | 90,0 |
| 212 | 127,8 |
| 999 | 108,1 |
| 0707 00 05 | 052 | 117,7 |
| 628 | 155,5 |
| 999 | 136,6 |
| 0709 90 70 | 052 | 104,4 |
| 204 | 83,4 |
| 999 | 93,9 |
| 0805 10 20 | 052 | 46,6 |
| 204 | 37,7 |
| 212 | 60,2 |
| 220 | 45,9 |
| 400 | 50,1 |
| 448 | 49,4 |
| 624 | 58,8 |
| 999 | 49,8 |
| 0805 50 10 | 052 | 42,3 |
| 388 | 50,1 |
| 508 | 39,2 |
| 528 | 37,6 |
| 624 | 61,7 |
| 999 | 46,2 |
| 0808 10 80 | 388 | 83,8 |
| 400 | 128,6 |
| 404 | 109,2 |
| 508 | 80,6 |
| 512 | 87,4 |
| 524 | 93,6 |
| 528 | 89,0 |
| 720 | 109,8 |
| 804 | 104,8 |
| 999 | 98,5 |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

052

106,6

204

90,0

212

127,8

999

108,1

0707 00 05

052

117,7

628

155,5

999

136,6

0709 90 70

052

104,4

204

83,4

999

93,9

0805 10 20

052

46,6

204

37,7

212

60,2

220

45,9

400

50,1

448

49,4

624

58,8

999

49,8

0805 50 10

052

42,3

388

50,1

508

39,2

528

37,6

624

61,7

999

46,2

0808 10 80

388

83,8

400

128,6

404

109,2

508

80,6

512

87,4

524

93,6

528

89,0

720

109,8

804

104,8

999

98,5

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 750/2005 (ELT L 126, 19.5.2005, lk 12). Kood 999 tähistab “muud päritolu”.

---

| 6.5.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 121/29 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 121/29

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 697/2006,

5. mai 2006,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 343/2006, millega avatakse või kokkuost teatud liikmesriikides ajavahemikuks 1. märtsist31. augustini 2006

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 17. mai 1999. aasta määrust (EÜ) nr 1255/1999 piima- ja piimatooteturu ühise korralduse kohta, (1)

võttes arvesse komisjoni 16. detsembri 1999. aasta määrust (EÜ) nr 2771/1999, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1255/1999 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses sekkumisega või- ja kooreturul, (2) eriti selle artiklit 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määruses (EÜ) nr 343/2006 (3) sätestatakse nende liikmesriikide loetelu, kus või kokkuost on avatud vastavalt määruse (EÜ) nr 1255/1999 artikli 6 lõikele 1. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määruses (EÜ) nr 343/2006 (3) sätestatakse nende liikmesriikide loetelu, kus või kokkuost on avatud vastavalt määruse (EÜ) nr 1255/1999 artikli 6 lõikele 1.

| (2) | Värskeima teabe alusel, mille Belgia ja Luksemburg on vastavalt määruse (EÜ) nr 2771/1999 artiklile 8 edastanud, täheldas komisjon, et kõnealustes liikmesriikides on või turuhind kahe järjestikuse nädala jooksul olnud madalam kui 92 % sekkumishinnast. Seega tuleks avada sekkumiskokkuost Belgias ja Luksemburgis. Kõnealused liikmesriigid tuleks seepärast lisada määrusega (EÜ) nr 343/2006 kehtestatud nimekirja. |
| --- | --- |

(2)

Värskeima teabe alusel, mille Belgia ja Luksemburg on vastavalt määruse (EÜ) nr 2771/1999 artiklile 8 edastanud, täheldas komisjon, et kõnealustes liikmesriikides on või turuhind kahe järjestikuse nädala jooksul olnud madalam kui 92 % sekkumishinnast. Seega tuleks avada sekkumiskokkuost Belgias ja Luksemburgis. Kõnealused liikmesriigid tuleks seepärast lisada määrusega (EÜ) nr 343/2006 kehtestatud nimekirja.

| (3) | Seetõttu tuleks määrust (EÜ) nr 343/2006 vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(3)

Seetõttu tuleks määrust (EÜ) nr 343/2006 vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 343/2006 artikkel 1 asendatakse järgmise tekstiga:

“Artikkel 1

Või kokkuost määruse (EÜ) nr 1255/1999 artikli 6 lõike 1 alusel avatakse järgmistes liikmesriikides:

| — | Belgia |
| --- | --- |

—

Belgia

| — | Tšehhi Vabariik |
| --- | --- |

—

Tšehhi Vabariik

| — | Saksamaa |
| --- | --- |

—

Saksamaa

| — | Eesti |
| --- | --- |

—

Eesti

| — | Hispaania |
| --- | --- |

—

Hispaania

| — | Prantsusmaa |
| --- | --- |

—

Prantsusmaa

| — | Itaalia |
| --- | --- |

—

Itaalia

| — | Iirimaa |
| --- | --- |

—

Iirimaa

| — | Läti |
| --- | --- |

—

Läti

| — | Luksemburg |
| --- | --- |

—

Luksemburg

| — | Madalmaad |
| --- | --- |

—

Madalmaad

| — | Poola |
| --- | --- |

—

Poola

| — | Portugal |
| --- | --- |

—

Portugal

| — | Soome |
| --- | --- |

—

Soome

| — | Rootsi |
| --- | --- |

—

Rootsi

| — | Ühendkuningriik.” |
| --- | --- |

—

Ühendkuningriik.”

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 6. mail 2006.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 5. mai 2006

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

J. L. DEMARTY

---

(1)  EÜT L 160, 26.6.1999, lk 48. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1913/2005 (ELT L 307, 25.11.2005, lk 2).

1

(2)  EÜT L 333, 24.12.1999, lk 11. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2107/2005 (ELT L 337, 22.12.2005, lk 20).

2

(3)  ELT L 55, 25.2.2006, lk 17. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 663/2006 (ELT L 116, 29.4.2006, lk 39).

3

---

| 6.5.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 121/30 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 121/30

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 698/2006,

5. mai 2006,

millega rakendatakse nõukogu määrust (EÜ) nr 530/1999 seoses tööjõukulude ja töötasude struktuurilise statistika kvaliteedi hindamisega

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 9. märtsi 1999. aasta määrust (EÜ) nr 530/1999 töötasude ja tööjõukulude struktuurilise statistika kohta, (1) eriti selle artikli 11 punkti iv,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 530/1999 rakendusmeetmed on esitatud komisjoni määrustes (EÜ) nr 452/2000 (2) ja (EÜ) nr 72/2002, (3) mis määratlevad iga vaatlusperioodi järel komisjonile (Eurostatile) edastatava kvaliteediaruande sisu ja hindamiskriteeriumid. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 530/1999 rakendusmeetmed on esitatud komisjoni määrustes (EÜ) nr 452/2000 (2) ja (EÜ) nr 72/2002, (3) mis määratlevad iga vaatlusperioodi järel komisjonile (Eurostatile) edastatava kvaliteediaruande sisu ja hindamiskriteeriumid.

| (2) | Kvaliteediaruandes esitatud teave peab käsitlema teatavaid muutujaid. Kõnealused muutujad on määratletud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1726/1999 (4) ja komisjoni määrusega (EÜ) nr 1916/2000. (5) |
| --- | --- |

(2)

Kvaliteediaruandes esitatud teave peab käsitlema teatavaid muutujaid. Kõnealused muutujad on määratletud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1726/1999 (4) ja komisjoni määrusega (EÜ) nr 1916/2000. (5)

| (3) | Töötasude ja tööjõukulude struktuurilise statistika kvaliteedi hindamise meetmeid on vaja muuta määruste (EÜ) nr 1726/1999 ja (EÜ) nr 1916/2000 muudatuste tõttu määrustega (EÜ) nr 1737/2005 ja (EÜ) nr 1738/2005. Selguse huvides ja riiklike statistikaametite koormuse vähendamiseks on vaja ka ühtlustada tööjõukulude ja töötasude statistika kvaliteedi hindamist. |
| --- | --- |

(3)

Töötasude ja tööjõukulude struktuurilise statistika kvaliteedi hindamise meetmeid on vaja muuta määruste (EÜ) nr 1726/1999 ja (EÜ) nr 1916/2000 muudatuste tõttu määrustega (EÜ) nr 1737/2005 ja (EÜ) nr 1738/2005. Selguse huvides ja riiklike statistikaametite koormuse vähendamiseks on vaja ka ühtlustada tööjõukulude ja töötasude statistika kvaliteedi hindamist.

| (4) | Määrused (EÜ) nr 452/2000 ja (EÜ) nr 72/2002 tuleks seetõttu asendada käesoleva määrusega. |
| --- | --- |

(4)

Määrused (EÜ) nr 452/2000 ja (EÜ) nr 72/2002 tuleks seetõttu asendada käesoleva määrusega.

| (5) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas statistikaprogrammi komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas statistikaprogrammi komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Määruse (EÜ) nr 530/1999 artikli 10 lõikes 2 osutatud kvaliteediaruande sisu ja kvaliteedi hindamise kriteeriumid on sätestatud käesoleva määruse lisas.

Käesoleva määruse lisas täpsustatud muutujad on määratletud määruse (EÜ) nr 1726/1999 I ja II lisas ja määruse (EÜ) nr 1916/2000 I ja II lisas.

2.   Lisas sätestatud teave tuleb esitada, võttes arvesse vaid erandeid, mis on ette nähtud ühenduse õigusaktidega, mis käsitlevad tööjõukulusid ja töötasude struktuurilist statistikat, tööjõu uuringut, struktuurilist ettevõtlusstatistikat ja rahvamajanduse arvepidamist.

Artikkel 2

Kvaliteediaruanne edastatakse Eurostatile hiljemalt 24 kuud pärast selle vaatlusperioodi lõppu, mille kohta andmed koguti, kui lisas ei ole teisiti sätestatud.

Artikkel 3

Määrused (EÜ) nr 452/2000 ja (EÜ) nr 72/2002 tunnistatakse kehtetuks.

Artikkel 4

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 5. mai 2006

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Joaquín ALMUNIA

---

(1)  EÜT L 63, 12.3.1999, lk 6. Määrust on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1882/2003 (ELT L 284, 31.10.2003, lk 1).

1

(2)  EÜT L 55, 29.2.2000, lk 53.

2

(3)  EÜT L 15, 17.1.2002, lk 7.

3

(4)  EÜT L 203, 3.8.1999, lk 28. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1737/2005 (ELT L 279, 22.10.2005, lk 11).

4

(5)  EÜT L 229, 9.9.2000, lk 3. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1738/2005 (ELT L 279, 22.10.2005, lk 32).

5

---

LISA

Tööjõukulude ja töötasude struktuurilise statistika kvaliteediaruannete sisu ja hindamiskriteeriumid

Kvaliteediaruanded peavad sisaldama teavet Euroopa statistikasüsteemi (ESS) kvaliteedi mõiste kõigi kuue mõõtme kohta. Need on olulisus, täpsus, õigeaegsus ja ajaline täpsus, kättesaadavus ja selgus, võrreldavus ja sidusus.

1.   Olulisus

“Olulisus” on määr, mille ulatuses statistika vastab olemasolevate ja võimalike kasutajate vajadustele. See näitab, kas kogu vajaminev statistika on esitatud ja millises ulatuses kasutatud üldmõisted (mõisted, liigitused jne) peegeldavad kasutajate vajadusi.

Tööjõukulusid ja töötasusid käsitleva struktuurilise statistika kvaliteediaruanded hõlmavad

| — | kokkuvõtet riikliku tasandi põhikasutajate kohta; |
| --- | --- |

—

kokkuvõtet riikliku tasandi põhikasutajate kohta;

| — | nende põhivajaduste kirjeldust, sealhulgas hinnangut nende rahulolu kohta pakutud andmetega; |
| --- | --- |

—

nende põhivajaduste kirjeldust, sealhulgas hinnangut nende rahulolu kohta pakutud andmetega;

| — | kirjeldust lünkade (täielikkus) või osade kohta, mida kasutajad ei pea enam oluliseks (liigsus). Seoses täielikkusega tuleb puuduvaid muutujaid ja puuduvaid muutujate rühmitusi selgelt kirjeldada. |
| --- | --- |

—

kirjeldust lünkade (täielikkus) või osade kohta, mida kasutajad ei pea enam oluliseks (liigsus). Seoses täielikkusega tuleb puuduvaid muutujaid ja puuduvaid muutujate rühmitusi selgelt kirjeldada.

Riiklike põhikasutajate ja nende põhivajadustega seotud ühikute hõlmamine, sealhulgas teabe andmine kasutajate rahulolu kohta on vabatahtlik.

Erandina artiklist 2 tuleb rahulolu määra käsitlev teave (selle esitamise korral) edastada Eurostatile hiljemalt 36 kuud pärast vaatlusperioodi lõppu.

2.   Täpsus

Täpsus üldises statistilises mõttes tähendab arvutuste või hinnangväärtuste lähedust vaatlusaluste muutujate täpsetele või tegelikele väärtustele.

2.1.   Valikuvead

Täpsuse näitajana arvutatakse ja edastatakse variatsioonikordaja (1) mõlema uuringu põhimuutujate kohta.

| 1. | Tööjõukulude statistika puhul arvutatakse ja edastatakse variatsioonikordaja järgmiste muutujate kohta: | “aastased tööjõukulud” (2)

  ja |
| --- | --- | --- |

1.

Tööjõukulude statistika puhul arvutatakse ja edastatakse variatsioonikordaja järgmiste muutujate kohta:

“aastased tööjõukulud” (2)

ja

| | “tööjõukulud tunni kohta.” (3) |
| --- | --- |

“tööjõukulud tunni kohta.” (3)

Lisaks kogu üldkogumit käsitlevatele variatsioonikordajatele tuleb esitada ka variatsioonikordajad mõlema muutuja kohta järgmiste jaotuste puhul:

| — | NACE jaod; |
| --- | --- |

—

NACE jaod;

| — | NUTSi 1. tasand (vajaduse korral); |
| --- | --- |

—

NUTSi 1. tasand (vajaduse korral);

| — | suurusklass (1–9 (vajaduse korral), 10–49, 50–249, 250–499, 500–999, 1 000+). |
| --- | --- |

—

suurusklass (1–9 (vajaduse korral), 10–49, 50–249, 250–499, 500–999, 1 000+).

| 2. | Töötasude struktuurilise statistika puhul arvutatakse ja edastatakse variatsioonikordaja järgmiste muutujate kohta: | “vaatluskuu brutotöötasu” (4)

  ja |
| --- | --- | --- |

2.

Töötasude struktuurilise statistika puhul arvutatakse ja edastatakse variatsioonikordaja järgmiste muutujate kohta:

“vaatluskuu brutotöötasu” (4)

ja

| | “vaatluskuu keskmine brutotunnitasu”. (5) |
| --- | --- |

“vaatluskuu keskmine brutotunnitasu”. (5)

Lisaks kogu elanikkonda käsitlevatele variatsioonikordajatele tuleb esitada ka variatsioonikordajad mõlema muutuja kohta järgmiste jaotuste puhul:

| — | täistööajaga (meeste ja naiste kohta eraldi) ja osalise tööajaga töötajad; |
| --- | --- |

—

täistööajaga (meeste ja naiste kohta eraldi) ja osalise tööajaga töötajad;

| — | NACE jaod; |
| --- | --- |

—

NACE jaod;

| — | töökoht (ISCO-88 ühekohalisel tasandil); |
| --- | --- |

—

töökoht (ISCO-88 ühekohalisel tasandil);

| — | vanuseklass (alla 20, 20–29, 30–39, 40–49, 50–59, 60 ja vanemad); |
| --- | --- |

—

vanuseklass (alla 20, 20–29, 30–39, 40–49, 50–59, 60 ja vanemad);

| — | NUTSi 1. tasand (vajaduse korral); |
| --- | --- |

—

NUTSi 1. tasand (vajaduse korral);

| — | haridustase (ISCED 0–6); |
| --- | --- |

—

haridustase (ISCED 0–6);

| — | ettevõtte suurusklass (1–9 (vajaduse korral), 10–49, 50–249, 250–499, 500–999, 1 000+). |
| --- | --- |

—

ettevõtte suurusklass (1–9 (vajaduse korral), 10–49, 50–249, 250–499, 500–999, 1 000+).

Jaotus haridustaseme järgi on vabatahtlik.

Lisaks edastavad liikmesriigid Euroopa tasandil liikmesriikidega kokku lepitud avaldamise programmi mitmemõõtmeliste tabelite nende väljade loetelu, mida ei peeta piisavalt usaldusväärseks.

Kui kasutatakse mittetõenäosuslikku valimit, kirjeldatakse selle asemel võimaluse korral võimalikke ebatäpsuse allikaid, mis on tingitud valimi meetodist, ja nende mõju hindamisele.

2.2.   Valimist sõltumatu viga

2.2.1.   Katvusvead

Tööjõukulusid ja töötasusid käsitleva struktuurilise statistika kvaliteediaruanded hõlmavad järgmist teavet katvuse kohta:

| — | vaadeldava ja uuritud üldkogumi vaheliste erinevuste kirjeldus; |
| --- | --- |

—

vaadeldava ja uuritud üldkogumi vaheliste erinevuste kirjeldus;

| — | ala- ja ülekaetuse (6) hinnangulised määrad vaadeldava üldkogumi kohta. |
| --- | --- |

—

ala- ja ülekaetuse (6) hinnangulised määrad vaadeldava üldkogumi kohta.

2.2.2.   Mõõtmis- ja töötlemisvead

Tööjõukulusid ja töötasusid käsitleva struktuurilise statistika kvaliteediaruanded hõlmavad järgmist teavet mõõtmis- ja töötlemisvigade kohta: (7)

| — | teave oluliste mõõtmis- ja töötlemisvigadega muutujate kohta; |
| --- | --- |

—

teave oluliste mõõtmis- ja töötlemisvigadega muutujate kohta;

| — | teave oluliste mõõtmis- ja töötlemisvigade peamiste allikate kohta, nende mõju kohta hinnangute täpsusele ja kui võimalik kohaldatud parandusmeetodite kohta. |
| --- | --- |

—

teave oluliste mõõtmis- ja töötlemisvigade peamiste allikate kohta, nende mõju kohta hinnangute täpsusele ja kui võimalik kohaldatud parandusmeetodite kohta.

2.2.3.   Vastamata jätmisest tulenevad vead

Tööjõukulusid ja töötasusid käsitleva struktuurilise statistika kvaliteediaruanded hõlmavad järgmist teavet vastamata jätmisest tulenevate vigade kohta:

| — | objekti vastamismäär; (8) |
| --- | --- |

—

objekti vastamismäär; (8)

| — | tunnuse imputeerimismäär (9) ja imputeerimise mõju hinnangute täpsusele muutujate “aastased tööjõukulud” ja “vaatluskuu brutotöötasud” puhul punkti 2.1 määratluse kohaselt; |
| --- | --- |

—

tunnuse imputeerimismäär (9) ja imputeerimise mõju hinnangute täpsusele muutujate “aastased tööjõukulud” ja “vaatluskuu brutotöötasud” puhul punkti 2.1 määratluse kohaselt;

| — | üldine imputeerimismäär. (10) Kui ei ole teavet kõigi kohustuslike muutujate kohta, arvutatakse nende kohustuslike muutujate alusel, mille kohta vajalik teave on olemas. |
| --- | --- |

—

üldine imputeerimismäär. (10) Kui ei ole teavet kõigi kohustuslike muutujate kohta, arvutatakse nende kohustuslike muutujate alusel, mille kohta vajalik teave on olemas.

2.2.4.   Mudelist tulenevad vead

Kui kasutatakse mudeleid, peavad tööjõukulusid ja töötasusid käsitleva struktuurilise statistika kvaliteediaruanded sisaldama kasutatud mudeli kirjeldust ja märget selle mõju kohta hinnangutele (nt kui suure osa see moodustab muutuja koguväärtusest), vähemalt muutujate “aastased tööjõukulud” ja “vaatluskuu brutotöötasud” puhul, nagu on kirjeldatud punktis 2.1.

Eriline rõhk asetatakse valikust sõltumatute vigade parandamise mudelitele, nagu näiteks kõigi suurusklasside või NACE jagude ühikute katvus, imputeerimine või korrigeerimine (objekti mittevastamise korral).

3.   Ajaline täpsus ja õigeaegsus

Ajalise täpsuse all mõeldakse ajalist vahet tegeliku andmete edastamise tähtaja ja kuupäeva vahel, mis on andmete edastamiseks kindlaks määratud, näiteks teatavates ametlikes kalendrites välja kuulutatud, määrustega sätestatud või lepinguosaliste vahel varem kokku lepitud kuupäevad.

Andmete õigeaegsus on ajavahemik teabe kättesaadavuse ja selle teabega kirjeldatud sündmuse või nähtuse vahel.

3.1.   Ajaline täpsus

Et mõista ja kõrvaldada probleeme, mis on seotud ajalise täpsusega, edastatakse uuringuprotsessi rakendamise kohta riiklikul tasandil järgmised andmed (kusjuures eriline rõhk pannakse kavandatud ja tegelike kuupäevade vastavusele):

| — | vastajatele vastamiseks antud tähtajad, mis hõlmavad ka meeldetuletusi ja kontrolli; |
| --- | --- |

—

vastajatele vastamiseks antud tähtajad, mis hõlmavad ka meeldetuletusi ja kontrolli;

| — | välitöö periood; |
| --- | --- |

—

välitöö periood;

| — | andmetöötlusperiood; |
| --- | --- |

—

andmetöötlusperiood;

| — | esimeste tulemuste avaldamise kuupäevad. |
| --- | --- |

—

esimeste tulemuste avaldamise kuupäevad.

3.2.   Andmete õigeaegsus

Tööjõukulusid ja töötasusid käsitleva struktuurilise statistika kvaliteediaruanded peavad sisaldama teavet ajavahemiku kohta andmete edastamise ja riikliku tasandi andmete vaatlusperioodi vahel.

4.   Kättesaadavus ja selgus

Kättesaadavus tähendab füüsilisi tingimusi, st kuidas kasutajad andmeid saavad: kuhu minna, kuidas ligi pääseda, edastamisaeg, soodsad turutingimused (autoriõigus jne), mikro- ja makroandmete kättesaadavus, mitmesugused formaadid ja andmekandjad (paber, fail, CD-ROM/DVD, Internet ...) jne.

Selgus tähendab arusaadavuse määra, sealhulgas teabekeskkonda, st kas andmetega kaasnevad asjakohased metaandmed, illustratsioonid graafikute ja kaartidena, kas teave andmete kvaliteedi kohta on samuti kättesaadav (k.a kasutuspiirangud) ning kui ulatuslik on täiendav abi.

Erandina artiklist 2 tuleb edastada kättesaadavust ja selgust käsitlev teave Eurostatile hiljemalt 36 kuud pärast vaatlusperioodi lõppu.

4.1.   Kättesaadavus

Tööjõukulusid ja töötasusid käsitleva struktuurilise statistika kvaliteediaruanded hõlmavad järgmist teavet tulemuste levitamise viiside kohta:

| — | viited peamiste tulemuste avaldamise kohta, sealhulgas märkused teksti, graafikute, kaartide jne kujul; |
| --- | --- |

—

viited peamiste tulemuste avaldamise kohta, sealhulgas märkused teksti, graafikute, kaartide jne kujul;

| — | teave selle kohta, kas ja millised tulemused on saadetud valimisse kuuluvatele aruande esitanud üksustele. |
| --- | --- |

—

teave selle kohta, kas ja millised tulemused on saadetud valimisse kuuluvatele aruande esitanud üksustele.

4.2.   Selgus

Tööjõukulusid ja töötasusid käsitleva struktuurilise statistika kvaliteediaruanded hõlmavad järgmist teavet tulemuste arusaadavuse ja metaandmete kättesaadavuse kohta:

| — | esitatud metaandmete kirjeldus ja viited; |
| --- | --- |

—

esitatud metaandmete kirjeldus ja viited;

| — | viited esitatud statistikaga seotud peamistele metoodilistele dokumentidele; |
| --- | --- |

—

viited esitatud statistikaga seotud peamistele metoodilistele dokumentidele;

| — | teave riiklike statistikaametite võetud peamiste andmetele juurdepääsust teavitamise meetmete kohta. |
| --- | --- |

—

teave riiklike statistikaametite võetud peamiste andmetele juurdepääsust teavitamise meetmete kohta.

5.   Võrreldavus

Võrreldavuse puhul on eesmärk mõõta erinevate statistiliste mõistete ja mõõtmisvahendite/menetluste mõju, kui võrreldakse erinevate geograafiliste piirkondade, mittegeograafiliste valdkondade või ajavahemike statistikat.

5.1.   Geograafiline võrreldavus

Tööjõukulusid ja töötasusid käsitleva struktuurilise statistika kvaliteediaruanded peavad sisaldama teavet riiklike ja Euroopa mõistete erinevuste kohta, eelkõige statistiliste üksuste, üldkogumite, vaatlusaegade, muutujate liigituste ja mõistete ning nende mõju kohta hinnangutele.

5.2.   Ajaline võrreldavus

Tööjõukulusid ja töötasusid käsitleva struktuurilise statistika kvaliteediaruanded peavad sisaldama teavet mõistete, katvuse ja meetodite muutuste kohta võrreldes eelmiste uuringutega ning selle kohta, kuidas need mõjutavad hinnangut. Siiski ei nõuta teavet mõistete, katvuse ja meetodite muutuste kohta, kui kõnealused muutused on tingitud ühenduse õigusaktide muudatustest.

6.   Sidusus

Statistika sidusus näitab, et andmeid saab erineval moel ja erinevate kasutajate jaoks usaldusväärselt seostada. Siiski on üldiselt lihtsam välja tuua sidususe puudumise juhtumeid kui tõestada sidusust.

Tööjõukulusid ja töötasusid käsitleva struktuurilise statistika allikate muutujatega sarnased või isegi samasugused on tööjõu uuring, struktuuriline ettevõtlusstatistika, tööjõukuluindeks ja rahvamajanduse arvepidamine. Tööjõukulusid ja töötasusid käsitleva struktuurilise statistika kvaliteediaruanded peavad sisaldama andmete võrdlust kõnealuste allikate allpool nimetatud muutujate kohta tervikuna ja NACE jagude kaupa. Väärtuste märkimisväärse erinevuse korral tuleb märkida põhjused.

| 1. | Tööjõukulusid käsitleva struktuurilise statistika puhul võrreldakse järgmist:






  — | vaatlusaasta tegelike töötundide arv töötaja kohta (11) ja tööjõu uuringu tegelike töötundide aasta keskmine põhitöökohas töötaja kohta; |
| --- | --- | --- |

1.

Tööjõukulusid käsitleva struktuurilise statistika puhul võrreldakse järgmist:

—

vaatlusaasta tegelike töötundide arv töötaja kohta (11) ja tööjõu uuringu tegelike töötundide aasta keskmine põhitöökohas töötaja kohta;

| — | muutuja “palk” töötaja kohta (12) (ka struktuurilise ettevõtlusstatistika puhul); |
| --- | --- |

—

muutuja “palk” töötaja kohta (12) (ka struktuurilise ettevõtlusstatistika puhul);

| — | muutuja “tööjõukulud tunni kohta” (13) aasta keskmine kasvumäär ja kohandamata tööjõukuluindeksi aasta keskmine kasvumäär. Kasvumäärad peaksid viitama uuringu vaatlusaastale ja eelneva uuringu vaatlusaastale; |
| --- | --- |

—

muutuja “tööjõukulud tunni kohta” (13) aasta keskmine kasvumäär ja kohandamata tööjõukuluindeksi aasta keskmine kasvumäär. Kasvumäärad peaksid viitama uuringu vaatlusaastale ja eelneva uuringu vaatlusaastale;

| — | muutuja “töötajate tasud” töötaja kohta (14) (ka rahvamajanduse arvepidamises). |
| --- | --- |

—

muutuja “töötajate tasud” töötaja kohta (14) (ka rahvamajanduse arvepidamises).

| 2. | Töötasusid käsitleva struktuurilise statistika puhul võrreldakse järgmist:






  — | muutujat “vaatlusaasta brutotöötasu” töötaja kohta (15) ja rahvamajanduse arvepidamise muutujat “palk” töötaja kohta. |
| --- | --- | --- |

2.

Töötasusid käsitleva struktuurilise statistika puhul võrreldakse järgmist:

—

muutujat “vaatlusaasta brutotöötasu” töötaja kohta (15) ja rahvamajanduse arvepidamise muutujat “palk” töötaja kohta.

---

(1)  Variatsioonikordaja on hinnangfunktsiooni dispersiooni ruutjuure ja keskväärtuse suhe. Variatsioonikordaja hinnanguks on valimi dispersiooni hinnangu ruutjuure ja keskväärtuse suhe. Esitada tuleb variatsioonikordaja suhte lugeja ja nimetaja koos sellest tuleneva variatsioonikordajaga. Valimi dispersiooni hinnangu arvutamisel tuleb arvesse võtta valimikujundust.

(2)  Määruse (EÜ) nr 1726/1999 I lisas esitatud koodide D1, D2, D3 ja D4 miinus D5 väärtuste summa kood D (summeeritud tööjõukulud).

(3)  Määruse (EÜ) nr 1726/1999 I lisas esitatud koodide D1, D2, D3 ja D4 miinus D5 väärtuste summa kood D (summeeritud tööjõukulud), mis jagatakse koodi B1 väärtusega.

(4)  Määruse (EÜ) nr 1916/2000 I lisas esitatud kood 4.2 (summeeritud vaatluskuu brutotöötasu).

(5)  Määruse (EÜ) nr 1916/2000 I lisas esitatud kood 4.3.

(6)  “Alakaetus” viitab ühikutele, mis on ekslikult raamistikust välja jäänud. “Ülekaetus” on seotud ühikutega, mis tegelikult jäävad ulatusest välja, või ühikutega, mida tegelikult ei ole olemas.

(7)  Mõõtmisvead on andmekogumisel tekkivad vead. Mõõtmisvigade allikaid on palju: sealhulgas on andmekogumisvahendid, vastajad, teabesüsteem, andmekogumisviis ja küsitleja. Töötlusvead tekivad andmekogumisjärgses protsessis, näiteks andmete sisestamisel, kodeerimisel, manuaalsisestamisel, redigeerimisel, kaalumisel ja tabelisse paigutamisel.

(8)  Objekti vastamismäär on protsendina väljendatav suhtarv, mis leitakse intervjuude arvu jagamisel valimisse kuuluvate relevantsete objektide arvuga.

(9)  Tunnuse imputeerimismäär on mingi kindla muutuja imputeeritud väärtuste ning tema kõigi väärtuste suhtarv.

(10)  Üldine imputeerimismäär tähendab kõigi muutujate asendatud väärtuste protsenti nende muutujate väärtuste koguarvus.

(11)  Määruse (EÜ) nr 1726/1999 I lisas esitatud kood B1 jagatud koodi A1 väärtusega.

(12)  Määruse (EÜ) nr 1726/1999 I lisas esitatud kood D11 jagatud koodi A1 väärtusega.

(13)  Nagu määratletud punktis 2.1.

(14)  Määruse (EÜ) nr 1726/1999 I lisas esitatud kood D1 jagatud koodi A1 väärtusega.

(15)  Määruse (EÜ) nr 1916/2000 I lisas esitatud kood 4.1 jagatud töötajate arvuga.

---

| 6.5.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 121/36 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 121/36

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 699/2006,

5. mai 2006,

millega muudetakse nõukogu määruse (EMÜ) nr 2092/91 I lisa seoses kodulindude juurdepääsu tingimustega uiteväljadele

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 24. juuni 1991. aasta määrust (EMÜ) nr 2092/91 põllumajandustoodete mahepõllundustootmise ning põllumajandustoodete ja toiduainete puhul sellele viitavate märgiste kohta, (1) eriti selle artikli 13 teist taanet,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Mahepõllumajanduslike tootmismeetodite kohaselt peaks karjal olema alati juurdepääs uiteväljadele või vabajalutusaladele, kui ilmastikutingimused seda võimaldavad. |
| --- | --- |

(1)

Mahepõllumajanduslike tootmismeetodite kohaselt peaks karjal olema alati juurdepääs uiteväljadele või vabajalutusaladele, kui ilmastikutingimused seda võimaldavad.

| (2) | Kehtivate eeskirjadega mahepõllumajandusliku tootmise kohta nähakse ette erand sellest põhimõttest imetajate puhul, kui konkreetseid loomade terviseprobleeme käsitlevate ühenduse või riiklike nõuetega keelatakse kõnealuste loomade juurdepääs välialadele. Erandit ei ole siiski ette nähtud mahepõllumajandusliku linnukasvatuse puhul. |
| --- | --- |

(2)

Kehtivate eeskirjadega mahepõllumajandusliku tootmise kohta nähakse ette erand sellest põhimõttest imetajate puhul, kui konkreetseid loomade terviseprobleeme käsitlevate ühenduse või riiklike nõuetega keelatakse kõnealuste loomade juurdepääs välialadele. Erandit ei ole siiski ette nähtud mahepõllumajandusliku linnukasvatuse puhul.

| (3) | Linnugripi murettekitavat levikut silmas pidades on vajalik võtta arvesse ettevaatusabinõusid, millega võidakse nõuda kodulindude jäämist hoonesse. Arusaadavuse ja selguse huvides ning mahepõllumajandusliku linnukasvatuse järjepidevuse tagamiseks tuleb lubada tootjatel pidada kodulinde hoones, kaotamata sealjuures mahepõllumajanduslikku staatust, kui piirangutega, sealhulgas ühenduse õiguse alusel inimeste ja loomade tervise kaitsmiseks võetud veterinaarpiirangutega, keelatakse kodulindude juurdepääs uiteväljadele või vabajalutusaladele. |
| --- | --- |

(3)

Linnugripi murettekitavat levikut silmas pidades on vajalik võtta arvesse ettevaatusabinõusid, millega võidakse nõuda kodulindude jäämist hoonesse. Arusaadavuse ja selguse huvides ning mahepõllumajandusliku linnukasvatuse järjepidevuse tagamiseks tuleb lubada tootjatel pidada kodulinde hoones, kaotamata sealjuures mahepõllumajanduslikku staatust, kui piirangutega, sealhulgas ühenduse õiguse alusel inimeste ja loomade tervise kaitsmiseks võetud veterinaarpiirangutega, keelatakse kodulindude juurdepääs uiteväljadele või vabajalutusaladele.

| (4) | Uiteväljadele juurdepääsu piiramine võib ohustada alalise väljapääsemise võimalusega harjunud kodulindude heaolu. Selliste meetmete negatiivse mõju vähendamiseks peab loomadel olema alaline juurdepääs piisavale kogusele koresöödale ja sobivatele materjalidele, mis võimaldavad kõikidel lindudel vastavalt vajadusele saada koresööta, siblida ja tolmus kümmelda. |
| --- | --- |

(4)

Uiteväljadele juurdepääsu piiramine võib ohustada alalise väljapääsemise võimalusega harjunud kodulindude heaolu. Selliste meetmete negatiivse mõju vähendamiseks peab loomadel olema alaline juurdepääs piisavale kogusele koresöödale ja sobivatele materjalidele, mis võimaldavad kõikidel lindudel vastavalt vajadusele saada koresööta, siblida ja tolmus kümmelda.

| (5) | Seetõttu tuleks määrust (EMÜ) nr 2092/91 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(5)

Seetõttu tuleks määrust (EMÜ) nr 2092/91 vastavalt muuta.

| (6) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmeid tuleb kiiresti kohaldada, kuna kõnealuseid piiranguid teatavates liikmesriikides juba kohaldatakse. Käesolev määrus peaks seetõttu jõustuma Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval. |
| --- | --- |

(6)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmeid tuleb kiiresti kohaldada, kuna kõnealuseid piiranguid teatavates liikmesriikides juba kohaldatakse. Käesolev määrus peaks seetõttu jõustuma Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

| (7) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas määruse (EMÜ) nr 2092/91 artikli 14 kohaselt asutatud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(7)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas määruse (EMÜ) nr 2092/91 artikli 14 kohaselt asutatud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EMÜ) nr 2092/91 I lisa B-osale lisatakse järgmine punkt 8.4.7:

| “8.4.7. | Olenemata punktide 8.4.2 ja 8.4.5 sätetest, võib kodulinde hoida hoones, kui piirangutega, sealhulgas ühenduse õiguse alusel inimeste ja loomade tervise kaitsmiseks võetud veterinaarpiirangutega, keelatakse kodulindude juurdepääs uiteväljadele või piiratakse seda.
  Kui kodulinde hoitakse hoones, peab neil olema alaline juurdepääs piisavale kogusele koresöödale ja sobivatele materjalidele, et rahuldada kodulindude etoloogilisi vajadusi.
  Komisjon uurib käesoleva lõike kohaldamist eelkõige loomade heaolu nõuete osas hiljemalt 15. oktoobril 2006.” |
| --- | --- |

“8.4.7.

Olenemata punktide 8.4.2 ja 8.4.5 sätetest, võib kodulinde hoida hoones, kui piirangutega, sealhulgas ühenduse õiguse alusel inimeste ja loomade tervise kaitsmiseks võetud veterinaarpiirangutega, keelatakse kodulindude juurdepääs uiteväljadele või piiratakse seda.

Kui kodulinde hoitakse hoones, peab neil olema alaline juurdepääs piisavale kogusele koresöödale ja sobivatele materjalidele, et rahuldada kodulindude etoloogilisi vajadusi.

Komisjon uurib käesoleva lõike kohaldamist eelkõige loomade heaolu nõuete osas hiljemalt 15. oktoobril 2006.”

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Euroopa Liidu Teatajas

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 5. mai 2006

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  EÜT L 198, 22.7.1991, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 592/2006 (ELT L 104, 13.4.2006, lk 13).

1

---

II Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

Komisjon

| 6.5.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 121/38 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 121/38

---

KOMISJONI OTSUS,

20. veebruar 2006,

milles sätestatakse direktiivi 2000/76/EÜ (jäätmete põletamise kohta) rakendamist käsitleva aruande koostamisel kasutatav küsimustik

(teatavaks tehtud numbri K(2006) 438 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2006/329/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. detsembri 2000. aasta direktiivi 2000/76/EÜ jäätmete põletamise kohta, (1) eriti selle artiklit 15,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Liikmesriigid pidid direktiivi 2000/76/EÜ rakendama enne 28. detsembrit 2002 ja peavad selle kohaldamise kohta esitama aruande komisjoni koostatava küsimustiku alusel. |
| --- | --- |

(1)

Liikmesriigid pidid direktiivi 2000/76/EÜ rakendama enne 28. detsembrit 2002 ja peavad selle kohaldamise kohta esitama aruande komisjoni koostatava küsimustiku alusel.

| (2) | Kõnealuse küsimustiku põhieesmärk on koguda liikmesriikide vastuste põhjal teavet direktiivi 2000/76/EÜ rakendamise kohta ning välja selgitada liikmesriikide põletus- ja koospõletusrajatiste reguleerimise viisid. |
| --- | --- |

(2)

Kõnealuse küsimustiku põhieesmärk on koguda liikmesriikide vastuste põhjal teavet direktiivi 2000/76/EÜ rakendamise kohta ning välja selgitada liikmesriikide põletus- ja koospõletusrajatiste reguleerimise viisid.

| (3) | Aruandeperiood peab hõlmama 28. detsembrile 2002 järgnevat kolme täisaastat ja see peab olema kindlaks määratud direktiivide 94/67/EÜ ja 96/61/EÜ aruandekohustusi arvesse võttes. Arvestades, et direktiivi 2000/76/EÜ kohaldatakse alates 28. detsembrist 2005 täielikult kõikide olemasolevate rajatiste suhtes, et suurem osa ELis tegutsevaid rajatisi kuulub olemasolevate rajatiste hulka, et alates 28. detsembrist 2005 kaotab direktiiv 94/67/EÜ kehtivuse ning et aruandlus direktiivi 96/61/EÜ alusel hõlmab ajavahemikku 2006–2008 (kaasa arvatud), on kõige asjakohasem esimene täielik aruandeperiood 1. jaanuarist 2006 kuni 31. detsembrini 2008. |
| --- | --- |

(3)

Aruandeperiood peab hõlmama 28. detsembrile 2002 järgnevat kolme täisaastat ja see peab olema kindlaks määratud direktiivide 94/67/EÜ ja 96/61/EÜ aruandekohustusi arvesse võttes. Arvestades, et direktiivi 2000/76/EÜ kohaldatakse alates 28. detsembrist 2005 täielikult kõikide olemasolevate rajatiste suhtes, et suurem osa ELis tegutsevaid rajatisi kuulub olemasolevate rajatiste hulka, et alates 28. detsembrist 2005 kaotab direktiiv 94/67/EÜ kehtivuse ning et aruandlus direktiivi 96/61/EÜ alusel hõlmab ajavahemikku 2006–2008 (kaasa arvatud), on kõige asjakohasem esimene täielik aruandeperiood 1. jaanuarist 2006 kuni 31. detsembrini 2008.

| (4) | Käesolevas otsuses sätestatud meetmed on kooskõlas nõukogu direktiivi 91/692/EMÜ (2) artikli 6 alusel loodud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(4)

Käesolevas otsuses sätestatud meetmed on kooskõlas nõukogu direktiivi 91/692/EMÜ (2) artikli 6 alusel loodud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

1.   Liikmesriigid kasutavad lisas esitatud küsimustikku direktiivi 2000/76/EÜ rakendamist käsitleva aruande esitamiseks vastavalt selle artiklile 15.

2.   Esimene aruanne hõlmab 1. jaanuarile 2006 järgnevat kolme aastat ja see esitatakse komisjonile hiljemalt 30. septembriks 2009.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 20. veebruar 2006

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Stavros DIMAS

---

(1)  EÜT L 332, 28.12.2000, lk 91.

1

(2)  EÜT L 377, 31.12.1991 lk 48.

2

---

LISA

Küsimustik, mida kasutatakse direktiivi 2000/76/EÜ (jäätmete põletamise kohta) rakendamist käsitleva aruande koostamisel

Märkus: Esitada viited, et teha kindlaks komisjonile juba edastatud teave.

DIREKTIIVI RAKENDAMINE

| Artikli 2 lõige 1 | 1. | Mitu teie liikmesriigi põletusrajatist ja koospõletusrajatist kuulub direktiivi 2000/76/EÜ kohaldamisalasse? |
| --- | --- | --- |

Artikli 2 lõige 1

1.

Mitu teie liikmesriigi põletusrajatist ja koospõletusrajatist kuulub direktiivi 2000/76/EÜ kohaldamisalasse?

Artikkel 3

| 2. | Kirjeldada artiklis 3 esitatud mõistetega seotud probleeme, mis tekivad kõnealuse direktiivi ülevõtmisel ja rakendamisel? |
| --- | --- |

2.

Kirjeldada artiklis 3 esitatud mõistetega seotud probleeme, mis tekivad kõnealuse direktiivi ülevõtmisel ja rakendamisel?

Artikli 4 lõige 1

| 3. | Mitu luba on väljastatud artikli 4 lõike 1 kohaselt:






  (a) | uutele põletusrajatistele? |
| --- | --- | --- |

3.

Mitu luba on väljastatud artikli 4 lõike 1 kohaselt:

(a)

uutele põletusrajatistele?

| (b) | olemasolevatele põletusrajatistele? |
| --- | --- |

(b)

olemasolevatele põletusrajatistele?

| (c) | uutele koospõletusrajatistele ja |
| --- | --- |

(c)

uutele koospõletusrajatistele ja

| (d) | olemasolevatele koospõletusrajatistele? |
| --- | --- |

(d)

olemasolevatele koospõletusrajatistele?

Märkus: olemasolevad rajatised on määratletud artikli 3 punktis 6. Uued rajatised on kõik ülejäänud rajatised.

| 4. | Kas mõnele liikuvale rajatisele on kõnealuse direktiivi alusel antud luba? |
| --- | --- |

4.

Kas mõnele liikuvale rajatisele on kõnealuse direktiivi alusel antud luba?

| 5. | Mitu põletusrajatist ja koospõletusrajatist peab artikli 4 lõike 1 kohaselt saama loa? |
| --- | --- |

5.

Mitu põletusrajatist ja koospõletusrajatist peab artikli 4 lõike 1 kohaselt saama loa?

Artikli 4 lõige 4

| 6. | Kui on andmeid jäätmete tootlikkuse lubatud koguvõimsuse kohta, esitada need:






  (a) | uute põletusrajatiste puhul; |
| --- | --- | --- |

6.

Kui on andmeid jäätmete tootlikkuse lubatud koguvõimsuse kohta, esitada need:

(a)

uute põletusrajatiste puhul;

| (b) | olemasolevate põletusrajatiste puhul; |
| --- | --- |

(b)

olemasolevate põletusrajatiste puhul;

| (c) | uute koospõletusrajatiste puhul ja |
| --- | --- |

(c)

uute koospõletusrajatiste puhul ja

| (d) | olemasolevate koospõletusrajatiste puhul. |
| --- | --- |

(d)

olemasolevate koospõletusrajatiste puhul.

| 7. | Milliseid jäätmeliike (võimaluse korral need, mis on sätestatud Euroopa jäätmeloendis) koospõletatakse tsemenditehastes? |
| --- | --- |

7.

Milliseid jäätmeliike (võimaluse korral need, mis on sätestatud Euroopa jäätmeloendis) koospõletatakse tsemenditehastes?

| 8. | Milliseid jäätmeliike (võimaluse korral need, mis on sätestatud Euroopa jäätmeloendis) koospõletatakse:






  (a) | põletusrajatistes, mis ei ole tsemenditehased (nt elektrijaamad) ja |
| --- | --- | --- |

8.

Milliseid jäätmeliike (võimaluse korral need, mis on sätestatud Euroopa jäätmeloendis) koospõletatakse:

(a)

põletusrajatistes, mis ei ole tsemenditehased (nt elektrijaamad) ja

| (b) | jäätmeid koospõletavates tööstusettevõtetes, mida ei käsitleta II lisa 1. liites või II lisa 2. liites? |
| --- | --- |

(b)

jäätmeid koospõletavates tööstusettevõtetes, mida ei käsitleta II lisa 1. liites või II lisa 2. liites?

| 9. | Andmete olemasolu korral nimetada jäätmekogused, mida nendes rajatistes võib koospõletada. |
| --- | --- |

9.

Andmete olemasolu korral nimetada jäätmekogused, mida nendes rajatistes võib koospõletada.

Artikli 4 lõige 5

| 10. | Millised tingimusi on loa väljaandmisel seatud:






  (a) | töödeldavate ohtlike jäätmete kogusele ja liikidele? |
| --- | --- | --- |

10.

Millised tingimusi on loa väljaandmisel seatud:

(a)

töödeldavate ohtlike jäätmete kogusele ja liikidele?

| (b) | töötlemist vajavate ohtlike jäätmete väikseimate ja suurimate massivoolude suhtes? |
| --- | --- |

(b)

töötlemist vajavate ohtlike jäätmete väikseimate ja suurimate massivoolude suhtes?

| (c) | lubatud ohtlike jäätmete kütteväärtuse määra ja saasteainete, nt polüklooritud bifenüüli, pentaklorofenooli, kloori, fluori, väävli, raskmetallide, sisalduse piirangute suhtes? |
| --- | --- |

(c)

lubatud ohtlike jäätmete kütteväärtuse määra ja saasteainete, nt polüklooritud bifenüüli, pentaklorofenooli, kloori, fluori, väävli, raskmetallide, sisalduse piirangute suhtes?

Artikli 5 lõige 4

| 11. | Milliseid jäätmeid peetakse representatiivsete proovide võtmiseks “sobimatuks”? |
| --- | --- |

11.

Milliseid jäätmeid peetakse representatiivsete proovide võtmiseks “sobimatuks”?

Artikli 6 lõige 4

| 12. | Võttes arvesse artikli 6 lõikes 1 sätestatud ahjugaasi viibeaegu ja temperatuure:






  (a) | kas vastavalt artikli 6 lõikele 4 on käitamistingimustes tehtud mingeid erandeid? (Jah/Ei) |
| --- | --- | --- |

12.

Võttes arvesse artikli 6 lõikes 1 sätestatud ahjugaasi viibeaegu ja temperatuure:

(a)

kas vastavalt artikli 6 lõikele 4 on käitamistingimustes tehtud mingeid erandeid? (Jah/Ei)

| (b) | Kui vastus on “jah”, siis mitu erandit on tehtud? |
| --- | --- |

(b)

Kui vastus on “jah”, siis mitu erandit on tehtud?

| (c) | Andmete olemasolu korral kirjeldada erandi(te) tegemise põhjendusi iga juhtumi puhul eraldi, kaasa arvatud:






  (i) | põletus- või koospõletusrajatise võimsuse kindlakstegemine; |
| --- | --- | --- |

(c)

Andmete olemasolu korral kirjeldada erandi(te) tegemise põhjendusi iga juhtumi puhul eraldi, kaasa arvatud:

(i)

põletus- või koospõletusrajatise võimsuse kindlakstegemine;

| (ii) | põletus- või koospõletusrajatise ligikaudne vanus, või kas see on artikli 3 lõike 6 kohaselt olemasolev rajatis või uus rajatis; |
| --- | --- |

(ii)

põletus- või koospõletusrajatise ligikaudne vanus, või kas see on artikli 3 lõike 6 kohaselt olemasolev rajatis või uus rajatis;

| (iii) | põletatava jäätme liik; |
| --- | --- |

(iii)

põletatava jäätme liik;

| (iv) | kuidas tagatakse see, et rajatisega võrreldes, millele erandeid ei tehta, ei tekitata jäätmeid rohkem ning nende jäätmete orgaaniliste saasteainete sisaldus ei ületa oodatut; |
| --- | --- |

(iv)

kuidas tagatakse see, et rajatisega võrreldes, millele erandeid ei tehta, ei tekitata jäätmeid rohkem ning nende jäätmete orgaaniliste saasteainete sisaldus ei ületa oodatut;

| (v) | loas sätestatud käitamistingimused ja |
| --- | --- |

(v)

loas sätestatud käitamistingimused ja

| (vi) | heite piirväärtused, mida iga rajatis peab järgima. |
| --- | --- |

(vi)

heite piirväärtused, mida iga rajatis peab järgima.

Artikli 6 lõige 6

| 13. | Põletusrajatiste puhul:






  (a) | mitmes olemasolevas rajatises kasutatakse ära põlemisel eralduv soojus ja |
| --- | --- | --- |

13.

Põletusrajatiste puhul:

(a)

mitmes olemasolevas rajatises kasutatakse ära põlemisel eralduv soojus ja

| (b) | mitmes uues rajatises kasutatakse ära põlemisel eralduv soojus? |
| --- | --- |

(b)

mitmes uues rajatises kasutatakse ära põlemisel eralduv soojus?

| 14. | Koospõletusrajatiste puhul:






  (a) | mitmes olemasolevas rajatises kasutatakse ära põlemisel eralduv soojus ja |
| --- | --- | --- |

14.

Koospõletusrajatiste puhul:

(a)

mitmes olemasolevas rajatises kasutatakse ära põlemisel eralduv soojus ja

| (b) | mitmes uues rajatises kasutatakse ära põlemisel eralduv soojus? |
| --- | --- |

(b)

mitmes uues rajatises kasutatakse ära põlemisel eralduv soojus?

Artikli 7 lõige 1

| 15. | Missuguseid meetmeid (kui üldse) rakendatakse põletusrajatiste puhul (lisaks artikli 12 lõike 2 alusel nõutud aruandele) tagamaks, et rajatisi projekteeritakse, seadmestatakse, ehitatakse ja käitatakse nii, et ei ületataks heite piirväärtusi (nagu on sätestatud kõnealuse direktiivi V lisas)? |
| --- | --- |

15.

Missuguseid meetmeid (kui üldse) rakendatakse põletusrajatiste puhul (lisaks artikli 12 lõike 2 alusel nõutud aruandele) tagamaks, et rajatisi projekteeritakse, seadmestatakse, ehitatakse ja käitatakse nii, et ei ületataks heite piirväärtusi (nagu on sätestatud kõnealuse direktiivi V lisas)?

Artikli 7 lõige 2

| 16. | Missuguseid meetmeid (kui üldse) rakendatakse koospõletusrajatiste puhul (lisaks artikli 12 lõike 2 alusel nõutud aruandele) tagamaks, et rajatisi projekteeritakse, seadmestatakse, ehitatakse ja käitatakse nii, et ei ületataks heite piirväärtusi (nagu on sätestatud kõnealuse direktiivi II lisas)? |
| --- | --- |

16.

Missuguseid meetmeid (kui üldse) rakendatakse koospõletusrajatiste puhul (lisaks artikli 12 lõike 2 alusel nõutud aruandele) tagamaks, et rajatisi projekteeritakse, seadmestatakse, ehitatakse ja käitatakse nii, et ei ületataks heite piirväärtusi (nagu on sätestatud kõnealuse direktiivi II lisas)?

| 17. | Kas jäätmeid koospõletavate tsemendiahjude puhul on II lisa 1. liite kohaselt tehtud mingeid erandeid lämmastikmonooksiidi, tolmu, vääveldioksiidi või summaarse orgaanilise süsiniku lubatud heitkogustes? (Jah/Ei)






  (a) | Kui vastus on “jah”, siis mitu erandit on tehtud? ja |
| --- | --- | --- |

17.

Kas jäätmeid koospõletavate tsemendiahjude puhul on II lisa 1. liite kohaselt tehtud mingeid erandeid lämmastikmonooksiidi, tolmu, vääveldioksiidi või summaarse orgaanilise süsiniku lubatud heitkogustes? (Jah/Ei)

(a)

Kui vastus on “jah”, siis mitu erandit on tehtud? ja

| (b) | andmete olemasolu korral kirjeldada erandi(te) tegemise põhjendusi iga juhtumi puhul eraldi, kaasa arvatud:






  (i) | rajatise võimsuse kindlakstegemine; |
| --- | --- | --- |

(b)

andmete olemasolu korral kirjeldada erandi(te) tegemise põhjendusi iga juhtumi puhul eraldi, kaasa arvatud:

(i)

rajatise võimsuse kindlakstegemine;

| (ii) | rajatise vanuse kindlakstegemine; |
| --- | --- |

(ii)

rajatise vanuse kindlakstegemine;

| (iii) | koospõletatava jäätme liik; |
| --- | --- |

(iii)

koospõletatava jäätme liik;

| (iv) | loas sätestatud tegutsemistingimused ja |
| --- | --- |

(iv)

loas sätestatud tegutsemistingimused ja

| (v) | heite piirväärtused, mida iga rajatis peab järgima. |
| --- | --- |

(v)

heite piirväärtused, mida iga rajatis peab järgima.

Artikli 7 lõiked 2 ja 4

| 18. | Mitu koospõletusrajatist peab järgima kõnealuse direktiivi V lisas sätestatud heite piirväärtusi (nt kui koospõletatakse töötlemata olmejäätmeid või kui eraldunud soojusest enam kui 40 % tuleneb ohtlike jäätmete põletamisest)? |
| --- | --- |

18.

Mitu koospõletusrajatist peab järgima kõnealuse direktiivi V lisas sätestatud heite piirväärtusi (nt kui koospõletatakse töötlemata olmejäätmeid või kui eraldunud soojusest enam kui 40 % tuleneb ohtlike jäätmete põletamisest)?

Artikli 7 lõige 5

| 19. | Kas põletus- ja koospõletusrajatistest õhku paiskuvatele heitetele on vajaduse korral kehtestatud veel teatavad heite piirväärtusi peale nende, mis on esitatud II või V lisas? (Jah/Ei)
  Kui “jah” ning kui selle kohta on andmeid, nimetada:






  (a) | rajatised, kus neid kohaldatakse (nt põletus- või koospõletusrajatised); |
| --- | --- | --- |

19.

Kas põletus- ja koospõletusrajatistest õhku paiskuvatele heitetele on vajaduse korral kehtestatud veel teatavad heite piirväärtusi peale nende, mis on esitatud II või V lisas? (Jah/Ei)

Kui “jah” ning kui selle kohta on andmeid, nimetada:

(a)

rajatised, kus neid kohaldatakse (nt põletus- või koospõletusrajatised);

| (b) | millised neist rajatistest on uued või olemasolevad; |
| --- | --- |

(b)

millised neist rajatistest on uued või olemasolevad;

| (c) | saasteained, mille suhtes neid kohaldatakse; |
| --- | --- |

(c)

saasteained, mille suhtes neid kohaldatakse;

| (d) | miks neid kohaldatakse; |
| --- | --- |

(d)

miks neid kohaldatakse;

| (e) | piirväärtused; |
| --- | --- |

(e)

piirväärtused;

| (f) | kas neid jälgitakse pidevalt või vahelduvalt. |
| --- | --- |

(f)

kas neid jälgitakse pidevalt või vahelduvalt.

Artikli 8 lõiked 2, 3, 4 ja 5

| 20. | Kuidas tehakse kindlaks heite piirväärtused suitsugaasipuhastusseadmetes tekkiva heitvee veekeskkonda tagasi laskmise puhul? |
| --- | --- |

20.

Kuidas tehakse kindlaks heite piirväärtused suitsugaasipuhastusseadmetes tekkiva heitvee veekeskkonda tagasi laskmise puhul?

Artikli 8 lõike 6 punkt a

| 21. | Milliseid tingimusi on loa väljaandmisel seatud IV lisas loetletud ainete heidete kontrollimiseks? |
| --- | --- |

21.

Milliseid tingimusi on loa väljaandmisel seatud IV lisas loetletud ainete heidete kontrollimiseks?

Artikli 8 lõike 6 punkt b

| 22. | Millised heitvee keskkonda tagasilaskmise järelevalve parameetrid on loa väljaandmisele seatud? |
| --- | --- |

22.

Millised heitvee keskkonda tagasilaskmise järelevalve parameetrid on loa väljaandmisele seatud?

Artikli 8 lõige 7

| 23. | Milliseid tingimusi on loa väljaandmisel seatud pinnase, pinna- või põhjavee kaitse tagamiseks artikli 8 lõike 7 kohaselt? |
| --- | --- |

23.

Milliseid tingimusi on loa väljaandmisel seatud pinnase, pinna- või põhjavee kaitse tagamiseks artikli 8 lõike 7 kohaselt?

| 24. | Millistest kriteeriumidest lähtutakse tagamaks, et vee ladustamisvõimalused on piisavad, et sellest veest saaks võtta proove ja seda enne keskkonda juhtimist vajaduse korral töödelda? |
| --- | --- |

24.

Millistest kriteeriumidest lähtutakse tagamaks, et vee ladustamisvõimalused on piisavad, et sellest veest saaks võtta proove ja seda enne keskkonda juhtimist vajaduse korral töödelda?

Artikli 8 lõige 8

| 25. | Kui heite piirväärtused on kehtestatud ka teistele saasteainetele peale nende, mis on loetletud IV lisas, siis:






  (a) | millistes rajatistes neid kohaldatakse (nt kas põletus- või koospõletusrajatistes, uutes või olemasolevates rajatistes)? |
| --- | --- | --- |

25.

Kui heite piirväärtused on kehtestatud ka teistele saasteainetele peale nende, mis on loetletud IV lisas, siis:

(a)

millistes rajatistes neid kohaldatakse (nt kas põletus- või koospõletusrajatistes, uutes või olemasolevates rajatistes)?

| (b) | milliste saasteainete suhtes neid kohaldatakse? |
| --- | --- |

(b)

milliste saasteainete suhtes neid kohaldatakse?

| (c) | miks neid kohaldatakse? |
| --- | --- |

(c)

miks neid kohaldatakse?

| (d) | millised on need piirväärtused? |
| --- | --- |

(d)

millised on need piirväärtused?

Artikkel 9

| 26. | Milliseid üldmeetmeid on võetud, et vähendada põletus- või koospõletusrajatistest paiskuvate heidete kogust ja ohtlikkust? |
| --- | --- |

26.

Milliseid üldmeetmeid on võetud, et vähendada põletus- või koospõletusrajatistest paiskuvate heidete kogust ja ohtlikkust?

Artikli 10 lõige 1

| 27. | Milliseid meetmeid on põletamisel võetud, et kontrollida asjakohaste parameetrite, tingimuste ja massikontsentratsioonide järgimist? |
| --- | --- |

27.

Milliseid meetmeid on põletamisel võetud, et kontrollida asjakohaste parameetrite, tingimuste ja massikontsentratsioonide järgimist?

| 28. | Milliseid meetmeid on koospõletamisel võetud, et kontrollida asjakohaste parameetrite, tingimuste ja massikontsentratsioonide järgimist? |
| --- | --- |

28.

Milliseid meetmeid on koospõletamisel võetud, et kontrollida asjakohaste parameetrite, tingimuste ja massikontsentratsioonide järgimist?

Artikkel 11

| 29. | Milliseid tingimusi on loa väljaandmisel seatud, et tagada artikli 11 lõigete 2–12 ja 17 järgimine õhu puhul ning lõigete 9 ja 14–17 järgimine vee puhul? |
| --- | --- |

29.

Milliseid tingimusi on loa väljaandmisel seatud, et tagada artikli 11 lõigete 2–12 ja 17 järgimine õhu puhul ning lõigete 9 ja 14–17 järgimine vee puhul?

Artikli 11 lõige 11

| 30. | Kirjeldada kõiki ametlikke juhendeid, mis on koostatud kinnitatud andmete esitamiseks ööpäevas keskmiselt eralduvate heidete kohta? |
| --- | --- |

30.

Kirjeldada kõiki ametlikke juhendeid, mis on koostatud kinnitatud andmete esitamiseks ööpäevas keskmiselt eralduvate heidete kohta?

Artikli 11 lõige 17

| 31. | Kuidas teavitatakse pädevaid asutusi heite piirväärtuste ületamisest? |
| --- | --- |

31.

Kuidas teavitatakse pädevaid asutusi heite piirväärtuste ületamisest?

Artikli 12 lõige 1

| 32. | Milliseid meetmeid võetakse, et tagada üldsuse osalemine loa väljaandmisprotsessis? |
| --- | --- |

32.

Milliseid meetmeid võetakse, et tagada üldsuse osalemine loa väljaandmisprotsessis?

Artikli 12 lõiked 1 ja 2

| 33. | Seoses teabe kättesaadavusega loa väljaandmisel:






  (a) | kas teatav keskkonnaküsimustega seotud teave taotluse, otsuste tegemise ja sellele järgneva loa kohta on avalikustamata? |
| --- | --- | --- |

33.

Seoses teabe kättesaadavusega loa väljaandmisel:

(a)

kas teatav keskkonnaküsimustega seotud teave taotluse, otsuste tegemise ja sellele järgneva loa kohta on avalikustamata?

| (b) | kui selle kohta on teavet, siis täpsustada:






  — | kas sellist teavet saab tasuta (jah/ei); ja kui vastus on “ei”, siis täpsustada |
| --- | --- | --- |

(b)

kui selle kohta on teavet, siis täpsustada:

—

kas sellist teavet saab tasuta (jah/ei); ja kui vastus on “ei”, siis täpsustada

| — | kehtestatud tasu suurus ja millistes olukordades seda tasu rakendatakse. |
| --- | --- |

—

kehtestatud tasu suurus ja millistes olukordades seda tasu rakendatakse.

Artikli 12 lõige 2

| 34. | Milliseid meetmeid rakendatakse põletusrajatiste puhul, mille nimivõimsus on vähemalt kaks tonni tunnis, et nõuda käitajalt rajatise toimimist ja järelevalvet käsitleva aastaaruande esitamist pädevale asutusele? |
| --- | --- |

34.

Milliseid meetmeid rakendatakse põletusrajatiste puhul, mille nimivõimsus on vähemalt kaks tonni tunnis, et nõuda käitajalt rajatise toimimist ja järelevalvet käsitleva aastaaruande esitamist pädevale asutusele?

| 35. | Milliseid meetmeid rakendatakse koospõletusrajatiste puhul, mille nimivõimsus on vähemalt kaks tonni tunnis, et nõuda käitajalt rajatise toimimist ja järelevalvet käsitleva aastaaruande esitamist pädevale asutusele? |
| --- | --- |

35.

Milliseid meetmeid rakendatakse koospõletusrajatiste puhul, mille nimivõimsus on vähemalt kaks tonni tunnis, et nõuda käitajalt rajatise toimimist ja järelevalvet käsitleva aastaaruande esitamist pädevale asutusele?

| 36. | Kui aastaaruanne on esitatud, siis:






  (a) | millist teavet see sisaldab? |
| --- | --- | --- |

36.

Kui aastaaruanne on esitatud, siis:

(a)

millist teavet see sisaldab?

| (b) | kuidas saab iga eraisik/elanik seda aruannet vaadata? |
| --- | --- |

(b)

kuidas saab iga eraisik/elanik seda aruannet vaadata?

| 37. | Kuidas tehakse avalikult kindlaks põletus- või koospõletusrajatised, mille nimivõimsus on vähem kui kaks tonni tunnis? |
| --- | --- |

37.

Kuidas tehakse avalikult kindlaks põletus- või koospõletusrajatised, mille nimivõimsus on vähem kui kaks tonni tunnis?

Artikli 13 lõige 1

| 38. | Milliseid tingimusi on loa väljaandmisel seatud, et kontrollida põletus- või koospõletusrajatise tööd nende tavalisest erineva toimimisrežiimi korral (nt seiskumiste, häirete, saastetõrje- või jälgimisseadmete rikete puhul)? |
| --- | --- |

38.

Milliseid tingimusi on loa väljaandmisel seatud, et kontrollida põletus- või koospõletusrajatise tööd nende tavalisest erineva toimimisrežiimi korral (nt seiskumiste, häirete, saastetõrje- või jälgimisseadmete rikete puhul)?

| 39. | Milline on põletamise ja koospõletamise pikim lubatud periood rajatise tavalisest erineva toimimisrežiimi korral (nt enne, kui rajatis tuleb sulgeda)? |
| --- | --- |

39.

Milline on põletamise ja koospõletamise pikim lubatud periood rajatise tavalisest erineva toimimisrežiimi korral (nt enne, kui rajatis tuleb sulgeda)?

Artikkel 16

| 40. | Kas teil on teavet, mis viitab sellele, et kõnealuse direktiivi artikleid 10, 11 ja 13 ning lisasid I ja III tuleks muuta? |
| --- | --- |

40.

Kas teil on teavet, mis viitab sellele, et kõnealuse direktiivi artikleid 10, 11 ja 13 ning lisasid I ja III tuleks muuta?

---

| 6.5.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 121/43 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 121/43

---

KOMISJONI OTSUS,

5. aprill 2006,

millega muudetakse otsust 2005/432/EÜ, milles sätestatakse loomade ja inimeste terviseohutuse nõuded ning näidissertifikaadid inimtoiduks ettenähtud lihatoodete impordiks kolmandatest riikidest ning tunnistatakse kehtetuks otsused 97/41/EÜ, 97/221/EÜ ja 97/222/EÜ

(teatavaks tehtud numbri K(2006) 1319 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2006/330/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 17. detsembri 1992. aasta direktiivi 92/118/EMÜ, millega sätestatakse selliste toodete ühendusesisest kaubandust ja ühendusse importimist reguleerivad loomade ja inimeste tervishoiunõuded, mille suhtes ei kohaldata direktiivi 89/662/EMÜ A-lisa I peatükis ja patogeenide puhul direktiivis 90/425/EMÜ osutatud ühenduse erieeskirjades sätestatud nõudeid, (1) eriti selle artikli 10 lõike 2 punkti c,

võttes arvesse nõukogu 16. detsembri 2002. aasta direktiivi 2002/99/EÜ, milles sätestatakse inimtoiduks ettenähtud loomsete saaduste tootmist, töötlemist, turustamist ja ühendusse toomist reguleerivad loomatervishoiu eeskirjad, (2) esimest lõiku ja artikli 8 lõiget 4 ning artikli 9 lõike 2 punkti b ja artikli 9 lõike 4 punkte b ja c,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu 21. detsembri 1976. aasta otsusega 79/542/EMÜ (millega koostatakse loetelu kolmandate riikide või kolmandate riikide osade kohta ja sätestatakse loomatervishoiu- ja tervisekaitsenõuded ning veterinaarsertifitseerimise tingimused teatavate elusloomade ja nende värske liha impordil ühendusse) (3) kehtestatakse loomatervishoiunõuded elusloomade (välja arvatud hobuslaste) ning kõnealuste loomade värske liha (välja arvatud lihavalmististe) impordiks ühendusse. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu 21. detsembri 1976. aasta otsusega 79/542/EMÜ (millega koostatakse loetelu kolmandate riikide või kolmandate riikide osade kohta ja sätestatakse loomatervishoiu- ja tervisekaitsenõuded ning veterinaarsertifitseerimise tingimused teatavate elusloomade ja nende värske liha impordil ühendusse) (3) kehtestatakse loomatervishoiunõuded elusloomade (välja arvatud hobuslaste) ning kõnealuste loomade värske liha (välja arvatud lihavalmististe) impordiks ühendusse.

| (2) | Komisjoni otsusega 2005/432/EÜ (4) kehtestatakse loomade ja inimeste terviseohutuse nõuded teatavate lihatoodete saadetiste importimiseks ühendusse, sealhulgas loetelu kolmandatest riikidest ja kolmandate riikide osadest, millest selliste toodete importimist lubatakse. Kõnealuse otsusega kehtestatakse ka terviseohutuse ja veterinaarsertifikaatide näidised ning eeskirjad nende toodete puhul nõutavate töötlemisviiside kohta. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni otsusega 2005/432/EÜ (4) kehtestatakse loomade ja inimeste terviseohutuse nõuded teatavate lihatoodete saadetiste importimiseks ühendusse, sealhulgas loetelu kolmandatest riikidest ja kolmandate riikide osadest, millest selliste toodete importimist lubatakse. Kõnealuse otsusega kehtestatakse ka terviseohutuse ja veterinaarsertifikaatide näidised ning eeskirjad nende toodete puhul nõutavate töötlemisviiside kohta.

| (3) | Vajaduse korral tuleb tagada ühendusse värske liha importimisel kolmandate riikide täpne piirkondadeks jaotamise vastavus, eriti Brasiilia, Namiibia ja Lõuna-Aafrika Vabariigi puhul, tagamaks, et lihatoodetes kasutatud liha ei ole pärit niisuguste ettevõtete loomadelt, mille suhtes on haiguse kaalutlustel kasutatud piiranguid, samuti selgitada rupsi kasutust teatavates lihatoodetes ning selgelt kindlaks määrata nõuded lihatoodetes kasutatavale metslinnulihale. |
| --- | --- |

(3)

Vajaduse korral tuleb tagada ühendusse värske liha importimisel kolmandate riikide täpne piirkondadeks jaotamise vastavus, eriti Brasiilia, Namiibia ja Lõuna-Aafrika Vabariigi puhul, tagamaks, et lihatoodetes kasutatud liha ei ole pärit niisuguste ettevõtete loomadelt, mille suhtes on haiguse kaalutlustel kasutatud piiranguid, samuti selgitada rupsi kasutust teatavates lihatoodetes ning selgelt kindlaks määrata nõuded lihatoodetes kasutatavale metslinnulihale.

| (4) | Serbia ja Montenegro on eraldiseisvate tolliterritooriumitega vabariigid, mis moodustavad liitriigi. Seepärast tuleks nad eraldi lisada nende kolmandate riikide ja kolmandate riikide osade nimekirja, millest lubatakse lihatooteid importida. |
| --- | --- |

(4)

Serbia ja Montenegro on eraldiseisvate tolliterritooriumitega vabariigid, mis moodustavad liitriigi. Seepärast tuleks nad eraldi lisada nende kolmandate riikide ja kolmandate riikide osade nimekirja, millest lubatakse lihatooteid importida.

| (5) | Seepärast tuleks otsust 2005/432/EÜ vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(5)

Seepärast tuleks otsust 2005/432/EÜ vastavalt muuta.

| (6) | Käesolevas otsuses sätestatud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(6)

Käesolevas otsuses sätestatud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsust 2005/432/EÜ muudetakse järgmiselt.

| 1. | Artikkel 4 asendatakse järgmisega:
  “Artikkel 4
  Loomatervishoiu nõuded lihatoodete päritolu ja töötlemise suhtes
  Kui I lisa punktides 1 ja 2 sätestatud nõuded lihatoodete päritolu ja töötlemise kohta on täidetud, lubavad liikmesriigid nende lihatoodete importi, mis pärinevad järgmistest kolmandatest riikidest ja kolmandate riikide osadest:






  a) | lihatoodete puhul, mis ei kuulu I lisa punkti 2 alapunkti a alapunkti ii kohasele eritöötlemisele, II lisa 2. osas loetletud kolmandatest riikidest ja kõnealuse lisa 1. osas loetletud kolmandate riikide osadest; |
| --- | --- | --- |

1.

Artikkel 4 asendatakse järgmisega:

“Artikkel 4

Loomatervishoiu nõuded lihatoodete päritolu ja töötlemise suhtes

Kui I lisa punktides 1 ja 2 sätestatud nõuded lihatoodete päritolu ja töötlemise kohta on täidetud, lubavad liikmesriigid nende lihatoodete importi, mis pärinevad järgmistest kolmandatest riikidest ja kolmandate riikide osadest:

a)

lihatoodete puhul, mis ei kuulu I lisa punkti 2 alapunkti a alapunkti ii kohasele eritöötlemisele, II lisa 2. osas loetletud kolmandatest riikidest ja kõnealuse lisa 1. osas loetletud kolmandate riikide osadest;

| b) | lihatoodete puhul, mis kuuluvad I lisa punkti 2 alapunkti a alapunkti ii kohasele eritöötlemisele, II lisa 2. ja 3. osas loetletud kolmandatest riikidest ja kõnealuse lisa 1. osas loetletud kolmandate riikide osadest.” |
| --- | --- |

b)

lihatoodete puhul, mis kuuluvad I lisa punkti 2 alapunkti a alapunkti ii kohasele eritöötlemisele, II lisa 2. ja 3. osas loetletud kolmandatest riikidest ja kõnealuse lisa 1. osas loetletud kolmandate riikide osadest.”

| 2. | I, II ja III lisa asendatakse käesoleva otsuse lisa tekstiga. |
| --- | --- |

2.

I, II ja III lisa asendatakse käesoleva otsuse lisa tekstiga.

Artikkel 2

Käesolevat otsust kohaldatakse alates 1. juulist 2006.

Loomade ja inimeste terviseohutuse sertifikaate, mis on väljastatud enne käesoleva otsuse kohaldamise kuupäeva, võib kasutada kuni 1. oktoobrini 2006.

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 5. aprill 2006

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Markos KYPRIANOU

---

(1)  EÜT L 62, 15.3.1993, lk 49. Direktiivi on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 445/2004 (ELT L 72, 11.3.2004, lk 60).

1

(2)  EÜT L 18, 23.1.2003, lk 11.

2

(3)  EÜT L 146, 14.6.1979, lk 15. Otsust on viimati muudetud komisjoni otsusega 2006/259/EÜ (ELT L 93, 31.3.2006, lk 65).

3

(4)  ELT L 151, 14.6.2005, lk 3.

4

---

LISA

I LISA

| 1. | Artikli 4 punktis a osutatud kolmandatest riikidest või kolmandate riikide osadest pärit lihatooted peavad sisaldama liha, mida tohib ühendusse importida ühest või mitmest liigist või loomast saadud värske lihana ja/või lihatoodetena, mis on läbinud II lisa 4. osas sätestatud muu kui eritöötlemise. |
| --- | --- |

1.

Artikli 4 punktis a osutatud kolmandatest riikidest või kolmandate riikide osadest pärit lihatooted peavad sisaldama liha, mida tohib ühendusse importida ühest või mitmest liigist või loomast saadud värske lihana ja/või lihatoodetena, mis on läbinud II lisa 4. osas sätestatud muu kui eritöötlemise.

| 2. | Artikli 4 punktis b osutatud kolmandatest riikidest või kolmandate riikide osadest pärit lihatooted peavad vastama järgmistele nõuetele, mis on esitatud punktis a, b või c:






  a) | lihatooted peavad






  i) | sisaldama liha ja/või lihatooteid, mis on saadud ühest liigist või loomast, nagu on sätestatud II lisa 2. ja 3. osas asjaomast liiki või looma käsitlevas veerus, ning |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Artikli 4 punktis b osutatud kolmandatest riikidest või kolmandate riikide osadest pärit lihatooted peavad vastama järgmistele nõuetele, mis on esitatud punktis a, b või c:

a)

lihatooted peavad

i)

sisaldama liha ja/või lihatooteid, mis on saadud ühest liigist või loomast, nagu on sätestatud II lisa 2. ja 3. osas asjaomast liiki või looma käsitlevas veerus, ning

| ii) | olema läbinud vähemalt selle liigi või looma liha puhul nõutava II lisa 4. osas sätestatud eritöötlemise, või |
| --- | --- |

ii)

olema läbinud vähemalt selle liigi või looma liha puhul nõutava II lisa 4. osas sätestatud eritöötlemise, või

| b) | lihatooted peavad






  i) | vastavalt II lisa 2. ja 3. osa vastavas veerus sätestatule sisaldama mitme liigi või looma värsket, töödeldud või osaliselt töödeldud liha, mis on segatud enne II lisa 4. osas sätestatud lõpptöötlemist, ning |
| --- | --- | --- |

b)

lihatooted peavad

i)

vastavalt II lisa 2. ja 3. osa vastavas veerus sätestatule sisaldama mitme liigi või looma värsket, töödeldud või osaliselt töödeldud liha, mis on segatud enne II lisa 4. osas sätestatud lõpptöötlemist, ning

| ii) | alapunktis i osutatud lõpptöötlemine peab olema vähemalt sama tugev kui II lisa 4. osas sätestatud kõige tugevam töötlemine II lisa 2. ja 3. osa vastavas veerus esitatud asjaomaste liikide või loomade puhul, või |
| --- | --- |

ii)

alapunktis i osutatud lõpptöötlemine peab olema vähemalt sama tugev kui II lisa 4. osas sätestatud kõige tugevam töötlemine II lisa 2. ja 3. osa vastavas veerus esitatud asjaomaste liikide või loomade puhul, või

| c) | liha lõpptooted peavad






  i) | olema valmistatud rohkem kui ühe liigi või looma eelnevalt töödeldud liha segamisel ning |
| --- | --- | --- |

c)

liha lõpptooted peavad

i)

olema valmistatud rohkem kui ühe liigi või looma eelnevalt töödeldud liha segamisel ning

| ii) | lihatoote iga lihaosa on eelnevalt läbinud alapunktis i osutatud töötlemise, mis peab olema vähemalt sama tugev kui II lisa 4. osas sätestatud töötlemine vastavas veerus esitatud asjaomaste liikide või looma puhul. |
| --- | --- |

ii)

lihatoote iga lihaosa on eelnevalt läbinud alapunktis i osutatud töötlemise, mis peab olema vähemalt sama tugev kui II lisa 4. osas sätestatud töötlemine vastavas veerus esitatud asjaomaste liikide või looma puhul.

| 3. | II lisa 4. osas sätestatud töötlemisviisid on II lisas loetletud kolmandatest riikidest või kolmandate riikide osadest pärit ja asjaomastelt liikidelt või loomadelt saadud liha puhul loomatervishoiu huvides heakskiidetud töötlemistingimuste miinimumiks. Neil juhtudel, kui rups ei ole lubatud loomatervishoiu piirangute tõttu, võib seda kasutada lihatoodetes tingimusel, et on läbi viidud II lisa 2. osas osutatud vastav töötlemine. Lisaks võib ettevõttel lubada toota lihatooteid, mis on läbinud II lisa 4. osas osutatud töötlemise B, C või D, ka juhul, kui ettevõte asub kolmandas riigis või kolmanda riigi osas, millest ei ole lubatud värsket liha ühendusse importida. |
| --- | --- |

3.

II lisa 4. osas sätestatud töötlemisviisid on II lisas loetletud kolmandatest riikidest või kolmandate riikide osadest pärit ja asjaomastelt liikidelt või loomadelt saadud liha puhul loomatervishoiu huvides heakskiidetud töötlemistingimuste miinimumiks. Neil juhtudel, kui rups ei ole lubatud loomatervishoiu piirangute tõttu, võib seda kasutada lihatoodetes tingimusel, et on läbi viidud II lisa 2. osas osutatud vastav töötlemine. Lisaks võib ettevõttel lubada toota lihatooteid, mis on läbinud II lisa 4. osas osutatud töötlemise B, C või D, ka juhul, kui ettevõte asub kolmandas riigis või kolmanda riigi osas, millest ei ole lubatud värsket liha ühendusse importida.

II LISA

1. OSA

2. ja 3. osas loetletud riikide piirkonnad

| Riik | Piirkond | Piirkonna kirjeldus |
| --- | --- | --- |
| ISO kood | Versioon |
| Argentina | AR | 01/2004 | Kogu riik |
| AR-1 | 01/2004 | Kogu riik, välja arvatud järgmised provintsid: Chubut, Santa Cruz ja Tierra del Fuego, otsusega 79/542/EMÜ (viimati muudetud kujul) hõlmatud liikide suhtes |
| AR-2 | 01/2004 | Järgmised provintsid: Chubut, Santa Cruz ja Tierra del Fuego, otsusega 79/542/EMÜ (viimati muudetud kujul) hõlmatud liikide suhtes |
| Bulgaaria (1) | BG | 01/2004 | Kogu riik |
| BG-1 | 01/2004 | Nagu on kirjeldatud otsuse 79/542/EMÜ (viimati muudetud kujul) II lisa I osas |
| BG-2 | 01/2004 | Nagu on kirjeldatud otsuse 79/542/EMÜ (viimati muudetud kujul) II lisa I osas |
| Brasiilia | BR | 01/2004 | Kogu riik |
| BR-1 | 01/2005 | Järgmised osariigid: Rio Grande do Sul, Santa Catarina, Paraná, São Paulo ja Mato Grosso do Sul |
| BR-2 | 01/2005 | Osa Mato Grosso do Suli osariigist (välja arvatud järgmised haldusüksused: Sonora, Aquidauana, Bodoqueno, Bonito, Caracol, Coxim, Jardim, Ladario, Miranda, Pedro Gomes, Porto Murtinho, Rio Negro, Mato Grosso Rio Verde ja Corumbá);
  Paraná osariik;
  Sao Paulo osariik;
  Osa Minas Geraisi osariigist (välja arvatud piirkondlikud esindused Oliveira, Passos, São Gonçalo de Sapucai, Setelagoas ja Bambuí);
  Espíritu Santo osariik;
  Rio Grande do Suli osariik;
  Santa Catarina osariik;
  Goiase osariik;
  Mato Grosso osariigi osa, mis hõlmab
  liiduringkondi Cuiaba (välja arvatud järgmised haldusüksused: San Antonio de Leverger, Nossa Senhora do Livramento, Pocone ja Barão de Melgaço); Caceres (välja arvatud haldusüksus Caceres); Lucas do Rio Verde; Rondonopolis (välja arvatud haldusüksus Itiquiora); Barra do Garça ja Barra do Burgres. |
| BR-3 | 01/2005 | Järgmised osariigid: Goiás, Minas Gerais, Mato Grosso, Mato Grosso do Sul, Paraná, Rio Grande do Sul, Santa Catarina ja São Paulo |
| Malaisia | MY | 01/2004 | Kogu riik |
| MY-1 | 01/2004 | Ainult Malaisia poolsaar (Lääne-Malaisia) |
| Namiibia | NA | 01/2005 | Kogu riik |
| NA-1 | 01/2005 | Palgrave Pointist (läänes) kuni Gamini (idas) kulgevast piiritarast lõuna pool asuv ala |
| Lõuna-Aafrika Vabariik | ZA | 01/2005 | Kogu riik |
| ZA-1 | 01/2005 | Kogu riik, välja arvatud
  suu- ja sõrataudi kontrolltsooni see osa, mis asub Mpumalanga ja põhjapoolsete provintside veterinaarpiirkonnas, Natali veterinaarpiirkonna Ingwavuma ringkonnas ning 28. pikkuskraadist ida pool paikneval Botswana piiri äärsel alal, ja Camperdowni ringkond KwaZulu-Natali provintsis. |

Riik

Piirkond

Piirkonna kirjeldus

ISO kood

Versioon

Argentina

AR

01/2004

Kogu riik

AR-1

01/2004

Kogu riik, välja arvatud järgmised provintsid: Chubut, Santa Cruz ja Tierra del Fuego, otsusega 79/542/EMÜ (viimati muudetud kujul) hõlmatud liikide suhtes

AR-2

01/2004

Järgmised provintsid: Chubut, Santa Cruz ja Tierra del Fuego, otsusega 79/542/EMÜ (viimati muudetud kujul) hõlmatud liikide suhtes

Bulgaaria (1)

BG

01/2004

Kogu riik

BG-1

01/2004

Nagu on kirjeldatud otsuse 79/542/EMÜ (viimati muudetud kujul) II lisa I osas

BG-2

01/2004

Nagu on kirjeldatud otsuse 79/542/EMÜ (viimati muudetud kujul) II lisa I osas

Brasiilia

BR

01/2004

Kogu riik

BR-1

01/2005

Järgmised osariigid: Rio Grande do Sul, Santa Catarina, Paraná, São Paulo ja Mato Grosso do Sul

BR-2

01/2005

Osa Mato Grosso do Suli osariigist (välja arvatud järgmised haldusüksused: Sonora, Aquidauana, Bodoqueno, Bonito, Caracol, Coxim, Jardim, Ladario, Miranda, Pedro Gomes, Porto Murtinho, Rio Negro, Mato Grosso Rio Verde ja Corumbá);

Paraná osariik;

Sao Paulo osariik;

Osa Minas Geraisi osariigist (välja arvatud piirkondlikud esindused Oliveira, Passos, São Gonçalo de Sapucai, Setelagoas ja Bambuí);

Espíritu Santo osariik;

Rio Grande do Suli osariik;

Santa Catarina osariik;

Goiase osariik;

Mato Grosso osariigi osa, mis hõlmab

liiduringkondi Cuiaba (välja arvatud järgmised haldusüksused: San Antonio de Leverger, Nossa Senhora do Livramento, Pocone ja Barão de Melgaço); Caceres (välja arvatud haldusüksus Caceres); Lucas do Rio Verde; Rondonopolis (välja arvatud haldusüksus Itiquiora); Barra do Garça ja Barra do Burgres.

BR-3

01/2005

Järgmised osariigid: Goiás, Minas Gerais, Mato Grosso, Mato Grosso do Sul, Paraná, Rio Grande do Sul, Santa Catarina ja São Paulo

Malaisia

MY

01/2004

Kogu riik

MY-1

01/2004

Ainult Malaisia poolsaar (Lääne-Malaisia)

Namiibia

NA

01/2005

Kogu riik

NA-1

01/2005

Palgrave Pointist (läänes) kuni Gamini (idas) kulgevast piiritarast lõuna pool asuv ala

Lõuna-Aafrika Vabariik

ZA

01/2005

Kogu riik

ZA-1

01/2005

Kogu riik, välja arvatud

suu- ja sõrataudi kontrolltsooni see osa, mis asub Mpumalanga ja põhjapoolsete provintside veterinaarpiirkonnas, Natali veterinaarpiirkonna Ingwavuma ringkonnas ning 28. pikkuskraadist ida pool paikneval Botswana piiri äärsel alal, ja Camperdowni ringkond KwaZulu-Natali provintsis.

2. OSA

Kolmandad riigid või nende osad, millest on lubatud ühendusse lihatooteid importida

| ISO kood | Päritoluriik või selle osa | 1. | Koduveised |
| --- | --- | --- | --- |

ISO kood

Päritoluriik või selle osa

1.

Koduveised

| 2. | Tehistingimustes peetavad sõralised ulukid (v.a metssead) |
| --- | --- |

2.

Tehistingimustes peetavad sõralised ulukid (v.a metssead)

Kodulambad ja -kitsed

| 1. | Kodusead |
| --- | --- |

1.

Kodusead

| 2. | Tehistingimustes peetavad sõralised ulukid (sead) |
| --- | --- |

2.

Tehistingimustes peetavad sõralised ulukid (sead)

Kodukabjalised

| 1. | Kodulinnud |
| --- | --- |

1.

Kodulinnud

| 2. | Tehistingimustes peetavad jahilinnud (v.a silerinnalised linnud) |
| --- | --- |

2.

Tehistingimustes peetavad jahilinnud (v.a silerinnalised linnud)

Tehistingimustes peetavad silerinnalised linnud

Koduküülikud ja tehistingimustes peetavad jäneslased

Looduslikud sõralised ulukid (v.a sead)

Metssead

Looduslikud kabjalised

Looduslikud jäneslased (küülikud ja jänesed)

Looduslikud jahilinnud

Looduslikud imetajatest ulukid (v.a kabiloomad, kabjalised ja jäneslased)

AR

Argentina AR

C

C

C

A

A

A

A

C

C

XXX

A

D

XXX

Agentina AR-1 (2)

C

C

C

A

A

A

A

C

C

XXX

A

D

XXX

Agentina AR-2 (2)

A (3)

A (3)

C

A

A

A

A

C

C

XXX

A

D

XXX

AU

Austraalia

A

A

A

A

D

D

A

A

A

XXX

A

D

A

BG

Bulgaaria (6)BG

D

D

D

A

A

A

A

D

D

XXX

A

A

XXX

Bulgaaria BG-1

A

A

D

A

A

A

A

A

D

XXX

A

A

XXX

Bulgaaria BG-2

D

D

D

A

A

A

A

D

D

XXX

A

A

XXX

BH

Bahrein

B

B

B

B

XXX

XXX

A

C

C

XXX

A

XXX

XXX

BR

Brasiilia

XXX

XXX

XXX

A

D

D

A

XXX

XXX

XXX

A

D

XXX

Brasiilia BR-1

XXX

XXX

XXX

A

XXX

A

A

XXX

XXX

XXX

A

A

XXX

Brasiilia BR-2

C

C

C

A

D

D

A

C

XXX

XXX

A

D

XXX

Brasiilia BR-3

XXX

XXX

XXX

A

A

XXX

A

XXX

XXX

XXX

A

D

XXX

BW

Botswana

B

B

B

B

XXX

A

A

B

B

A

A

XXX

XXX

BY

Valgevene

C

C

C

B

XXX

XXX

A

C

C

XXX

A

XXX

XXX

CA

Kanada

A

A

A

A

A

A

A

A

A

XXX

A

A

A

CH

Šveits

A

A

A

A

A

A

A

A

A

XXX

A

A

XXX

CL

Tšiili

A

A

A

A

A

A

A

B

B

XXX

A

A

XXX

CN

Hiina

B

B

B

B

B

B

A

B

B

XXX

A

B

XXX

CO

Colombia

B

B

B

B

XXX

A

A

B

B

XXX

A

XXX

XXX

ET

Etioopia

B

B

B

B

XXX

XXX

A

B

B

XXX

A

XXX

XXX

GL

Gröönimaa

XXX

XXX

XXX

XXX

XXX

XXX

A

XXX

XXX

XXX

A

A

A

HK

Hongkong

B

B

B

B

D

D

A

B

B

XXX

A

XXX

XXX

HR

Horvaatia

A

A

D

A

A

A

A

A

D

XXX

A

A

XXX

IL

Iisrael

B

B

B

B

A

A

A

B

B

XXX

A

A

XXX

IN

India

B

B

B

B

XXX

XXX

A

B

B

XXX

A

XXX

XXX

IS

Island

B

B

B

A

A

A

A

B

B

XXX

A

A

XXX

KE

Keenia

B

B

B

B

XXX

XXX

A

B

B

XXX

A

XXX

XXX

KR

Lõuna-Korea

XXX

XXX

XXX

XXX

D

D

A

XXX

XXX

XXX

A

D

XXX

MA

Maroko

B

B

B

B

XXX

XXX

A

B

B

XXX

A

XXX

XXX

MG

Madagaskar

B

B

B

B

D

D

A

B

B

XXX

A

D

XXX

MK

Endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik (4)

A

A

B

A

XXX

XXX

A

B

B

XXX

A

XXX

XXX

MU

Mauritius

B

B

B

B

XXX

XXX

A

B

B

XXX

A

XXX

XXX

MX

Mehhiko

A

D

D

A

D

D

A

D

D

XXX

A

D

XXX

MY

Malaisia MY

XXX

XXX

XXX

XXX

XXX

XXX

XXX

XXX

XXX

XXX

XXX

XXX

XXX

Malaisia MY-1

XXX

XXX

XXX

XXX

D

D

A

XXX

XXX

XXX

A

D

XXX

NA

Namiibia (2)

B

B

B

B

D

A

A

B

B

A

A

D

XXX

NZ

Uus-Meremaa

A

A

A

A

A

A

A

A

A

XXX

A

A

A

PY

Paraguay

C

C

C

B

XXX

XXX

A

C

C

XXX

A

XXX

XXX

RO

Rumeenia (6)

A

A

D

A

A

A

A

A

D

XXX

A

A

A

RU

Venemaa

C

C

C

B

XXX

XXX

A

C

C

XXX

A

XXX

A

SG

Singapur

B

B

B

B

D

D

A

B

B

XXX

A

XXX

XXX

SZ

Svaasimaa

B

B

B

B

XXX

XXX

A

B

B

A

A

XXX

XXX

TH

Tai

B

B

B

B

A

A

A

B

B

XXX

A

D

XXX

TN

Tuneesia

C

C

B

B

A

A

A

B

B

XXX

A

D

XXX

TR

Türgi

XXX

XXX

XXX

XXX

D

D

A

XXX

XXX

XXX

A

D

XXX

UA

Ukraina

XXX

XXX

XXX

XXX

XXX

XXX

A

XXX

XXX

XXX

A

XXX

XXX

US

Ameerika Ühendriigid

A

A

A

A

A

A

A

A

A

XXX

A

A

XXX

UY

Uruguay

C

C

B

A

D

A

A

XXX

XXX

XXX

A

D

XXX

XM

Montenegro (5)

A

A

D

A

D

D

A

D

D

XXX

A

XXX

XXX

XS

Serbia (5)
   (7)

A

A

D

A

D

D

A

D

D

XXX

A

XXX

XXX

ZA

Lõuna-Aafrika Vabariik (2)

C

C

C

A

D

A

A

C

C

A

A

D

XXX

ZW

Zimbabwe (2)

C

C

B

A

D

A

A

B

B

XXX

A

D

XXX

| XXX | Sertifikaati ei ole kehtestatud ja kõnealuste liikide liha sisaldavad lihatooted ei ole lubatud. |
| --- | --- |

XXX

Sertifikaati ei ole kehtestatud ja kõnealuste liikide liha sisaldavad lihatooted ei ole lubatud.

3. OSA

Kolmandad riigid või nende osad, millele ei ole muu kui eritöötlemise (A) alusel luba antud, kuid millest on lubatud ühendusse importida biltong-/kuivatatud liha ja pastöriseeritud lihatooteid

| ISO kood | Päritoluriik või selle osa | 1. | Koduveised |
| --- | --- | --- | --- |

ISO kood

Päritoluriik või selle osa

1.

Koduveised

| 2. | Tehistingimustes peetavad sõralised ulukid (v.a metssead) |
| --- | --- |

2.

Tehistingimustes peetavad sõralised ulukid (v.a metssead)

Kodulambad ja -kitsed

| 1. | Kodusead |
| --- | --- |

1.

Kodusead

| 2. | Tehistingimustes peetavad sõralised ulukid (sead) |
| --- | --- |

2.

Tehistingimustes peetavad sõralised ulukid (sead)

Kodukabjalised

| 1. | Kodulinnud |
| --- | --- |

1.

Kodulinnud

| 2. | Tehistingimustes peetavad jahilinnud |
| --- | --- |

2.

Tehistingimustes peetavad jahilinnud

Silerinnalised linnud

Koduküülikud ja tehistingimustes peetavad jäneslased

Looduslikud sõralised ulukid (v.a sead)

Metssead

Looduslikud kabjalised

Looduslikud jäneslased (küülikud ja jänesed)

Looduslikud jahilinnud

Looduslikud imetajatest ulukid (v.a kabiloomad, kabjalised ja jäneslased)

AR

Argentina AR

F

F

XXX

XXX

XXX

XXX

A

XXX

XXX

XXX

A

XXX

XXX

NA

Namiibia

XXX

XXX

XXX

XXX

E

E

A

XXX

XXX

A

A

E

XXX

Namiibia NA-1

E

E

XXX

XXX

E

E

A

XXX

XXX

A

A

E

ZA

Lõuna-Aafrika Vabariik

XXX

XXX

XXX

XXX

E

E

A

XXX

XXX

A

A

E

XXX

Lõuna-Aafrika Vabariik ZA-1

E

E

XXX

XXX

E

E

A

XXX

XXX

A

A

E

ZW

Zimbabwe

XXX

XXX

XXX

XXX

E

E

A

XXX

XXX

E

A

E

XXX

4. OSA

2. ja 3. osa tabelites kasutatud koodide tõlgendus

I LISAS OSUTATUD TÖÖTLEMISVIISID

Muu kui eritöötlemine

| A | = | Lihatoote puhul ei ole kehtestatud miinimumtemperatuuri ega muud loomatervishoiu nõuetest tulenevat töötlemist. Liha peab siiski olema töödeldud nii, et selle lõikepinnal ei oleks enam värske liha tunnuseid ning kasutatud värske liha peab samuti vastama ühendusse eksporditava värske liha suhtes kohaldatavatele loomatervishoiunõuetele. |
| --- | --- | --- |

A

=

Lihatoote puhul ei ole kehtestatud miinimumtemperatuuri ega muud loomatervishoiu nõuetest tulenevat töötlemist. Liha peab siiski olema töödeldud nii, et selle lõikepinnal ei oleks enam värske liha tunnuseid ning kasutatud värske liha peab samuti vastama ühendusse eksporditava värske liha suhtes kohaldatavatele loomatervishoiunõuetele.

Eritöötlemisviisid järjestatuna alates tugevamast töötlemisest

| B | = | Töötlemine hermeetiliselt suletud mahutis kuni Fo väärtuseni 3 või üle selle. |
| --- | --- | --- |
| C | = | Lihatoote töötlemisel saavutatav sisetemperatuur peab olema vähemalt 80 °C. |
| D | = | Lihatoote töötlemisel saavutatav sisetemperatuur peab olema vähemalt 70 °C või toorsingi puhul peab töötlemine hõlmama vähemalt üheksa kuud loomulikku fermentatsiooni ja küpsemist, mille tulemuseks on järgmised omadused:






  — | Aw-väärtus mitte üle 0,93, |

B

=

Töötlemine hermeetiliselt suletud mahutis kuni Fo väärtuseni 3 või üle selle.

C

=

Lihatoote töötlemisel saavutatav sisetemperatuur peab olema vähemalt 80 °C.

D

=

Lihatoote töötlemisel saavutatav sisetemperatuur peab olema vähemalt 70 °C või toorsingi puhul peab töötlemine hõlmama vähemalt üheksa kuud loomulikku fermentatsiooni ja küpsemist, mille tulemuseks on järgmised omadused:

—

Aw-väärtus mitte üle 0,93,

| — | pH-väärtus mitte üle 6,0. |
| --- | --- |

—

pH-väärtus mitte üle 6,0.

E

=

Biltongliha tüüpi toodete puhul töötlemine, millega saadakse

| — | Aw-väärtus mitte üle 0,93, |
| --- | --- |

—

Aw-väärtus mitte üle 0,93,

| — | pH-väärtus mitte üle 6,0. |
| --- | --- |

—

pH-väärtus mitte üle 6,0.

F

=

Töötlemine, millega tagatakse vähemalt 65 °C sisetemperatuur nii pikaks ajaks, kui on vaja, et saavutada pastöriseerimisväärtus (pv), mis on vähemalt 40.

II LISA

Image

Image

Image

---

(1)  Kohaldatav üksnes kuni kõnealuse ühineva riigi saamiseni Euroopa Liidu liikmesriigiks.

1

(2)  Vt käesoleva lisa 3. osa pastöriseeritud lihatoodete ja biltongliha töötlemise miinimumnõuete kohta.

2

(3)  Pärast 1. märtsi 2002 tapetud loomadelt saadud värskest lihast valmistatud lihatooted.

3

(4)  Endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik; ajutine kood, mis ei mõjuta mingil määral kõnealuse riigi lõplikku nomenklatuuri, milles lepitakse kokku pärast seda, kui ÜROs sel teemal peetavad läbirääkimised on lõppenud.

4

(5)  Serbia ja Montenegro on eraldiseisvate tolliterritooriumitega vabariigid, mis moodustavad liitriigi ja on seepärast loetletud eraldi.

5

(6)  Kohaldatav üksnes kuni kõnealuse ühineva riigi saamiseni Euroopa Liidu liikmesriigiks.

6

(7)  Ei hõlma Kosovot vastavalt ÜRO Julgeolekunõukogu 10. juuni 1999. aasta resolutsioonile 1244.

7

| XXX | Sertifikaati ei ole kehtestatud ja kõnealuste liikide liha sisaldavad lihatooted ei ole lubatud. |
| --- | --- |

XXX

Sertifikaati ei ole kehtestatud ja kõnealuste liikide liha sisaldavad lihatooted ei ole lubatud.

---

| 6.5.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 121/55 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 121/55

---

KOMISJONI OTSUS,

5. mai 2006,

millega kehtestatakse erand määrusest (EÜ) nr 2848/98 toortubaka Kreekasse tarnimise tähtpäeva edasilükkamise suhtes 2005. saagiaasta puhul

(teatavaks tehtud numbri K(2006) 1784 all)

(ainult kreekakeelne tekst on autentne)

(2006/331/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 30. juuni 1992. aasta määrust (EMÜ) nr 2075/92 toortubakaturu ühise korralduse kohta, (1) ja eriti selle artiklit 7,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni 22. detsembri 1998. aasta määruse (EÜ) nr 2848/98 (milles sätestatakse nõukogu määruse (EMÜ) nr 2075/92 kohaldamiseks üksikasjalikud eeskirjad seoses toortubakasektori lisatasukavade, tootmiskvootide ja tootjarühmadele antava eriabiga) (2) artiklis 16 on tootjate jaoks sätestatud tähtajad toortubaka tarnimiseks töötlejatele. Olgugi, et määrus (EÜ) nr 2848/98 on tühistatud komisjoni 29. oktoobri 2004. aasta määrusega (EÜ) nr 1973/2004 (millega sätestatakse üksikasjalikud eeskirjad nõukogu määruse (EÜ) nr 1782/2003 IV ja IVa jaotises sätestatud toetuskavade rakendamiseks ja tootmisest kõrvaldatud maa kasutamine tooraine tootmiseks) (3) alates 1. jaanuarist 2006, kohaldatakse seda siiski 2005. saagiaasta puhul vastavalt määruse (EÜ) nr 1973/2004 artikli 172 lõikele 3b. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni 22. detsembri 1998. aasta määruse (EÜ) nr 2848/98 (milles sätestatakse nõukogu määruse (EMÜ) nr 2075/92 kohaldamiseks üksikasjalikud eeskirjad seoses toortubakasektori lisatasukavade, tootmiskvootide ja tootjarühmadele antava eriabiga) (2) artiklis 16 on tootjate jaoks sätestatud tähtajad toortubaka tarnimiseks töötlejatele. Olgugi, et määrus (EÜ) nr 2848/98 on tühistatud komisjoni 29. oktoobri 2004. aasta määrusega (EÜ) nr 1973/2004 (millega sätestatakse üksikasjalikud eeskirjad nõukogu määruse (EÜ) nr 1782/2003 IV ja IVa jaotises sätestatud toetuskavade rakendamiseks ja tootmisest kõrvaldatud maa kasutamine tooraine tootmiseks) (3) alates 1. jaanuarist 2006, kohaldatakse seda siiski 2005. saagiaasta puhul vastavalt määruse (EÜ) nr 1973/2004 artikli 172 lõikele 3b.

| (2) | Väga raskete ilmastikutingimuste tõttu Kreekas, eriti hooajale iseloomulikust suurema sademete koguse ja madalamate temperatuuride tõttu, on tubaka pakendamine ja tarnimine märkimisväärselt viivitunud. |
| --- | --- |

(2)

Väga raskete ilmastikutingimuste tõttu Kreekas, eriti hooajale iseloomulikust suurema sademete koguse ja madalamate temperatuuride tõttu, on tubaka pakendamine ja tarnimine märkimisväärselt viivitunud.

| (3) | Tubaka esmatöötlejatele tarnimise tähtpäevi tuleks seetõttu Kreekas edasi lükata. |
| --- | --- |

(3)

Tubaka esmatöötlejatele tarnimise tähtpäevi tuleks seetõttu Kreekas edasi lükata.

| (4) | Käesolevas otsuses ette nähtud meetmed on kooskõlas tubakaturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(4)

Käesolevas otsuses ette nähtud meetmed on kooskõlas tubakaturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Erandina määruse (EÜ) nr 2848/98 artiklist 16 lükatakse nimetatud artiklis sätestatud tähtpäevad Kreekas 2005. saagiaasta puhul 30 päeva võrra edasi.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud Kreeka Vabariigile.

Brüssel, 5. mai 2006

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  EÜT L 215, 30.7.1992, lk 70. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1679/2005 (ELT L 271, 15.10.2005, lk 1).

1

(2)  EÜT L 358, 31.12.1998, lk 17. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1809/2004 (ELT L 318, 19.10.2004, lk 18).

2

(3)  ELT L 345, 20.11.2004, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 263/2006 (ELT L 46, 16.2.2006, lk 24).

3

---