# Az Európai Unió L 184/2006

| | ISSN 1725-5090 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 184 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 49. évfolyam2006. július 6. |

ISSN 1725-5090

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 184

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

49. évfolyam2006. július 6.

---

| Tartalom | | I   Kötelezően közzéteendő jogi aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | A Bizottság 1021/2006/EK rendelete (2006. július 5.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék belépési árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról | 1 |
| | * | A Bizottság 1022/2006/EK rendelete (2006. július 5.) a mezőgazdasági termékek belső piacon történő megismertetésével és promóciójával kapcsolatos intézkedésekről szóló 2826/2005/EK tanácsi rendelet alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló 1071/2005/EK rendelet módosításáról | 3 |
| | * | A Bizottság 1023/2006/EK rendelete (2006. július 5.) a Bolgár Köztársaságból származó egyes gabonatermékekre vonatkozó, közösségi vámkontingensek formájában nyújtott engedmények tekintetében a 2003/286/EK tanácsi határozat részletes alkalmazási szabályainak megállapításáról, illetve a 2809/2000/EK rendelet módosításáról szóló 958/2003/EK rendelet módosításáról | 5 |
| | * | A Bizottság 1024/2006/EK rendelete (2006. július 5.) a Romániából származó egyes gabonatermékekre vonatkozó, közösségi vámkontingensek formájában nyújtott engedmények tekintetében a 2003/18/EK tanácsi határozat részletes alkalmazási szabályainak megállapításáról, illetve a 2809/2000/EK rendelet módosításáról szóló 573/2003/EK rendelet módosításáról | 7 |
| | | A Bizottság 1025/2006/EK rendelete (2006. július 5.) a kérelmek teljesítése százalékos mértékének és a visszatérítés végleges mértékének meghatározásáról a B rendszerű kiviteli engedélyek esetében a gyümölcs- és zöldségágazatban (paradicsom, narancs, citrom és alma) | 9 |
| | | A Bizottság 1026/2006/EK rendelete (2006. július 5.) a 969/2006/EK rendelet által a harmadik országokból származó kukorica behozatalára előírt közösségi vámkontingens keretében alkalmazandó odaítélési együttható rögzítéséről | 11 |
| | * | Az Európai Központi Bank 1027/2006/EK rendelete (2006. június 14.) az euro-övezetben rezidens, nem monetáris pénzügyi intézményektől betéteket fogadó postai zsíróintézmények tekintetében a statisztikai adatszolgáltatás követelményeiről (EKB/2006/8) | 12 |

Tartalom

I   Kötelezően közzéteendő jogi aktusok

Oldal

A Bizottság 1021/2006/EK rendelete (2006. július 5.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék belépési árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

1

*

A Bizottság 1022/2006/EK rendelete (2006. július 5.) a mezőgazdasági termékek belső piacon történő megismertetésével és promóciójával kapcsolatos intézkedésekről szóló 2826/2005/EK tanácsi rendelet alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló 1071/2005/EK rendelet módosításáról

3

*

A Bizottság 1023/2006/EK rendelete (2006. július 5.) a Bolgár Köztársaságból származó egyes gabonatermékekre vonatkozó, közösségi vámkontingensek formájában nyújtott engedmények tekintetében a 2003/286/EK tanácsi határozat részletes alkalmazási szabályainak megállapításáról, illetve a 2809/2000/EK rendelet módosításáról szóló 958/2003/EK rendelet módosításáról

5

*

A Bizottság 1024/2006/EK rendelete (2006. július 5.) a Romániából származó egyes gabonatermékekre vonatkozó, közösségi vámkontingensek formájában nyújtott engedmények tekintetében a 2003/18/EK tanácsi határozat részletes alkalmazási szabályainak megállapításáról, illetve a 2809/2000/EK rendelet módosításáról szóló 573/2003/EK rendelet módosításáról

7

A Bizottság 1025/2006/EK rendelete (2006. július 5.) a kérelmek teljesítése százalékos mértékének és a visszatérítés végleges mértékének meghatározásáról a B rendszerű kiviteli engedélyek esetében a gyümölcs- és zöldségágazatban (paradicsom, narancs, citrom és alma)

9

A Bizottság 1026/2006/EK rendelete (2006. július 5.) a 969/2006/EK rendelet által a harmadik országokból származó kukorica behozatalára előírt közösségi vámkontingens keretében alkalmazandó odaítélési együttható rögzítéséről

11

*

Az Európai Központi Bank 1027/2006/EK rendelete (2006. június 14.) az euro-övezetben rezidens, nem monetáris pénzügyi intézményektől betéteket fogadó postai zsíróintézmények tekintetében a statisztikai adatszolgáltatás követelményeiről (EKB/2006/8)

(EKB/2006/8)

12

| | | II   Jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező |
| --- | --- | --- |
| | | Tanács |
| | * | A Tanács határozata (2006. május 5.) az Európai Közösség és Új-Zéland között a légiközlekedési szolgáltatások bizonyos kérdéseiről létrejött megállapodás aláírásáról és ideiglenes alkalmazásáról | 25 |
| Megállapodás az Európai Közösség és Új-Zéland között a légiközlekedési szolgáltatások bizonyos kérdéseiről | 26 |

II   Jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező

Tanács

*

A Tanács határozata (2006. május 5.) az Európai Közösség és Új-Zéland között a légiközlekedési szolgáltatások bizonyos kérdéseiről létrejött megállapodás aláírásáról és ideiglenes alkalmazásáról

25

Megállapodás az Európai Közösség és Új-Zéland között a légiközlekedési szolgáltatások bizonyos kérdéseiről

Megállapodás az Európai Közösség és Új-Zéland között a légiközlekedési szolgáltatások bizonyos kérdéseiről

26

| | | Az Európai Unióról szóló szerződés V. címe alapján elfogadott jogi aktusok |
| --- | --- | --- |
| | * | A Tanács határozata (2005. november 21.) az Európai Unió és az Izlandi Köztársaság közötti, a minősített információ cseréjére vonatkozó biztonsági eljárásokról szóló megállapodás megkötéséről | 34 |
| Megállapodás az Európai Unió és az Izlandi Köztársaság között a minősített információ cseréjére vonatkozó biztonsági eljárásokról | 35 |
| | * | A Tanács 2006/468/KKBP együttes fellépése (2006. július 5.) az Európai Unió szudáni különleges képviselője megbízatásának megújításáról és felülvizsgálatáról | 38 |

Az Európai Unióról szóló szerződés V. címe alapján elfogadott jogi aktusok

*

A Tanács határozata (2005. november 21.) az Európai Unió és az Izlandi Köztársaság közötti, a minősített információ cseréjére vonatkozó biztonsági eljárásokról szóló megállapodás megkötéséről

34

Megállapodás az Európai Unió és az Izlandi Köztársaság között a minősített információ cseréjére vonatkozó biztonsági eljárásokról

35

*

A Tanács 2006/468/KKBP együttes fellépése (2006. július 5.) az Európai Unió szudáni különleges képviselője megbízatásának megújításáról és felülvizsgálatáról

38

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

I Kötelezően közzéteendő jogi aktusok

| 6.7.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 184/1 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 184/1

---

A BIZOTTSÁG 1021/2006/EK RENDELETE

(2006. július 5.)

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék belépési árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a gyümölcs és zöldség behozatalára vonatkozó intézkedések alkalmazása részletes szabályainak megállapításáról szóló, 1994. december 21-i 3223/94/EK (1) bizottsági rendeletre és különösen annak 4. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően a 3223/94/EK rendelet a mellékletében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azon szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket. |
| --- | --- |

(1)

Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően a 3223/94/EK rendelet a mellékletében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azon szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket.

| (2) | A fenti szempontokat figyelembe véve, a behozatali átalányértékeket az e rendelet mellékletében szereplő szinteken kell meghatározni, |
| --- | --- |

(2)

A fenti szempontokat figyelembe véve, a behozatali átalányértékeket az e rendelet mellékletében szereplő szinteken kell meghatározni,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 3223/94/EK rendelet 4. cikkében említett behozatali átalányértékeket a mellékletben található táblázat határozza meg.

2. cikk

Ez a rendelet 2006. július 6-án lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2006. július 5-én.

a Bizottság részéről

J. L. DEMARTY

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 337., 1994.12.24., 66. o. A legutóbb a 386/2005/EK rendelettel (HL L 62., 2005.3.9., 3. o.) módosított rendelet.

1

---

MELLÉKLET

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék belépési árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról szóló, 2006. július 5-i bizottsági rendelethez

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kód | Országkód (1) | Behozatali átalányérték |
| 0702 00 00 | 052 | 67,5 |
| 204 | 28,7 |
| 999 | 48,1 |
| 0707 00 05 | 052 | 81,0 |
| 999 | 81,0 |
| 0709 90 70 | 052 | 91,1 |
| 999 | 91,1 |
| 0805 50 10 | 388 | 56,4 |
| 528 | 55,5 |
| 999 | 56,0 |
| 0808 10 80 | 388 | 84,2 |
| 400 | 113,4 |
| 404 | 102,8 |
| 508 | 86,5 |
| 512 | 76,0 |
| 524 | 54,3 |
| 528 | 78,9 |
| 720 | 115,7 |
| 800 | 145,8 |
| 804 | 97,3 |
| 999 | 95,5 |
| 0808 20 50 | 388 | 112,2 |
| 512 | 95,3 |
| 528 | 84,9 |
| 720 | 39,0 |
| 999 | 82,9 |
| 0809 10 00 | 052 | 190,0 |
| 999 | 190,0 |
| 0809 20 95 | 052 | 314,6 |
| 068 | 107,3 |
| 608 | 218,2 |
| 999 | 213,4 |
| 0809 40 05 | 624 | 146,3 |
| 999 | 146,3 |

(EUR/100 kg)

KN-kód

Országkód (1)

Behozatali átalányérték

0702 00 00

052

67,5

204

28,7

999

48,1

0707 00 05

052

81,0

999

81,0

0709 90 70

052

91,1

999

91,1

0805 50 10

388

56,4

528

55,5

999

56,0

0808 10 80

388

84,2

400

113,4

404

102,8

508

86,5

512

76,0

524

54,3

528

78,9

720

115,7

800

145,8

804

97,3

999

95,5

0808 20 50

388

112,2

512

95,3

528

84,9

720

39,0

999

82,9

0809 10 00

052

190,0

999

190,0

0809 20 95

052

314,6

068

107,3

608

218,2

999

213,4

0809 40 05

624

146,3

999

146,3

---

(1)  Az országok nómenklatúráját a 750/2005/EK bizottsági rendelet határozza meg (HL L 126., 2005.5.19., 12. o.). A „999” jelentése „egyéb származás”.

---

| 6.7.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 184/3 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 184/3

---

A BIZOTTSÁG 1022/2006/EK RENDELETE

(2006. július 5.)

a mezőgazdasági termékek belső piacon történő megismertetésével és promóciójával kapcsolatos intézkedésekről szóló 2826/2005/EK tanácsi rendelet alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló 1071/2005/EK rendelet módosításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági termékek belső piacon történő megismertetésével és promóciójával kapcsolatos intézkedésekről szóló, 2000. december 19-i 2826/2000/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 4. cikkére, 5. cikke (1) bekezdésére, valamint 12. cikkére,

mivel:

| (1) | A 2826/2000/EK rendelet 3. cikke meghatározza azon témakörök és termékek kijelölésének kritériumait, amelyekre vonatkozóan a belső piacon tájékoztatási és/vagy promóciós intézkedéseket lehet végrehajtani. E témaköröket és termékeket az 1071/2005/EK bizottsági rendelet (2) I. melléklete sorolja fel. |
| --- | --- |

(1)

A 2826/2000/EK rendelet 3. cikke meghatározza azon témakörök és termékek kijelölésének kritériumait, amelyekre vonatkozóan a belső piacon tájékoztatási és/vagy promóciós intézkedéseket lehet végrehajtani. E témaköröket és termékeket az 1071/2005/EK bizottsági rendelet (2) I. melléklete sorolja fel.

| (2) | A 2826/2000/EK rendelet 5. cikke alapján minden kiválasztott ágazat és termék esetében az érintett ágazatokban folytatandó kampányok általános útmutatásait meghatározó iránymutatásokat kell készíteni. A kiválasztott ágazatokra és termékekre vonatkozó iránymutatások az 1071/2005/EK rendelet II. mellékletében szerepelnek. |
| --- | --- |

(2)

A 2826/2000/EK rendelet 5. cikke alapján minden kiválasztott ágazat és termék esetében az érintett ágazatokban folytatandó kampányok általános útmutatásait meghatározó iránymutatásokat kell készíteni. A kiválasztott ágazatokra és termékekre vonatkozó iránymutatások az 1071/2005/EK rendelet II. mellékletében szerepelnek.

| (3) | A közelmúltbeli madárinfluenza-válság destabilizálta a baromfihús-ágazat helyzetét, mivel a fogyasztói bizalom megrendülése következtében jelentős mértékben visszaesett a fogyasztás. Ennélfogva a szóban forgó ágazatban helyénvalónak bizonyul tájékoztatási és/vagy promóciós intézkedések folytatásának lehetőségét előírni a fogyasztói bizalom – többek között megfelelő tájékoztatás segítségével történő – tartós helyreállítása érdekében. |
| --- | --- |

(3)

A közelmúltbeli madárinfluenza-válság destabilizálta a baromfihús-ágazat helyzetét, mivel a fogyasztói bizalom megrendülése következtében jelentős mértékben visszaesett a fogyasztás. Ennélfogva a szóban forgó ágazatban helyénvalónak bizonyul tájékoztatási és/vagy promóciós intézkedések folytatásának lehetőségét előírni a fogyasztói bizalom – többek között megfelelő tájékoztatás segítségével történő – tartós helyreállítása érdekében.

| (4) | Tehát indokolt a promócióra szoruló termékek jegyzékébe felvenni a baromfihúst és kialakítani a baromfihús-ágazatban folytatandó kampányok általános útmutatásait meghatározó iránymutatásokat. |
| --- | --- |

(4)

Tehát indokolt a promócióra szoruló termékek jegyzékébe felvenni a baromfihúst és kialakítani a baromfihús-ágazatban folytatandó kampányok általános útmutatásait meghatározó iránymutatásokat.

| (5) | Az 1071/2005/EK rendeletet ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(5)

Az 1071/2005/EK rendeletet ennek megfelelően módosítani kell.

| (6) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a mezőgazdasági termékek promóciójával foglalkozó közös irányítóbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(6)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a mezőgazdasági termékek promóciójával foglalkozó közös irányítóbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1071/2005/EK rendelet a következőképpen módosul:

| 1. | Az I. melléklet a következő francia bekezdéssel egészül ki:






  „— | baromfihús”. |
| --- | --- | --- |

1.

Az I. melléklet a következő francia bekezdéssel egészül ki:

„—

baromfihús”.

| 2. | A II. melléklet az e rendelet mellékletében meghatározott szöveggel egészül ki. |
| --- | --- |

2.

A II. melléklet az e rendelet mellékletében meghatározott szöveggel egészül ki.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő hetedik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2006. július 5-én.

a Bizottság részéről

Mariann FISCHER BOEL

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 328., 2000.12.23., 2. o. A legutóbb a 2060/2004/EK rendelettel (HL L 357., 2004.12.2., 3. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 179., 2005.7.11., 1. o.

2

---

MELLÉKLET

Az 1071/2005/EK rendelet II. melléklete a baromfihúsra vonatkozó következő iránymutatásokkal egészül ki:

„BAROMFIHÚS

1.   Általános helyzetértékelés

A madárinfluenzával kapcsolatban a médiában megjelenő információk következtében megrendült a baromfihús iránti fogyasztói bizalom, ami a fogyasztás jelentős visszaesésében nyilvánult meg. Ezért indokolt megerősíteni a közösségi eredetű baromfihús iránti fogyasztói bizalmat.

Ennek érdekében tárgyilagos tájékoztatást kell adni a közösségi termelési rendszerekről (forgalmazási előírásokról), valamint azokról az ellenőrzésekről, amelyek az ellenőrzésekre és az élelmiszer-biztonságra vonatkozó általános jogszabályokon kívül szükségesek.

2.   Célkitűzések

| — | A tájékoztatási és promóciós kampányok az EU-ban előállított termékekre korlátozódnak. |
| --- | --- |

—

A tájékoztatási és promóciós kampányok az EU-ban előállított termékekre korlátozódnak.

| — | Céljuk, hogy:






  — | a baromfihúsból készült termékek biztonságára vonatkozó közösségi és nemzeti szabályozásról tárgyilagos és teljes körű tájékoztatást biztosítsanak, különösen a forgalmazási előírásokról kell teljes körű és pontos tájékoztatást adni a fogyasztónak, |
| --- | --- | --- |

—

Céljuk, hogy:

—

a baromfihúsból készült termékek biztonságára vonatkozó közösségi és nemzeti szabályozásról tárgyilagos és teljes körű tájékoztatást biztosítsanak, különösen a forgalmazási előírásokról kell teljes körű és pontos tájékoztatást adni a fogyasztónak,

| — | tájékoztassák a fogyasztót a baromfihús változatosságáról, organoleptikus jellemzőiről és tápértékéről, |
| --- | --- |

—

tájékoztassák a fogyasztót a baromfihús változatosságáról, organoleptikus jellemzőiről és tápértékéről,

| — | felhívják a fogyasztó figyelmét a nyomon követhetőségre. |
| --- | --- |

—

felhívják a fogyasztó figyelmét a nyomon követhetőségre.

3.   Célcsoportok

| — | Fogyasztók és fogyasztói szövetségek |
| --- | --- |

—

Fogyasztók és fogyasztói szövetségek

| — | A háztartási bevásárlásokért felelős személyek |
| --- | --- |

—

A háztartási bevásárlásokért felelős személyek

| — | Intézmények (éttermek, kórházak, iskolák stb.) |
| --- | --- |

—

Intézmények (éttermek, kórházak, iskolák stb.)

| — | Forgalmazók és forgalmazói szövetségek |
| --- | --- |

—

Forgalmazók és forgalmazói szövetségek

| — | Újságírók és véleményformálók |
| --- | --- |

—

Újságírók és véleményformálók

4.   Fő üzenetek

| — | Az EU területén forgalmazott baromfihús a termelési lánc egészére, a levágásra és a fogyasztásra kiterjedő közösségi szabályozás alá tartozik. |
| --- | --- |

—

Az EU területén forgalmazott baromfihús a termelési lánc egészére, a levágásra és a fogyasztásra kiterjedő közösségi szabályozás alá tartozik.

| — | Biztonsági intézkedések, azokon belül ellenőrzések alkalmazására is sor kerül. |
| --- | --- |

—

Biztonsági intézkedések, azokon belül ellenőrzések alkalmazására is sor kerül.

| — | Állati eredetű termékek kezelésére vonatkozó általános higiéniai tanácsok. |
| --- | --- |

—

Állati eredetű termékek kezelésére vonatkozó általános higiéniai tanácsok.

5.   Fő kommunikációs csatornák

| — | Internet |
| --- | --- |

—

Internet

| — | A médiával és a reklámszakmával együtt folytatott PR-tevékenység (tudományos és szaksajtó, női magazinok, konyhaművészeti folyóiratok) |
| --- | --- |

—

A médiával és a reklámszakmával együtt folytatott PR-tevékenység (tudományos és szaksajtó, női magazinok, konyhaművészeti folyóiratok)

| — | Kapcsolattartás a fogyasztói szövetségekkel |
| --- | --- |

—

Kapcsolattartás a fogyasztói szövetségekkel

| — | Audiovizuális kommunikációs eszközök |
| --- | --- |

—

Audiovizuális kommunikációs eszközök

| — | Írásos anyagok (prospektusok, brosúrák stb.) |
| --- | --- |

—

Írásos anyagok (prospektusok, brosúrák stb.)

| — | Az értékesítési helyeken nyújtott tájékoztatás |
| --- | --- |

—

Az értékesítési helyeken nyújtott tájékoztatás

6.   A programok időtartama és terjedelme

A programoknak legalább egy tagállam egészére vagy több tagállamra kell kiterjedniük.

A programok időtartama 12–24 hónap, elsőbbséget azok a többéves programok élveznek, amelyek az egyes szakaszokra indokolt célokat jelölnek ki.”

---

| 6.7.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 184/5 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 184/5

---

A BIZOTTSÁG 1023/2006/EK RENDELETE

(2006. július 5.)

a Bolgár Köztársaságból származó egyes gabonatermékekre vonatkozó, közösségi vámkontingensek formájában nyújtott engedmények tekintetében a 2003/286/EK tanácsi határozat részletes alkalmazási szabályainak megállapításáról, illetve a 2809/2000/EK rendelet módosításáról szóló 958/2003/EK rendelet módosításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről a Bolgár Köztársaság közötti társulás létrehozásáról szóló Európa-megállapodás kereskedelmi vonatkozásainak a felek közötti új kölcsönös mezőgazdasági engedményekről folyó tárgyalások eredményei figyelembevételével történő kiigazításáról szóló jegyzőkönyv elfogadásáról szóló, 2003. április 8-i 2003/286/EK tanácsi határozatra (1) és különösen annak 3. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 2003/286/EK határozatnak megfelelően, a Közösség vállalta, hogy a Bolgár Köztársaságból származó búza, kétszeres és búzaglutén, valamint kukorica esetében minden gazdasági évre nulla vámtételű behozatali vámkontingenseket állapít meg. |
| --- | --- |

(1)

A 2003/286/EK határozatnak megfelelően, a Közösség vállalta, hogy a Bolgár Köztársaságból származó búza, kétszeres és búzaglutén, valamint kukorica esetében minden gazdasági évre nulla vámtételű behozatali vámkontingenseket állapít meg.

| (2) | Tekintettel a 958/2003/EK rendelet (2) alkalmazása során nyert tapasztalatra, helyénvaló a fenti rendelet egyes rendelkezéseit tisztázni és egyszerűsíteni. |
| --- | --- |

(2)

Tekintettel a 958/2003/EK rendelet (2) alkalmazása során nyert tapasztalatra, helyénvaló a fenti rendelet egyes rendelkezéseit tisztázni és egyszerűsíteni.

| (3) | Az ugyanazon gazdasági szereplő által kérelmezett mennyiségek valóságáról történő meggyőződés érdekében helyénvaló a gazdasági szereplő azon kötelezettségét pontosítani, miszerint az érintett időszakonként egyetlen behozatali engedély iránti kérelmet kell benyújtania, és indokolt ezen kötelezettség be nem tartása esetére szankciót előírni. |
| --- | --- |

(3)

Az ugyanazon gazdasági szereplő által kérelmezett mennyiségek valóságáról történő meggyőződés érdekében helyénvaló a gazdasági szereplő azon kötelezettségét pontosítani, miszerint az érintett időszakonként egyetlen behozatali engedély iránti kérelmet kell benyújtania, és indokolt ezen kötelezettség be nem tartása esetére szankciót előírni.

| (4) | A 958/2003/EK rendeletet ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(4)

A 958/2003/EK rendeletet ennek megfelelően módosítani kell.

| (5) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Gabonapiaci Irányítóbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(5)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Gabonapiaci Irányítóbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 958/2003/EK rendelet a következőképpen módosul:

| 1. | A szöveg a következő 1a. cikkel egészül ki:
  „1a. cikk
  Egy gazdasági szereplő érintett időszakonként egyetlen behozatali engedély iránti kérelmet nyújthat be az 2. cikk (1) bekezdéséből következően. Amennyiben egy gazdasági szereplő egynél több kérelmet nyújt be, valamennyi kérelmét el kell utasítani, és a kérelem benyújtásakor letétbe helyezett biztosítékot elveszti az érintett tagállam javára.” |
| --- | --- |

1.

A szöveg a következő 1a. cikkel egészül ki:

„1a. cikk

Egy gazdasági szereplő érintett időszakonként egyetlen behozatali engedély iránti kérelmet nyújthat be az 2. cikk (1) bekezdéséből következően. Amennyiben egy gazdasági szereplő egynél több kérelmet nyújt be, valamennyi kérelmét el kell utasítani, és a kérelem benyújtásakor letétbe helyezett biztosítékot elveszti az érintett tagállam javára.”

| 2. | A 2. cikk a következőképpen módosul:






  a) | az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(1)   A behozatali engedély iránti kérelmet minden egyes hónap második hétfőjén, brüsszeli idő szerint 13 óráig kell benyújtani a tagállamok illetékes hatóságaihoz.
  A kérelmező az engedély iránti kérelmét azon tagállam illetékes hatóságánál nyújtja be, ahol a HÉA okán bejegyezték.
  Minden egyes engedélykérelem csak olyan mennyiségre vonatkozhat, amely nem haladja meg az érintett gazdasági évben a megfelelő terményből behozatalra rendelkezésre álló mennyiséget.”; |
| --- | --- | --- |

2.

A 2. cikk a következőképpen módosul:

a)

az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   A behozatali engedély iránti kérelmet minden egyes hónap második hétfőjén, brüsszeli idő szerint 13 óráig kell benyújtani a tagállamok illetékes hatóságaihoz.

A kérelmező az engedély iránti kérelmét azon tagállam illetékes hatóságánál nyújtja be, ahol a HÉA okán bejegyezték.

Minden egyes engedélykérelem csak olyan mennyiségre vonatkozhat, amely nem haladja meg az érintett gazdasági évben a megfelelő terményből behozatalra rendelkezésre álló mennyiséget.”;

| b) | a (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(3)   Amennyiben a gazdasági év kezdete óta az egyes érintett termények összes mennyisége, valamint a (2) bekezdésben említett mennyiség meghaladja az érintett gazdasági évre vonatkozó kontingenst, a Bizottság legkésőbb a kérelmek benyújtását követő harmadik munkanapon a kérelmezett mennyiségekre egységes odaítélési együtthatót állapít meg.”; |
| --- | --- |

b)

a (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(3)   Amennyiben a gazdasági év kezdete óta az egyes érintett termények összes mennyisége, valamint a (2) bekezdésben említett mennyiség meghaladja az érintett gazdasági évre vonatkozó kontingenst, a Bizottság legkésőbb a kérelmek benyújtását követő harmadik munkanapon a kérelmezett mennyiségekre egységes odaítélési együtthatót állapít meg.”;

| c) | a (4) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(4)   A (3) bekezdésnek megfelelően meghatározott odaítélési együtthatók esetleges alkalmazását követően a tagállamok illetékes hatóságai a (2) bekezdéssel összhangban a Bizottságnak bejelentett kérelmeknek megfelelő behozatali engedélyeket a kérelmek benyújtásának napját követő negyedik munkanapon állítják ki.
  A behozatali engedélyek kiállításának napján brüsszeli idő szerint legkésőbb 18 óráig a tagállamok illetékes hatóságai a mellékletben szereplő minta alapján elektronikus úton elküldik a Bizottságnak az ugyanaznap kiállított behozatali engedélyekben szereplő valamennyi mennyiség összegéből adódó teljes mennyiséget.” |
| --- | --- |

c)

a (4) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(4)   A (3) bekezdésnek megfelelően meghatározott odaítélési együtthatók esetleges alkalmazását követően a tagállamok illetékes hatóságai a (2) bekezdéssel összhangban a Bizottságnak bejelentett kérelmeknek megfelelő behozatali engedélyeket a kérelmek benyújtásának napját követő negyedik munkanapon állítják ki.

A behozatali engedélyek kiállításának napján brüsszeli idő szerint legkésőbb 18 óráig a tagállamok illetékes hatóságai a mellékletben szereplő minta alapján elektronikus úton elküldik a Bizottságnak az ugyanaznap kiállított behozatali engedélyekben szereplő valamennyi mennyiség összegéből adódó teljes mennyiséget.”

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2006. július 5-én.

a Bizottság részéről

Mariann FISCHER BOEL

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 102., 2003.4.24., 60. o.

1

(2)  HL L 136., 2003.6.4., 3. o. A legutóbb az 1046/2005/EK rendelettel (HL L 172., 2005.7.5., 79. o.) módosított rendelet.

2

---

| 6.7.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 184/7 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 184/7

---

A BIZOTTSÁG 1024/2006/EK RENDELETE

(2006. július 5.)

a Romániából származó egyes gabonatermékekre vonatkozó, közösségi vámkontingensek formájában nyújtott engedmények tekintetében a 2003/18/EK tanácsi határozat részletes alkalmazási szabályainak megállapításáról, illetve a 2809/2000/EK rendelet módosításáról szóló 573/2003/EK rendelet módosításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, valamint másrészről Románia közötti társulás létrehozásáról szóló Európa-megállapodás kereskedelmi vonatkozásainak a felek közötti új, kölcsönös mezőgazdasági engedményekről folytatott tárgyalások eredményeinek figyelembevétele érdekében történő kiigazításáról szóló jegyzőkönyv elfogadásáról szóló, 2002. december 19-i 2003/18/EK tanácsi határozatra (1), és különösen annak 3. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 2003/18/EK határozatnak megfelelően a Közösség vállalta, hogy a Romániából származó búzára, kétszeresre és kukoricára vonatkozóan minden egyes gazdasági évben nulla vámtételű behozatali vámkontingenst állapít meg. |
| --- | --- |

(1)

A 2003/18/EK határozatnak megfelelően a Közösség vállalta, hogy a Romániából származó búzára, kétszeresre és kukoricára vonatkozóan minden egyes gazdasági évben nulla vámtételű behozatali vámkontingenst állapít meg.

| (2) | Tekintettel az 573/2003/EK bizottsági rendelet (2) alkalmazása során nyert tapasztalatra, helyénvaló a fenti rendelet egyes rendelkezéseit tisztázni és egyszerűsíteni. |
| --- | --- |

(2)

Tekintettel az 573/2003/EK bizottsági rendelet (2) alkalmazása során nyert tapasztalatra, helyénvaló a fenti rendelet egyes rendelkezéseit tisztázni és egyszerűsíteni.

| (3) | Az ugyanazon gazdasági szereplő által kérelmezett mennyiségek valóságáról történő meggyőződés érdekében helyénvaló a gazdasági szereplő azon kötelezettségét pontosítani, miszerint az érintett időszakonként egyetlen behozatali engedély iránti kérelmet kell benyújtania, és indokolt ezen kötelezettség be nem tartása esetére szankciót előírni. |
| --- | --- |

(3)

Az ugyanazon gazdasági szereplő által kérelmezett mennyiségek valóságáról történő meggyőződés érdekében helyénvaló a gazdasági szereplő azon kötelezettségét pontosítani, miszerint az érintett időszakonként egyetlen behozatali engedély iránti kérelmet kell benyújtania, és indokolt ezen kötelezettség be nem tartása esetére szankciót előírni.

| (4) | Az 573/2003/EK rendeletet ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(4)

Az 573/2003/EK rendeletet ennek megfelelően módosítani kell.

| (5) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Gabonapiaci Irányítóbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(5)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Gabonapiaci Irányítóbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 573/2003/EK rendelet a következőképpen módosul:

| 1. | A szöveg a következő 1.a cikkel egészül ki:
  „1.a cikk
  Egy gazdasági szereplő érintett időszakonként egyetlen behozatali engedély iránti kérelmet nyújthat be az 2. cikk (1) bekezdéséből következően. Amennyiben egy gazdasági szereplő egynél több kérelmet nyújt be, valamennyi kérelmét el kell utasítani, és a kérelem benyújtásakor letétbe helyezett biztosítékot elveszti az érintett tagállam javára.” |
| --- | --- |

1.

A szöveg a következő 1.a cikkel egészül ki:

„1.a cikk

Egy gazdasági szereplő érintett időszakonként egyetlen behozatali engedély iránti kérelmet nyújthat be az 2. cikk (1) bekezdéséből következően. Amennyiben egy gazdasági szereplő egynél több kérelmet nyújt be, valamennyi kérelmét el kell utasítani, és a kérelem benyújtásakor letétbe helyezett biztosítékot elveszti az érintett tagállam javára.”

| 2. | A 2. cikk a következőképpen módosul:






  a) | az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(1)   A behozatali engedély iránti kérelmet minden egyes hónap második hétfőjén, brüsszeli idő szerint 13 óráig kell benyújtani a tagállamok illetékes hatóságaihoz.
  A kérelmező az engedély iránti kérelmét azon tagállam illetékes hatóságánál nyújtja be, ahol a HÉA okán bejegyezték.
  Minden egyes engedélykérelem csak olyan mennyiségre vonatkozhat, amely nem haladja meg az érintett gazdasági évben a megfelelő terményből behozatalra rendelkezésre álló mennyiséget.”; |
| --- | --- | --- |

2.

A 2. cikk a következőképpen módosul:

a)

az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   A behozatali engedély iránti kérelmet minden egyes hónap második hétfőjén, brüsszeli idő szerint 13 óráig kell benyújtani a tagállamok illetékes hatóságaihoz.

A kérelmező az engedély iránti kérelmét azon tagállam illetékes hatóságánál nyújtja be, ahol a HÉA okán bejegyezték.

Minden egyes engedélykérelem csak olyan mennyiségre vonatkozhat, amely nem haladja meg az érintett gazdasági évben a megfelelő terményből behozatalra rendelkezésre álló mennyiséget.”;

| b) | a (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(3)   Amennyiben a gazdasági év kezdete óta az egyes érintett termények összes mennyisége, valamint a (2) bekezdésben említett mennyiség meghaladja az érintett gazdasági évre vonatkozó kontingenst, a Bizottság legkésőbb a kérelmek benyújtását követő harmadik munkanapon a kérelmezett mennyiségekre egységes odaítélési együtthatót állapít meg.”; |
| --- | --- |

b)

a (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(3)   Amennyiben a gazdasági év kezdete óta az egyes érintett termények összes mennyisége, valamint a (2) bekezdésben említett mennyiség meghaladja az érintett gazdasági évre vonatkozó kontingenst, a Bizottság legkésőbb a kérelmek benyújtását követő harmadik munkanapon a kérelmezett mennyiségekre egységes odaítélési együtthatót állapít meg.”;

| c) | a (4) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(4)   A (3) bekezdésnek megfelelően meghatározott odaítélési együtthatók esetleges alkalmazását követően a tagállamok illetékes hatóságai a (2) bekezdéssel összhangban a Bizottságnak bejelentett kérelmeknek megfelelő behozatali engedélyeket a kérelmek benyújtásának napját követő negyedik munkanapon állítják ki.
  A behozatali engedélyek kiállításának napján brüsszeli idő szerint legkésőbb 18:00 óráig a tagállamok illetékes hatóságai a mellékletben szereplő minta alapján elektronikus úton elküldik a Bizottságnak az ugyanaznap kiállított behozatali engedélyekben szereplő valamennyi mennyiség összegéből adódó teljes mennyiséget.” |
| --- | --- |

c)

a (4) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(4)   A (3) bekezdésnek megfelelően meghatározott odaítélési együtthatók esetleges alkalmazását követően a tagállamok illetékes hatóságai a (2) bekezdéssel összhangban a Bizottságnak bejelentett kérelmeknek megfelelő behozatali engedélyeket a kérelmek benyújtásának napját követő negyedik munkanapon állítják ki.

A behozatali engedélyek kiállításának napján brüsszeli idő szerint legkésőbb 18:00 óráig a tagállamok illetékes hatóságai a mellékletben szereplő minta alapján elektronikus úton elküldik a Bizottságnak az ugyanaznap kiállított behozatali engedélyekben szereplő valamennyi mennyiség összegéből adódó teljes mennyiséget.”

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2006. július 5-én.

a Bizottság részéről

Mariann FISCHER BOEL

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 8., 2003.1.14., 18. o.

1

(2)  HL L 82., 2003.3.29., 25. o. A 777/2004/EK rendelettel (HL L 123., 2004.4.27., 50. o.) módosított rendelet.

2

---

| 6.7.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 184/9 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 184/9

---

A BIZOTTSÁG 1025/2006/EK RENDELETE

(2006. július 5.)

a kérelmek teljesítése százalékos mértékének és a visszatérítés végleges mértékének meghatározásáról a B rendszerű kiviteli engedélyek esetében a gyümölcs- és zöldségágazatban (paradicsom, narancs, citrom és alma)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a gyümölcs- és zöldségpiac közös szervezéséről szóló, 1996. október 28-i 2200/96/EK tanácsi rendeletre (1),

tekintettel a 2200/96/EK tanácsi rendeletnek a gyümölcs- és zöldségféléket érintő export-visszatérítések tekintetében történő végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2001. október 8-i 1961/2001/EK bizottsági rendeletre (2),

mivel:

| (1) | A 557/2006/EK bizottsági rendelet (3) meghatározza azokat az indikatív mennyiségeket, amelyekre B rendszerű kiviteli engedélyeket lehet kibocsátani. |
| --- | --- |

(1)

A 557/2006/EK bizottsági rendelet (3) meghatározza azokat az indikatív mennyiségeket, amelyekre B rendszerű kiviteli engedélyeket lehet kibocsátani.

| (2) | A paradicsom, a narancs, a citrom és az alma esetében a 2006. május 16. és június 30. között benyújtott, B rendszerű engedély iránti kérelmek tekintetében a visszatérítés végleges mértékét a visszatérítés indikatív mértékének szintjén kell megállapítani, valamint meg kell határozni azt a százalékos mértéket, ameddig a benyújtott kérelmek teljesítésre kerülnek, |
| --- | --- |

(2)

A paradicsom, a narancs, a citrom és az alma esetében a 2006. május 16. és június 30. között benyújtott, B rendszerű engedély iránti kérelmek tekintetében a visszatérítés végleges mértékét a visszatérítés indikatív mértékének szintjén kell megállapítani, valamint meg kell határozni azt a százalékos mértéket, ameddig a benyújtott kérelmek teljesítésre kerülnek,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 557/2006/EK rendelet 1. cikke alapján 2006. május 16. és június 30. között benyújtott kiviteli engedély iránti kérelmek tekintetében a kérelem teljesíthetőségének százalékát és az alkalmazandó visszatérítési mértéket e rendelet melléklete rögzíti.

2. cikk

Ez a rendelet 2006. július 6-án lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2006. július 5-én.

a Bizottság részéről

J. L. DEMARTY

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 297., 1996.11.21., 1. o. A legutóbb a 47/2003/EK bizottsági rendelettel (HL L 7., 2003.1.11., 64. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 268., 2001.10.9., 8. o. A 386/2005/EK rendelettel (HL L 62., 2005.3.9., 3. o.) módosított rendelet.

2

(3)  HL L 98., 2006.4.6., 65. o.

3

---

MELLÉKLET

Az igényelt mennyiségek odaítélt százaléka és a visszatérítés mértéke a 2006. májius 16. és június 30. között igényelt, B rendszerbe tartozó engedélyek vonatkozásában (paradicsom, narancs, citrom és alma)

| Termék | Visszatérítés mértéke
  (EUR/t) | Az igényelt mennyiségek odaítélt százaléka |
| --- | --- | --- |
| Paradicsom | 30 | 100 % |
| Narancs | 39 | 100 % |
| Citrom | 60 | 100 % |
| Alma | 33 | 100 % |

Termék

Visszatérítés mértéke

(EUR/t)

Az igényelt mennyiségek odaítélt százaléka

Paradicsom

30

100 %

Narancs

39

100 %

Citrom

60

100 %

Alma

33

100 %

---

| 6.7.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 184/11 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 184/11

---

A BIZOTTSÁG 1026/2006/EK RENDELETE

(2006. július 5.)

a 969/2006/EK rendelet által a harmadik országokból származó kukorica behozatalára előírt közösségi vámkontingens keretében alkalmazandó odaítélési együttható rögzítéséről

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a gabonafélék piacának közös szervezéséről szóló, 2003. szeptember 29-i 1784/2003/EK tanácsi rendeletre (1),

tekintettel a harmadik országokból származó kukorica behozatalára vonatkozó közösségi vámkontingens megnyitásáról és kezeléséről szóló, 2006. június 29-i 969/2006/EK bizottsági rendeletre (2) és különösen annak 4. cikke (3) bekezdésre,

mivel:

| (1) | A 969/2006/EK rendelet 242 074 tonnás éves vámkontingenst nyitott meg a kukoricára vonatkozóan (09.4131-es tételszámmal). |
| --- | --- |

(1)

A 969/2006/EK rendelet 242 074 tonnás éves vámkontingenst nyitott meg a kukoricára vonatkozóan (09.4131-es tételszámmal).

| (2) | A 969/2006/EK rendelet 2. cikkének (1) bekezdése 242 074 tonnában rögzítette az 2. részlet mennyiségét a 2006. július 1-jétőldecember 31-ig terjedő időszakra. |
| --- | --- |

(2)

A 969/2006/EK rendelet 2. cikkének (1) bekezdése 242 074 tonnában rögzítette az 2. részlet mennyiségét a 2006. július 1-jétőldecember 31-ig terjedő időszakra.

| (3) | A 2006. július 3., hétfő (brüsszeli idő szerint) 13 óráig a 969/2006/EK rendelet 4. cikkének (1) bekezdése értelmében igényelt mennyiségek meghaladják a rendelkezésre álló mennyiségeket. Helyénvaló tehát az igényelt mennyiségekre alkalmazandó odaítélési együttható rögzítésével meghatározni, hogy az engedélyek milyen mennyiségekre bocsáthatók ki, |
| --- | --- |

(3)

A 2006. július 3., hétfő (brüsszeli idő szerint) 13 óráig a 969/2006/EK rendelet 4. cikkének (1) bekezdése értelmében igényelt mennyiségek meghaladják a rendelkezésre álló mennyiségeket. Helyénvaló tehát az igényelt mennyiségekre alkalmazandó odaítélési együttható rögzítésével meghatározni, hogy az engedélyek milyen mennyiségekre bocsáthatók ki,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Minden, a 969/2006/EK rendelet 4. cikkének (1) és (2) bekezdése értelmében 2006. július 3., hétfő (brüsszeli idő szerint) 13 óráig benyújtott és a Bizottságnak eljuttatott, a kukorica vámkontingensére vonatkozó behozatali engedély iránti kérelmet az igényelt mennyiségek 0,46439 %-áig fogadnak el.

2. cikk

Ez a rendelet 2006. július 6-án lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2006. július 5-én.

a Bizottság részéről

J. L. DEMARTY

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 270., 2003.10.21., 78. o. A legutóbb az 1154/2005/EK bizottsági rendelettel (HL L 187., 2005.7.19., 11. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 176., 2006.6.30, 44. o.

2

---

| 6.7.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 184/12 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 184/12

---

AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK 1027/2006/EK RENDELETE

(2006. június 14.)

az euro-övezetben rezidens, nem monetáris pénzügyi intézményektől betéteket fogadó postai zsíróintézmények tekintetében a statisztikai adatszolgáltatás követelményeiről

(EKB/2006/8)

AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK KORMÁNYZÓTANÁCSA,

tekintettel az Európai Központi Bank által végzett statisztikai adatgyűjtésről szóló, 1998. november 23-i 2533/98/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 5. cikkének (1) bekezdésére és 6. cikkének (4) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 2533/98/EK rendelet 2. cikkének (1) bekezdése előírja, hogy az Európai Központi Bank („EKB”) statisztikai adatszolgáltatási kötelezettségeinek teljesítése érdekében a nemzeti központi bankok („NKB-k”) közreműködésével jogosult statisztikai adatokat gyűjteni az adatszolgáltatói körtől, a Központi Bankok Európai Rendszere feladatainak ellátásához szükséges mértékben. A 2. cikk (2) bekezdésének b) pontja úgy rendelkezik továbbá, hogy a postai zsíróintézmények („POGI-k”) az adatszolgáltatói kör részét képezik annyiban, amennyiben az szükséges az EKB statisztikai adatszolgáltatási kötelezettségének teljesítéséhez többek között a monetáris és bankstatisztikák területén. |
| --- | --- |

(1)

A 2533/98/EK rendelet 2. cikkének (1) bekezdése előírja, hogy az Európai Központi Bank („EKB”) statisztikai adatszolgáltatási kötelezettségeinek teljesítése érdekében a nemzeti központi bankok („NKB-k”) közreműködésével jogosult statisztikai adatokat gyűjteni az adatszolgáltatói körtől, a Központi Bankok Európai Rendszere feladatainak ellátásához szükséges mértékben. A 2. cikk (2) bekezdésének b) pontja úgy rendelkezik továbbá, hogy a postai zsíróintézmények („POGI-k”) az adatszolgáltatói kör részét képezik annyiban, amennyiben az szükséges az EKB statisztikai adatszolgáltatási kötelezettségének teljesítéséhez többek között a monetáris és bankstatisztikák területén.

| (2) | A monetáris pénzügyi intézmények ágazati összevont mérlegéről szóló, 2001. november 22-i 2423/2001/EK (EKB/2001/13) európai központi banki rendeletet (2) a 2533/98/EK rendelet alapján fogadták el. A 2423/2001/EK (EKB/2001/13) rendelet 2. cikkének (1) bekezdése szerint a tényleges adatszolgáltatói kör a részt vevő tagállamok területén rezidens, monetáris pénzügyi intézményekből („MPI-k”) áll. |
| --- | --- |

(2)

A monetáris pénzügyi intézmények ágazati összevont mérlegéről szóló, 2001. november 22-i 2423/2001/EK (EKB/2001/13) európai központi banki rendeletet (2) a 2533/98/EK rendelet alapján fogadták el. A 2423/2001/EK (EKB/2001/13) rendelet 2. cikkének (1) bekezdése szerint a tényleges adatszolgáltatói kör a részt vevő tagállamok területén rezidens, monetáris pénzügyi intézményekből („MPI-k”) áll.

| (3) | Az euroövezeti monetáris aggregátumok és ellentételezéseik főként a 2423/2001/EK (EKB/2001/13) rendelet alapján összegyűjtött MPI-mérlegadatokból származnak. Az euro-övezeti monetáris aggregátumok azonban nem csak az MPI-knek a központi kormányzaton kívüli, euro-övezetben rezidensekkel szemben fennálló monetáris kötelezettségeit tartalmazzák, hanem a központi kormányzatnak a központi kormányzaton kívüli, euro-övezetben rezidens nem MPI-kel szemben fennálló monetáris kötelezettségeit is. Ezért a központi kormányzat betéti kötelezettségeire és a központi kormányzat készpénzállományára, valamint az MPI-k által kibocsátott értékpapírokra vonatkozó információk gyűjtése jelenleg az Európai Központi Bank egyes statisztikai adatszolgáltatási követelményeiről és a nemzeti központi bankok monetáris és bankstatisztika terén történő statisztikai adatszolgáltatására vonatkozó eljárásokról szóló, 2003. február 6-i EKB/2003/2 iránymutatás (3) alapján történik. |
| --- | --- |

(3)

Az euroövezeti monetáris aggregátumok és ellentételezéseik főként a 2423/2001/EK (EKB/2001/13) rendelet alapján összegyűjtött MPI-mérlegadatokból származnak. Az euro-övezeti monetáris aggregátumok azonban nem csak az MPI-knek a központi kormányzaton kívüli, euro-övezetben rezidensekkel szemben fennálló monetáris kötelezettségeit tartalmazzák, hanem a központi kormányzatnak a központi kormányzaton kívüli, euro-övezetben rezidens nem MPI-kel szemben fennálló monetáris kötelezettségeit is. Ezért a központi kormányzat betéti kötelezettségeire és a központi kormányzat készpénzállományára, valamint az MPI-k által kibocsátott értékpapírokra vonatkozó információk gyűjtése jelenleg az Európai Központi Bank egyes statisztikai adatszolgáltatási követelményeiről és a nemzeti központi bankok monetáris és bankstatisztika terén történő statisztikai adatszolgáltatására vonatkozó eljárásokról szóló, 2003. február 6-i EKB/2003/2 iránymutatás (3) alapján történik.

| (4) | Néhány részt vevő tagállamban a POGI-k már nem tartoznak a központi kormányzati szektorba a Közösségben a nemzeti és regionális számlák európai rendszerének („az ESA 95”) (4) alapján, és azok tevékenységét már nem korlátozzák betéteknek kizárólag a nemzeti kincstár számára történő fogadására, hanem saját számlájukra is gyűjthetnek betéteket. Ezért többé már nem lehetséges az ilyen betétekre vonatkozó statisztikai információknak az EKB/2003/2 iránymutatás keretében történő jelentése. |
| --- | --- |

(4)

Néhány részt vevő tagállamban a POGI-k már nem tartoznak a központi kormányzati szektorba a Közösségben a nemzeti és regionális számlák európai rendszerének („az ESA 95”) (4) alapján, és azok tevékenységét már nem korlátozzák betéteknek kizárólag a nemzeti kincstár számára történő fogadására, hanem saját számlájukra is gyűjthetnek betéteket. Ezért többé már nem lehetséges az ilyen betétekre vonatkozó statisztikai információknak az EKB/2003/2 iránymutatás keretében történő jelentése.

| (5) | A betéteket gyűjtő POGI-k ebben a vonatkozásban az MPI-k által végzett tevékenységekhez hasonló tevékenységeket látnak el. Emiatt mindkét típusú jogalanyra hasonló statisztikai adatszolgáltatási követelményeknek kell vonatkozniuk annyiban, amennyiben az ilyen követelmények üzletvitelük vonatkozásában jelentőséggel bírnak. |
| --- | --- |

(5)

A betéteket gyűjtő POGI-k ebben a vonatkozásban az MPI-k által végzett tevékenységekhez hasonló tevékenységeket látnak el. Emiatt mindkét típusú jogalanyra hasonló statisztikai adatszolgáltatási követelményeknek kell vonatkozniuk annyiban, amennyiben az ilyen követelmények üzletvitelük vonatkozásában jelentőséggel bírnak.

| (6) | Az ilyen harmonizált kezelés biztosítására, valamint a POGI-k által gyűjtött betétekre vonatkozó statisztikai információk rendelkezésre állásának garantálására ezért szükséges egy új rendelet elfogadása, ami adatszolgáltatási kötelezettséget ír elő e jogalanyok számára, |
| --- | --- |

(6)

Az ilyen harmonizált kezelés biztosítására, valamint a POGI-k által gyűjtött betétekre vonatkozó statisztikai információk rendelkezésre állásának garantálására ezért szükséges egy új rendelet elfogadása, ami adatszolgáltatási kötelezettséget ír elő e jogalanyok számára,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Fogalommeghatározások

E rendelet alkalmazásában:

| — | a „részt vevő tagállam”, az „adatszolgáltatók” és a „rezidens” kifejezések jelentése megegyezik a 2533/98/EK rendelet 1. cikkében meghatározott jelentéssel, |
| --- | --- |

—

a „részt vevő tagállam”, az „adatszolgáltatók” és a „rezidens” kifejezések jelentése megegyezik a 2533/98/EK rendelet 1. cikkében meghatározott jelentéssel,

| — | „POGI” a „nem pénzügyi vállalatok” szektorba (az ESA 95 S.11. szektorába) tartozó olyan postahivatal, amely a postai szolgáltatások kiegészítéseként betéteket gyűjt a nem MPI euro-övezeti rezidensektől abból a célból, hogy betéteseinek pénzátutalási szolgáltatásokat nyújtson. |
| --- | --- |

—

„POGI” a „nem pénzügyi vállalatok” szektorba (az ESA 95 S.11. szektorába) tartozó olyan postahivatal, amely a postai szolgáltatások kiegészítéseként betéteket gyűjt a nem MPI euro-övezeti rezidensektől abból a célból, hogy betéteseinek pénzátutalási szolgáltatásokat nyújtson.

2. cikk

Tényleges adatszolgáltatók

(1)   A tényleges adatszolgáltatói kör a részt vevő tagállamok területén rezidens POGI-kból áll.

(2)   Az EKB Igazgatósága e rendelet alapján létrehozhatja és vezetheti a POGI-k listáját. Az NKB-k és az EKB e listát és annak frissített változatait az érintett POGI-k számára megfelelő módon (beleértve az elektronikus eszközök, internet útján vagy – az érintett POGI kérelmére – nyomtatott formában) teszik hozzáférhetővé. Ez a lista kizárólag tájékoztatási célokat szolgál. Ugyanakkor, amennyiben a lista legutóbbi hozzáférhető változata hibás, az EKB nem alkalmaz szankciót az olyan POGI-kkal szemben, amelyek jelentési kötelezettségeiknek nem kellőképpen tettek eleget annyiban, amennyiben az érintett POGI jóhiszeműen bízott a hibás listában.

(3)   Az NKB-k mentességet engedélyezhetnek a POGI-knak a statisztikai információk e rendelet alapján történő jelentése alól, feltéve hogy az előírt statisztikai információkat más, rendelkezésre álló forrásokból már beszerezték. Az NKB-k kellő időben ellenőrzik e feltétel teljesülését annak érdekében, hogy bármely mentességet minden év kezdetétől számított hatállyal az EKB egyetértése mellett meg lehessen adni, illetve szükség esetén vissza lehessen vonni.

3. cikk

Statisztikai adatszolgáltatási követelmények

(1)   A tényleges adatszolgáltatói körnek havi statisztikai információkat kell szolgáltatnia a hónap végi állományi mérlegéről azon részt vevő tagállam NKB-jának, amelyben a POGI rezidens.

(2)   Az e rendelet alapján előírt statisztikai információk a POGI-k által saját számlára végzett üzleti tevékenységre vonatkoznak, és azokat részletesen az I. és II. melléklet határozza meg.

(3)   Az e rendelet alapján kötelező statisztikai információkat az e rendelet III. mellékletében az adatátvitelre, az adatok pontosságára, a koncepcionális megfelelésre és a felülvizsgálatokra meghatározott minimumszabályokkal összhangban kell jelenteni.

(4)   Az NKB-k a nemzeti sajátosságokkal összhangban határozzák meg és hajtják végre a tényleges adatszolgáltatói kör által követendő adatszolgáltatási szabályokat. Az NKB-knak kell gondoskodniuk arról, hogy az ilyen adatszolgáltatási szabályok biztosítsák az e rendelet alapján kötelező statisztikai információk szolgáltatását, és hogy lehetővé tegyék a III. mellékletben az adatátvitelre, az adatok pontosságára, a koncepcionális megfelelésre és a felülvizsgálatokra meghatározott minimumszabályok betartásának pontos ellenőrzését.

(5)   Az egyesülés, szétválás vagy bármely más olyan szervezeti átalakítás esetén, amely hatással lehet a statisztikai kötelezettségek teljesítésére, az érintett adatszolgáltatónak tájékoztatnia kell az illetékes NKB-t – amint az ilyen művelet végrehajtásának szándéka nyilvánosságra kerül, és még kellő időben az egyesülés, szétválás vagy más szervezeti átalakítás hatálybalépését megelőzően – az e rendeletben megfogalmazott statisztikai adatszolgáltatási kötelezettségek teljesítése érdekében tervezett eljárásokról.

4. cikk

Határidők

Az NKB-knak a 3. cikk (1) és (2) bekezdése szerint szolgáltatott statisztikai információkat a tárgyhónapot követő hónap végét követő 15. munkanap végéig kell elküldeniük az EKB részére. Az NKB-k döntik el, hogy milyen határidővel kérik az adatokat az adatszolgáltatóktól az említett határidő betartása érdekében.

5. cikk

Elszámolási szabályok

(1)   A (2) és (3) bekezdésben foglaltakra figyelemmel a POGI-k által az e rendelet szerinti adatszolgáltatás céljaira követett elszámolási szabályok azok, amelyeket a bankok és más pénzügyi intézmények éves beszámolójáról és konszolidált éves beszámolójáról szóló, 1986. december 8-i 86/635/EGK tanácsi irányelv (5) nemzeti jogba való átültetésekor, illetve bármely más vonatkozó nemzetközi előírásban határoztak meg, mindkét esetben annyiban, amennyiben azok a POGI-kra vonatkoznak. Az egyes részt vevő tagállamokban érvényes számviteli gyakorlat és nettósítási eljárások hatályának sérelme nélkül statisztikai célokból az összes pénzügyi eszközt és kötelezettséget bruttó összegben kell jelenteni.

(2)   A betéti kötelezettségeket és hiteleket a hónap végén még fennálló névértéken és bruttó összegben kell jelenteni. Névérték az a tőkeösszeg, amit az adós a szerződés alapján köteles visszafizetni a hitelezőnek.

(3)   Az NKB-k lehetővé tehetik a céltartalékkal fedezett hitelek jelentését a céltartalékokkal csökkentett összegen, valamint a megvásárolt hitelek jelentését a beszerzéskori áron, feltéve hogy az ilyen adatszolgáltatási gyakorlatokat valamennyi rezidens adatszolgáltató követi, és azok szükségesek a hitelek statisztikai értékelésével kapcsolatos folyamatosság fenntartása érdekében, tekintettel a 2005 januárját megelőző időszakokra jelentett adatokra.

6. cikk

Ellenőrzés és kötelező adatgyűjtés

Az adatszolgáltatók által e rendeletben megfogalmazott statisztikai adatszolgáltatási kötelezettségek betartásával kötelezően benyújtandó információk begyűjtésére, illetve azok ellenőrzésére vonatkozó jogosultságot az NKB-k gyakorolják, az EKB e jogosultságok gyakorlására vonatkozó jogának sérelme nélkül. E jogosultságot különösen akkor kell gyakorolni, ha a tényleges adatszolgáltatók körébe tartozó valamely POGI nem teljesíti az e rendelet III. mellékletében az adatátvitelre, az adatok pontosságára, a koncepcionális megfelelésre és a felülvizsgálatokra meghatározott minimumszabályokat.

7. cikk

Záró rendelkezések

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételét követő napon lép hatályba.

Kelt Frankfurt am Mainban, 2006. június 14-én.

az EKB Kormányzótanácsa részéről

az EKB elnöke

Jean-Claude TRICHET

---

(1)  HL L 318., 1998.11.27., 8. o.

1

(2)  HL L 333., 2001.12.17., 1. o. A legutóbb a 2181/2004/EK (EKB/2004/21) rendelettel (HL L 371., 2004.12.18., 42. o.) módosított rendelet.

2

(3)  HL L 241., 2003.9.26., 1. o. A legutóbb az EKB/2005/4 iránymutatással (HL L 109., 2005.4.29., 6. o.) módosított iránymutatás.

3

(4)  Amint azt az Európai Unió Tanácsa a Közösségben a nemzeti és regionális számlák európai rendszeréről szóló, 1996. június 25-i 2223/96/EK rendeletében (HL L 310., 1996.11.30., 1. o.) elfogadta. A legutóbb az 1267/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (HL L 180., 2003.7.18., 1. o.) módosított rendelet.

4

(5)  HL L 372., 1986.12.31., 1. o.

5

---

I. MELLÉKLET

Image

Image

Image

---

II. MELLÉKLET

A STATISZTIKAI ADATSZOLGÁLTATÁSI KÖVETELMÉNYEKRE VONATKOZÓ FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK

Általános meghatározások

Statisztikai alkalmazásban a POGI-k összevontan kezelik (konszolidálják) az azonos ország területén belüli összes telephelyük (a bejegyzett székhely vagy központi ügyvezetés helye és/vagy a fióktelep) üzleti tevékenységét. Statisztikai célokból az országhatárokon túlnyúló konszolidálás nem megengedett.

Ha egy anyavállalat és annak leányvállalatai azonos ország területén letelepedett POGI-k, az anyavállalat statisztikai jelentéseiben kezelheti összevontan az ilyen leányvállalatok üzleti tevékenységét. A leányvállalatok önállóan bejegyzett jogi személyek, amelyekben egy másik jogi személy többségi vagy kizárólagos részesedéssel rendelkezik, ugyanakkor a fióktelepek nem bejegyzett (önálló jogi személyiséggel nem rendelkező) jogalanyok, és teljes egészében az anyavállalat tulajdonában állnak.

Ha egy POGI fióktelepekkel rendelkezik egy másik részt vevő tagállam területén, egy adott részt vevő tagállamban levő bejegyzett székhelyének vagy a központi ügyvezetés helyének valamennyi ilyen fióktelep irányában fennálló pozícióit a másik részt vevő tagállamban rezidens szervezetek irányában fennálló pozícióknak kell tekintenie. Viszont egy adott részt vevő tagállamban levő fióktelepeknek a másik tagállam területén levő bejegyzett székhelye vagy a központi ügyvezetés helye, vagy ugyanezen intézmény másik tagállam területén levő többi fióktelepe felé fennálló pozícióit úgy kell tekintenie, mint egy másik részt vevő tagállamban rezidens szervezetek irányában fennálló pozíciókat.

Ha egy POGI a részt vevő tagállamok területén kívül fióktelepekkel rendelkezik, az egy adott részt vevő tagállamban levő bejegyzett székhelynek vagy a központi ügyvezetés helyének az összes ilyen fióktelep irányában fennálló pozícióit külföldön rezidens szervezetek irányában fennálló pozícióknak kell tekintenie. Viszont egy adott részt vevő tagállamban található fióktelepnek a részt vevő tagállamok területén kívül bejegyzett székhely, vagy a központi ügyvezetés helye irányában vagy ugyanezen intézmény részt vevő tagállamok területén kívül levő többi fióktelepe felé fennálló pozícióit úgy kell tekintenie, mint külföldön rezidens szervezetek irányában fennálló pozíciókat.

Az offshore pénzügyi központokban letelepedett POGI-kat statisztikailag azon területek rezidens szervezeteinek tekintik, amelyeken belül e központok találhatók.

A szektorok meghatározása

Az ESA 95 a szektorbesorolás alapjául szolgál. A részt vevő tagállamok területén belüli POGI-ügyfeleket hazai szektoruk vagy intézményi besorolásuk szerint kell azonosítani, az MPI-k statisztikai célú jegyzékének megfelelően, valamint összhangban a Money and Banking Statistics Sector Manual („Guidance for statistical classification of customers”) című EKB-kiadványban található, az ügyfelek statisztikai besorolására vonatkozó irányelvvel, amely a lehető legpontosabban követi az ESA 95-nek megfelelő besorolási elveket.

Az „MFIs” az alábbi szektorokból és alszektorokból állnak:

—   monetáris pénzügyi intézmények (MPI): a közösségi joganyagban meghatározott rezidens pénzügyi intézmények, továbbá más rezidens intézmények, amelynek üzleti tevékenysége betétek és/vagy betétek közeli helyettesítőinek gyűjtése MPI-nek nem minősülő jogalanyoktól, és hitelek nyújtása saját számlára (legalább gazdasági értelemben), és/vagy értékpapírokba történő befektetés,

—   hitelintézetek: a közösségi jog (1) meghatározása szerint a) olyan vállalkozás, amelynek üzleti tevékenysége ügyfelektől betétek és más visszafizetendő pénzalapok elfogadása (2) és saját kockázatára hitelek nyújtása; vagy b) az elektronikuspénz-kibocsátó intézmények tevékenységének megkezdéséről, folytatásáról és prudenciális felügyeletéről szóló, 2000. szeptember 18-i 2000/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (3), értelmében vett elektronikuspénz-kibocsátó intézmény,

—   központi bankok: a részt vevő tagállamok nemzeti központi bankjai és az EKB,

—   pénzpiaci alapok: azok a kollektív befektetési vállalkozások, amelyek befektetési egységei likviditási szempontból a betétek közeli helyettesítői, és amelyek elsődlegesen pénzpiaci instrumentumokba és/vagy a PPA-k befektetési jegyeibe/egységeibe és/vagy más, legfeljebb egyéves hátralévő futamidejű átruházható adósságinstrumentumokba és/vagy bankbetétekbe és/vagy olyan eszközökbe fektetnek be, amelyek megtérülési rátája megközelíti a pénzpiaci instrumentumok kamatának mértékét,

—   egyéb monetáris pénzügyi intézmények: más rezidens pénzügyi intézmények, amelyek megfelelnek az MPI-kre vonatkozó meghatározásnak, függetlenül az általuk folytatott üzleti tevékenység jellegétől.

A tagállamok területén kívüli bankintézmények nem MPI, hanem inkább „bank” elnevezéssel szerepelnek hivatkozásokban. Hasonlóképpen a „nem MPI-k” kifejezés csak a tagállamokra vonatkozik; más országok esetében a „nem bankok” kifejezés megfelelő. A „nem MPI-k” az alábbi szektorokból és alszektorokból állnak:

—   államháztartás: olyan rezidens egységek, amelyek elsősorban egyéni és kollektív fogyasztásra szánt nem piaci áruk és szolgáltatások előállításával és/vagy a nemzeti jövedelem és vagyon újraelosztásával foglalkoznak (ESA 95, 2.68–2.70. bekezdés),

—   központi kormányzat: az állam központi közigazgatási szervei és egyéb központi szervek, amelyek hatásköre kiterjed a teljes gazdaság területére, a társadalombiztosítási alapok kezelésének kivételével (ESA 95, 2.71. bekezdés),

—   tartományi kormányzat: önálló intézményi egységek, amelyek a központi kormányzat szintje alatti és a helyi önkormányzatok szintje feletti egyes kormányzati feladatköröket gyakorolnak, a társadalombiztosítási alapok kezelésének kivételével (ESA 95, 2.72. bekezdés),

—   helyi önkormányzatok: olyan közigazgatási egységek, amelyek hatásköre a gazdaság területének csak egy helyi részére terjed ki, a társadalombiztosítási alapok helyi szervezetei kivételével (ESA 95, 2.73. bekezdés).

—   társadalombiztosítási alapok: központi, állami és helyi intézményi egységek, amelyek alapvető tevékenysége szociális ellátások nyújtása (ESA 95, 2.74. bekezdés).

A többi, azaz az államháztartáson kívüli nem MPI rezidens szektorba az alábbiak tartoznak:

—   egyéb pénzügyi közvetítők és pénzügyi kiegészítő tevékenységet végzők: nem monetáris pénzügyi vállalatok és kvázivállalatok (a biztosítótársaságok és nyugdíjpénztárak kivételével), amelyek elsődleges üzleti tevékenysége források pénzügyi közvetítése nem készpénz, betétek és/vagy betétek közeli helyettesítői formájában az MPI-k körén kívül eső intézményi egységektől (ESA 95, 2.53–2.56. bekezdés). Ugyancsak ide tartozik valamennyi pénzügyi kiegészítő tevékenységet végző pénzügyi vállalkozás és kvázivállalkozás, amelyek alapvetően pénzügyi kiegészítő tevékenységet végeznek (ESA 95, 2.57–2.59. bekezdés),

—   biztosítótársaságok és nyugdíjpénztárak: nem monetáris pénzügyi vállalatok és kvázivállalatok, amelyek alapvető tevékenysége a kockázatok közös vállalásával összefüggésben végzett pénzügyi közvetítés (ESA 95, 2.60–2.67. bekezdés),

—   nem pénzügyi vállalatok: olyan vállalatok és kvázivállalatok, amelyek nem pénzügyi közvetítéssel, hanem elsődlegesen piaci áruk előállításával és nem pénzügyi szolgáltatások nyújtásával foglalkoznak (ESA 95, 2.21–2.31. bekezdés),

—   háztartások: egyének és egyének csoportjai, mint fogyasztók, kizárólag saját felhasználásra árukat és szolgáltatásokat, valamint piaci árukat és nem pénzügyi szolgáltatásokat előállítók, feltéve hogy tevékenységük nem egyezik meg a kvázivállalatokéval. Ide tartoznak a háztartásokat segítő azon nonprofit intézmények, amelyek nem piaci árukat állítanak elő és nem piaci szolgáltatásokat nyújtanak a háztartások meghatározott csoportjai számára (ESA 95, 2.75–2.88. bekezdés).

A belföldi területen kívüli, nem MPI partnerszervezetek szektorbesorolása tekintetében további útmutatás az EKB Money and Banking Statistics Sector Manual-ban található.

Az instrumentumkategóriák meghatározása

Az eszközök és kötelezettségek kategóriáinak meghatározása figyelembe veszi a különböző pénzügyi rendszerek tulajdonságait. Az eszközök és kötelezettségek egyes kategóriáinak bontása a kibocsátáskori futamidő szerint történik. A kibocsátáskori futamidő (eredeti futamidő) a pénzügyi instrumentum egy olyan kötött „élettartamát” jelenti, amelynek eltelte előtt az nem váltható vissza (pl. hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok), illetve amelynek letelte előtt csak valamely szankció terhe mellett váltható vissza (pl. a betétek egyes típusai). A felmondási idő megegyezik azon időtartammal, amely akkor kezdődik, amikor a pénzügyi instrumentum tulajdonosa értesítést küld az instrumentum visszaváltására irányuló szándékáról, és addig a napig tart, amikor a tulajdonos az instrumentumot szankció terhe nélkül készpénzre válthatja. A pénzügyi instrumentumokat csak akkor osztályozzák a felmondási idő hosszának megfelelően, ha nincs megállapodás szerinti lejárat.

Az alábbi táblázatok az instrumentumkategóriák részletes leírását tartalmazzák, amelyet az NKB-knak kell e rendeletnek megfelelően átalakítaniuk a saját országaik szintjén alkalmazható kategóriákra (4).

A havi összevont mérlegben szereplő instrumentumok kategóriáinak részletes leírása

ESZKÖZKATEGÓRIÁK

| Kategória | A főbb jellemzők leírása |
| --- | --- |
| 1. | Készpénz |

Kategória

A főbb jellemzők leírása

1.

Készpénz

A fizetésre általánosan használt forgalomban levő euro és külföldi bankjegyek és pénzérmék állománya

| 2. | Hitelek |
| --- | --- |

2.

Hitelek

Az adatszolgáltatási rendszer alkalmazásában e tétel az adatszolgáltatók által a hitelfelvevők részére nyújtott pénzeszközöket jelenti, amelyek nem jelennek meg dokumentum formájában, vagy amelyeket egyetlen dokumentum képvisel (még akkor is, ha az már forgathatóvá vált). Magában foglalja a betétek formájában megjelenő eszközöket

| — | MPI-knél elhelyezett betétek |
| --- | --- |

—

MPI-knél elhelyezett betétek

| — | a még vissza nem fizetett, illetve le nem írt, rossz hitelek |
| --- | --- |

—

a még vissza nem fizetett, illetve le nem írt, rossz hitelek

Azon hitelek minősülnek rossz hiteleknek, amelyek esetében a visszafizetés határideje lejárt, vagy a hitel valamilyen egyéb okból bizonytalanná vált. Az NKB-k határozzák meg, hogy a rossz hiteleket a céltartalékkal együtt vagy anélkül tartják nyilván

| — | nem forgatható értékpapírok állománya |
| --- | --- |

—

nem forgatható értékpapírok állománya

Olyan értékpapírok, amelyek nem részvények vagy egyéb tulajdonosi részesedések, és amelyek nem forgathatók és nem értékesíthetők másodlagos értékpapírpiacokon (lásd még „eladható hitelek”)

| — | eladható hitelek |
| --- | --- |

—

eladható hitelek

A de facto forgathatóvá vált hiteleket az eszközök között a „hitelek” sorban kell kimutatni, feltéve hogy létüket továbbra is egyetlen dokumentum bizonyítja, és amelyeket főszabályként csak esetenként hoznak kereskedelmi forgalomba

| — | betétek vagy hitelek formájában megjelenő alárendelt követelés |
| --- | --- |

—

betétek vagy hitelek formájában megjelenő alárendelt követelés

Az alárendelt követelést megtestesítő instrumentumok a kibocsátó intézménnyel szemben fennálló olyan járulékos követelések, amelyeket csak az összes, magasabb státusú követelés (pl. betétek/hitelek) kielégítését követően lehet érvényesíteni, s ez a „részvények és egyéb tulajdonosi részesedések” tétel egyes jellemzőivel ruházza fel azokat. Statisztikai alkalmazásban az alárendelt követelést az instrumentum jellegének megfelelően kell kezelni, azaz vagy a „hitelek”, vagy a „nem részvény értékpapírok” sorban kell szerepeltetni, az instrumentum jellegének megfelelően. Amennyiben a POGI állományában levő alárendelt követelés valamennyi formáját a statisztikai nyilvántartás céljára jelenleg egyetlen számadat formájában azonosítják, ezt a számadatot a „nem részvény értékpapírok” sorban kell szerepeltetni azon az alapon, hogy az alárendelt követelés túlnyomórészt nem hitelek, hanem értékpapírok formájában jelenik meg

| — | követelések fordított visszavásárlási („repó”) ügyletek alapján |
| --- | --- |

—

követelések fordított visszavásárlási („repó”) ügyletek alapján

Az adatszolgáltatók által megvásárolt értékpapírok ellenében kifizetett készpénz ellentétele

Az alábbi tételt nem szabad hitelként kezelni:

| — | vagyonkezelési alapon adott hitelek |
| --- | --- |

—

vagyonkezelési alapon adott hitelek

A vagyonkezelési alapon adott hitelek („vagyonkezelői hitelek/fiduciárius, azaz bizalmi hitelek”) olyan hitelek, amelyeket az egyik fél („fiduciárius ügylet kötelezettje”) nevében nyújtanak egy harmadik személy („kedvezményezett”) részéről. Statisztikai alkalmazásban a vagyonkezelői hiteleket nem kell nyilvántartani a fiduciárius ügylet kötelezettjének mérlegében, amennyiben a tőke tulajdonjogával kapcsolatos kockázatok és előnyök a kedvezményezettnél maradnak. A tőke tulajdonjogával kapcsolatos kockázatok és előnyök a kedvezményezettnél maradnak, ha: i. a kedvezményezett vállalja a hitellel járó kockázatot (azaz a fiduciárius ügylet kötelezettje csak a hitel adminisztratív kezeléséért felelős); vagy ii. a kedvezményezett befektetése a veszteségek ellen garantált, a fiduciárius ügylet kötelezettjének időközben történő felszámolása esetére (azaz a vagyonkezelési alapon adott hitel nem része a fiduciárius ügylet kötelezettje azon eszközeinek, amelyeket csőd esetén fel lehet osztani a hitelezők között)

| 3. | Nem részvény értékpapírok |
| --- | --- |

3.

Nem részvény értékpapírok

Nem részvény vagy egyéb részesedés formájában megjelenő olyan értékpapírok állománya, amelyek forgathatók, és amelyekkel rendszerint másodlagos értékpapírpiacokon kereskednek, illetve a piacon ezeket kompenzációs célokra lehet felhasználni, és birtoklásuk nem biztosít semmiféle tulajdonosi jogosultságot a kibocsátó intézménnyel szemben. E tételbe az alábbiak tartoznak:

| — | olyan értékpapírok állománya, amelyek birtokosa feltétlen jogot szerez egy rögzített vagy szerződésben meghatározott, szelvények révén hozzáférhető jövedelemre és/vagy egy meghatározott összegre, ami adott napon (napokon), illetve a kibocsátáskor meghatározott időponttól kezdődően jár |
| --- | --- |

—

olyan értékpapírok állománya, amelyek birtokosa feltétlen jogot szerez egy rögzített vagy szerződésben meghatározott, szelvények révén hozzáférhető jövedelemre és/vagy egy meghatározott összegre, ami adott napon (napokon), illetve a kibocsátáskor meghatározott időponttól kezdődően jár

| — | nagyszámú, azonos értékpapírrá átalakított forgatható hitelek, amelyekkel másodlagos piacokon kereskedni lehet (lásd még a 2. kategóriában az „eladható hitelek” címszó alatt) |
| --- | --- |

—

nagyszámú, azonos értékpapírrá átalakított forgatható hitelek, amelyekkel másodlagos piacokon kereskedni lehet (lásd még a 2. kategóriában az „eladható hitelek” címszó alatt)

| — | hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok formájában megjelenő alárendelt követelés (lásd még a 2. kategóriában a „betétek vagy hitelek formájában megjelenő alárendelt követelés” címszó alatt) |
| --- | --- |

—

hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok formájában megjelenő alárendelt követelés (lásd még a 2. kategóriában a „betétek vagy hitelek formájában megjelenő alárendelt követelés” címszó alatt)

| — | a repó típusú műveletek kezelési módjával való összhang fenntartása érdekében az értékpapír-kihelyezési műveletek keretében kölcsönbe adott értékpapírokat az eredeti tulajdonosuk mérlegében kell nyilvántartani (és nem helyezhetők át az azokat ideiglenes megszerző mérlegébe), ha határozott kötelezettségvállalás történt a művelet későbbi visszafordítására (és annak megtétele nem egyszerűen opció) |
| --- | --- |

—

a repó típusú műveletek kezelési módjával való összhang fenntartása érdekében az értékpapír-kihelyezési műveletek keretében kölcsönbe adott értékpapírokat az eredeti tulajdonosuk mérlegében kell nyilvántartani (és nem helyezhetők át az azokat ideiglenes megszerző mérlegébe), ha határozott kötelezettségvállalás történt a művelet későbbi visszafordítására (és annak megtétele nem egyszerűen opció)

| 3a. | Nem részvény értékpapírok legfeljebb egyéves eredeti futamidővel |
| --- | --- |

3a.

Nem részvény értékpapírok legfeljebb egyéves eredeti futamidővel

| — | legfeljebb egyéves eredeti futamidejű forgatható kibocsátott értékpapírok (dokumentummal igazoltan vagy anélkül) állománya |
| --- | --- |

—

legfeljebb egyéves eredeti futamidejű forgatható kibocsátott értékpapírok (dokumentummal igazoltan vagy anélkül) állománya

| — | nagyszámú, azonos értékpapírrá átalakított forgatható hitelek, legfeljebb egyéves eredeti futamidővel, amelyekkel másodlagos piacokon kereskedni lehet |
| --- | --- |

—

nagyszámú, azonos értékpapírrá átalakított forgatható hitelek, legfeljebb egyéves eredeti futamidővel, amelyekkel másodlagos piacokon kereskedni lehet

| — | alárendelt követelés hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok formájában, legfeljebb egyéves eredeti futamidővel |
| --- | --- |

—

alárendelt követelés hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok formájában, legfeljebb egyéves eredeti futamidővel

| 3b. | Nem részvény értékpapírok egy éven túli, legfeljebb kétéves eredeti futamidővel |
| --- | --- |

3b.

Nem részvény értékpapírok egy éven túli, legfeljebb kétéves eredeti futamidővel

| — | forgatható hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok (dokumentummal igazoltan vagy anélkül) állománya, egy éven túli, legfeljebb kétéves eredeti futamidővel |
| --- | --- |

—

forgatható hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok (dokumentummal igazoltan vagy anélkül) állománya, egy éven túli, legfeljebb kétéves eredeti futamidővel

| — | nagyszámú, azonos értékpapírrá átalakított forgatható hitelek, egy éven túli, legfeljebb kétéves eredeti futamidővel, amelyekkel másodlagos piacokon kereskedni lehet |
| --- | --- |

—

nagyszámú, azonos értékpapírrá átalakított forgatható hitelek, egy éven túli, legfeljebb kétéves eredeti futamidővel, amelyekkel másodlagos piacokon kereskedni lehet

| — | alárendelt követelés hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok formájában, egy éven túli, legfeljebb kétéves eredeti futamidővel |
| --- | --- |

—

alárendelt követelés hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok formájában, egy éven túli, legfeljebb kétéves eredeti futamidővel

| 4. | Pénzpiaci alapok befektetési jegyei |
| --- | --- |

4.

Pénzpiaci alapok befektetési jegyei

Ez az instrumentum a PPA-k által kibocsátott befektetési jegyek állományát tartalmazza. A PPA-k olyan kollektív befektetési vállalkozások, amelyek befektetési egységei likviditási szempontból a betétek közeli helyettesítői, és amelyek elsősorban pénzpiaci instrumentumokba és/vagy a PPA-k befektetési jegyeibe és/vagy más, legfeljebb egy év hátralevő futamidejű átruházható értékpapírokba, és/vagy bankbetétekbe és/vagy a pénzpiaci eszközök után járó kamat mértékét megközelítő megtérülési ráta mellett fektetnek be

FORRÁSKATEGÓRIÁK

| Kategória | A főbb jellemzők leírása |
| --- | --- |
| 9. | Betétek |

Kategória

A főbb jellemzők leírása

9.

Betétek

A forgatható értékpapírok kibocsátásából eredő tartozások kivételével az adatszolgáltatók hitelezőkkel szemben fennálló tartozásai. Az adatszolgáltatási rendszer alkalmazásában e kategóriát a következő összetevőkre kell bontani: egynapos betétek, megállapodás szerinti futamidejű betétek, felmondás alapján visszaváltható betétek és visszavásárlási megállapodások (repóügyletek)

A „betétek” kategória magában foglalja a „hiteleket”, mint az MPI-k kötelezettségeit is. Fogalmilag a hitelek a POGI-k által elfogadott, nem „betétek” formájában megjelenő összegeket képviselik. Az ESA 95 a „hitelek” és a „betétek” között a kezdeményező fél szerint tesz különbséget (ha ez a kölcsönt felvevő fél, akkor hitelről, míg ha a kölcsönt nyújtó fél, akkor betétről van szó), bár a gyakorlatban e különbségtétel jelentősége az adott ország pénzügyi struktúrájának megfelelően változhat. Az adatszolgáltatási rendszeren belül a „hiteleket” nem ismerik el önálló kategóriának a mérleg forrásoldalán. Ehelyett, a hitelnek minősülő egyenlegeket megkülönböztethetetlenül a „betéti források” közé kell sorolni, kivéve ha azok forgatható instrumentumok formáját öltik. Mindez összhangban áll a „betéti források” korábban említett meghatározásával

Az adatszolgáltatók által kibocsátott, nem forgatható hitelviszonyt megtestesítő értékpapírokat általában a „betéti források” közé kell sorolni. Az instrumentumokat „nem forgatható”-ként lehet említeni olyan értelemben, hogy az ilyen értékpapírok tulajdonjogának átruházására korlátozások vonatkoznak, ami jelentheti azt, hogy ezeket nem lehet piacon forgalmazni, vagy – bár technikailag forgatható papírokról van szó – megfelelő szervezett piac hiányában ténylegesen nem lehet azokkal kereskedni. Ha az adatszolgáltatók által kibocsátott nem forgatható értékpapírok a későbbiekben forgathatóvá válnak, amelyekkel másodlagos piacokon kereskedni lehet, akkor ezeket át kell sorolni a „hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok” közé

A származékos ügylet keretében létrehozott fedezeti betéteket a „betéti források” közé kell sorolni, ha ezek a POGI-knál letétbe helyezett készpénzzel biztosított kezességet testesítenek meg, ha ezeknek a letétbe tevő marad a tulajdonosa, és ha az ügylet lezárásakor ezeket a letétbe tevőnek kell visszafizetni. A jelenlegi piaci gyakorlat alapján az is javasolt, hogy az adatszolgáltató által kapott fedezeti betétet csak olyan mértékig kell a „betéti források” közé sorolni, amennyiben ezáltal a POGI továbbkölcsönzésre szabadon rendelkezésre álló tőkéhez jut. Ha a POGI által kapott fedezeti betétet tovább kell adni a származékok piaca egy másik résztvevőjének (pl. az elszámolóháznak), akkor elvileg csak azt a részt kell a „betéti kötelezettség”-ek közé sorolni, ami a POGI rendelkezésében marad. A jelenlegi piaci gyakorlat komplexitása megnehezítheti annak megállapítását, hogy a fedezeti betétek közül melyek azok, amelyeket ténylegesen vissza kell fizetni, mivel azonos számlán egymástól megkülönböztethetetlenül helyezik el a fedezeti betétek különböző típusait; illetve hogy melyek azok, amelyek a POGI-t a továbbkölcsönzésre rendelkezésre álló forrásokhoz juttatják. Ilyen esetekben elfogadható, ha az ilyen fedezetibetét-összegeket a „fennmaradó kötelezettségek” vagy a „betéti tartozások” közé sorolják, a nemzeti gyakorlatnak megfelelően

A „pl. lízingszerződésekhez kapcsolódó, meghatározott rendeltetésű egyenlegek”-et a „megállapodás szerinti futamidejű betétek”, vagy a „felmondás alapján visszaváltható betétek” közé kell sorolni, a mögötte levő szerződésben megjelölt futamidőtől és egyéb rendelkezésektől függően

A vagyonkezelői alapon kapott pénzösszegeket (betéteket) nem kell nyilvántartani a POGI-k statisztikai mérlegében (lásd a „vagyonkezelői alapon nyújtott hitelek” tételt a 2. kategóriában)

| 9.1. | Egynapos betétek |
| --- | --- |

9.1.

Egynapos betétek

Olyan betétek, amelyek készpénzre átválthatók, és/vagy csekkel, fizetési meghagyással, terheléssel vagy más módon, jelentős késedelem, korlátozás és szankció nélkül átruházhatók. Az elektronikus pénz használatával összefüggésben előre kifizetett összegeket képviselő és akár „hardveralapú” elektronikus pénz (pl. előre kifizetett bankkártyák), akár a POGI-k által kibocsátott, „szoftveralapú” elektronikus pénz formájában megjelenő egyenlegeket e tételnél kell nyilvántartani. E tételbe nem tartoznak a nem átruházható betétek, amelyek technikailag ugyan azonnal visszavonhatók, azonban csak jelentős szankciók terhe mellett

| — | csekkel, banki átutalással, terheléssel vagy más módon bármely jelentős szankciótól és korlátozástól mentesen átruházható (kamatozó vagy nem kamatozó) egyenlegek |
| --- | --- |

—

csekkel, banki átutalással, terheléssel vagy más módon bármely jelentős szankciótól és korlátozástól mentesen átruházható (kamatozó vagy nem kamatozó) egyenlegek

| — | olyan (kamatozó, vagy nem kamatozó) egyenlegek, amelyek kérésre azonnal vagy a betét elhelyezését követő napon záróra előtt és jelentős szankció vagy más korlátozás nélkül készpénzre válthatók, viszont nem átruházhatók |
| --- | --- |

—

olyan (kamatozó, vagy nem kamatozó) egyenlegek, amelyek kérésre azonnal vagy a betét elhelyezését követő napon záróra előtt és jelentős szankció vagy más korlátozás nélkül készpénzre válthatók, viszont nem átruházhatók

| — | előre kifizetett összegeket képviselő egyenlegek (kamatozó vagy nem kamatozó) „hardveralapú” (pl. előre kifizetett bankkártyák) vagy „szoftveralapú” elektronikus pénzzel összefüggésben |
| --- | --- |

—

előre kifizetett összegeket képviselő egyenlegek (kamatozó vagy nem kamatozó) „hardveralapú” (pl. előre kifizetett bankkártyák) vagy „szoftveralapú” elektronikus pénzzel összefüggésben

| — | a hitel megadásának napját követő munkanap végéig visszafizetendő hitelek |
| --- | --- |

—

a hitel megadásának napját követő munkanap végéig visszafizetendő hitelek

| 9.2. | Megállapodás szerinti futamidejű betétek |
| --- | --- |

9.2.

Megállapodás szerinti futamidejű betétek

Olyan nem átruházható betétek, amelyeket nem lehet vagy csak bizonyos szankció megfizetése ellenében lehet egy megállapodás szerinti rögzített határidő előtt pénzre váltani. E tétel tartalmazza az olyan hatóságilag szabályozott takarékbetéteket is, amelyeknél a futamidőre vonatkozó szempont nem mérvadó (a „két éven túli” futamidősávba besorolt betétek). Az ismételt lekötésű pénzügyi termékeket a legkorábbi lejárat szerint kell besorolni. Bár a megállapodás szerinti futamidejű betétek esetében fennállhat az előzetes felmondás melletti korábbi visszaváltás lehetősége, illetve a betétet bizonyos szankció terhe mellett korábban vissza lehet váltani, azonban e jellemzők a besorolásnál nem minősülnek lényegesnek

| 9.2a. | Legfeljebb egyéves, megállapodás szerinti futamidejű betétek |
| --- | --- |

9.2a.

Legfeljebb egyéves, megállapodás szerinti futamidejű betétek

| — | egy éven belüli rögzített lejárattal elhelyezett egyenlegek (kivéve az egynapos eredeti futamidejű betéteket), amelyek nem átruházhatók, és a futamidő letelte előtt nem válthatók át pénzre |
| --- | --- |

—

egy éven belüli rögzített lejárattal elhelyezett egyenlegek (kivéve az egynapos eredeti futamidejű betéteket), amelyek nem átruházhatók, és a futamidő letelte előtt nem válthatók át pénzre

| — | egy éven belüli rögzített lejárattal elhelyezett egyenlegek, amelyek nem átruházhatók, viszont a rögzített határidő előtt előzetes felmondást követően visszaválthatók; ha a felmondás már megtörtént, az ilyen egyenlegeket a 9.3a. kategóriába kell besorolni |
| --- | --- |

—

egy éven belüli rögzített lejárattal elhelyezett egyenlegek, amelyek nem átruházhatók, viszont a rögzített határidő előtt előzetes felmondást követően visszaválthatók; ha a felmondás már megtörtént, az ilyen egyenlegeket a 9.3a. kategóriába kell besorolni

| — | egy éven belüli rögzített futamidővel elhelyezett egyenlegek, amelyek nem átruházhatók, viszont kérésre és bizonyos szankció fizetésének terhe mellett visszaválthatók |
| --- | --- |

—

egy éven belüli rögzített futamidővel elhelyezett egyenlegek, amelyek nem átruházhatók, viszont kérésre és bizonyos szankció fizetésének terhe mellett visszaválthatók

| — | egy éven belül lezárandó, származékos szerződések alapján fizetett fedezeti betétek, amelyek hitelkockázat elleni védelem céljából elhelyezett készpénzbiztosítékot képviselnek; amelyek azonban a letétbe tevők tulajdonában maradnak, és azokat a szerződés lezárásakor számukra vissza kell fizetni |
| --- | --- |

—

egy éven belül lezárandó, származékos szerződések alapján fizetett fedezeti betétek, amelyek hitelkockázat elleni védelem céljából elhelyezett készpénzbiztosítékot képviselnek; amelyek azonban a letétbe tevők tulajdonában maradnak, és azokat a szerződés lezárásakor számukra vissza kell fizetni

| — | egy éven belüli futamidejű, egyetlen dokumentummal igazolt hitelek |
| --- | --- |

—

egy éven belüli futamidejű, egyetlen dokumentummal igazolt hitelek

| — | POGI-k által kibocsátott nem forgatható (dokumentummal igazolt vagy nem igazolt) hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok egy éven belüli eredeti futamidővel |
| --- | --- |

—

POGI-k által kibocsátott nem forgatható (dokumentummal igazolt vagy nem igazolt) hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok egy éven belüli eredeti futamidővel

| — | POGI-k által kibocsátott alárendelt követelés, egy éven belüli eredeti futamidejű betétek vagy hitelek formájában |
| --- | --- |

—

POGI-k által kibocsátott alárendelt követelés, egy éven belüli eredeti futamidejű betétek vagy hitelek formájában

| 9.2b. | Egy éven túli, legfeljebb kétéves, megállapodás szerinti futamidejű betétek |
| --- | --- |

9.2b.

Egy éven túli, legfeljebb kétéves, megállapodás szerinti futamidejű betétek

| — | egy és két év közötti, rögzített futamidővel elhelyezett egyenlegek, amelyek nem átruházhatók, és a futamidő lejárta előtt nem válthatók át pénzre |
| --- | --- |

—

egy és két év közötti, rögzített futamidővel elhelyezett egyenlegek, amelyek nem átruházhatók, és a futamidő lejárta előtt nem válthatók át pénzre

| — | egy és két év közötti, rögzített futamidővel elhelyezett egyenlegek, amelyek nem átruházhatók, viszont a rögzített határidő előtt előzetes felmondást követően visszaválthatók; ha a felmondás már megtörtént, az ilyen egyenlegeket a 9.3a. kategóriába kell besorolni |
| --- | --- |

—

egy és két év közötti, rögzített futamidővel elhelyezett egyenlegek, amelyek nem átruházhatók, viszont a rögzített határidő előtt előzetes felmondást követően visszaválthatók; ha a felmondás már megtörtént, az ilyen egyenlegeket a 9.3a. kategóriába kell besorolni

| — | egy és két év közötti, rögzített futamidővel elhelyezett egyenlegek, amelyek nem átruházhatók, viszont kérésre és bizonyos szankció terhe mellett visszaválthatók |
| --- | --- |

—

egy és két év közötti, rögzített futamidővel elhelyezett egyenlegek, amelyek nem átruházhatók, viszont kérésre és bizonyos szankció terhe mellett visszaválthatók

| — | egy és két év közötti időn belül lezárandó, származékos szerződések alapján fizetett fedezeti betétek, amelyek hitelkockázat elleni védelem céljából elhelyezett készpénzbiztosítékot képviselnek; amelyek azonban a letétbe tevők tulajdonában maradnak, és azokat a szerződés lezárásakor számukra vissza kell fizetni |
| --- | --- |

—

egy és két év közötti időn belül lezárandó, származékos szerződések alapján fizetett fedezeti betétek, amelyek hitelkockázat elleni védelem céljából elhelyezett készpénzbiztosítékot képviselnek; amelyek azonban a letétbe tevők tulajdonában maradnak, és azokat a szerződés lezárásakor számukra vissza kell fizetni

| — | egy és két év közötti eredeti futamidejű, egyetlen dokumentummal igazolt hitelek |
| --- | --- |

—

egy és két év közötti eredeti futamidejű, egyetlen dokumentummal igazolt hitelek

| — | POGI-k által kibocsátott nem forgatható, egy éven túli, legfeljebb kétéves eredeti futamidejű (dokumentummal igazolt vagy nem igazolt) értékpapírok |
| --- | --- |

—

POGI-k által kibocsátott nem forgatható, egy éven túli, legfeljebb kétéves eredeti futamidejű (dokumentummal igazolt vagy nem igazolt) értékpapírok

| — | POGI-k által kibocsátott alárendelt követelés egy éven túli, legfeljebb kétéves eredeti futamidejű betétek vagy hitelek formájában |
| --- | --- |

—

POGI-k által kibocsátott alárendelt követelés egy éven túli, legfeljebb kétéves eredeti futamidejű betétek vagy hitelek formájában

| 9.3. | Felmondással visszaváltható betétek |
| --- | --- |

9.3.

Felmondással visszaváltható betétek

Megállapodás szerinti futamidő nélküli, át nem ruházható betétek, amelyeket nem lehet pénzre váltani egy előzetes olyan felmondási időszak nélkül, amelynek letelte előtt a készpénzre váltás nem, vagy csak szankció ellenében lehetséges. Ide tartoznak egyrészt azon betétek, amelyek – bár jogilag kérésre esetleg visszaválthatók – visszaváltására a nemzeti gyakorlatnak megfelelően csak egyes korlátozások és szankciók mellett kerülhet sor (a „legfeljebb három hónapos felmondással visszaváltható betétek” futamidősávba sorolt betétek), másrészt a felmondási idő vagy megállapodás szerinti futamidő nélküli befektetési számlák, amelyek azonban korlátozó lehívási rendelkezéseket tartalmaznak (a „három hónapon túli” futamidősávba tartoznak)

| 9.3a. | Legfeljebb három hónapos felmondással visszaváltható betétek |
| --- | --- |

9.3a.

Legfeljebb három hónapos felmondással visszaváltható betétek

| — | Olyan, rögzített futamidő nélkül elhelyezett betétek, amelyeket csak legfeljebb három hónapos felmondás alapján lehet visszavonni; ha az ilyen felmondási idő letelte előtti (vagy éppen a kérésre azonnali) visszaváltás lehetséges, akkor az szankcióval jár |
| --- | --- |

—

Olyan, rögzített futamidő nélkül elhelyezett betétek, amelyeket csak legfeljebb három hónapos felmondás alapján lehet visszavonni; ha az ilyen felmondási idő letelte előtti (vagy éppen a kérésre azonnali) visszaváltás lehetséges, akkor az szankcióval jár

| — | Nem átruházható, látra szóló takarékbetétek és a lakossági betétek más típusai, amelyek jogilag kérésre azonnal is visszaválthatók, de a visszaváltás jelentős szankcióval jár |
| --- | --- |

—

Nem átruházható, látra szóló takarékbetétek és a lakossági betétek más típusai, amelyek jogilag kérésre azonnal is visszaválthatók, de a visszaváltás jelentős szankcióval jár

| — | Olyan, rögzített futamidővel elhelyezett betétek, amelyek nem átruházhatók, viszont korábbi visszaváltás esetén kevesebb mint három hónapnál rövidebb időn belül kell azokat felmondani |
| --- | --- |

—

Olyan, rögzített futamidővel elhelyezett betétek, amelyek nem átruházhatók, viszont korábbi visszaváltás esetén kevesebb mint három hónapnál rövidebb időn belül kell azokat felmondani

---

(1)  A hitelintézetek tevékenységének megkezdéséről és folytatásáról szóló, 2000. március 20-i 2000/12/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL L 126., 2000.5.26., 1. o.) 1. cikkének (1) bekezdése. A legutóbb a 2006/29/EK irányelvvel (HL L 70., 2006.3.9., 50. o.) módosított irányelv, és annak mindenkori esetleges módosítása.

(2)  Ideértve a banki kötvények nagyközönség részére történő eladásából származó bevételt is.

(3)  HL L 275., 2000.10.27., 39. o. Az irányelv annak mindenkori esetleges módosítása szerint.

(4)  Vagyis e táblázatok nem az egyes pénzügyi instrumentumok jegyzékei.

---

III. MELLÉKLET

A TÉNYLEGES ADATSZOLGÁLTATÓK ÁLTAL ALKALMAZANDÓ MINIMUMSZABÁLYOK

Az adatszolgáltatóknak az alábbi minimumszabályoknak kell eleget tenniük az EKB statisztikai adatszolgáltatási követelményeinek teljesítéséhez.

1.   Adatátviteli minimumszabályok

| a) | A beszámolókat az NKB-khoz időben és az általuk előírt határidőkön belül kell eljuttatni; |
| --- | --- |

a)

A beszámolókat az NKB-khoz időben és az általuk előírt határidőkön belül kell eljuttatni;

| b) | a statisztikai jelentések alaki-formai megjelenésének meg kell felelnie az NKB-k által létrehozott technikai adatszolgáltatási követelményeknek; |
| --- | --- |

b)

a statisztikai jelentések alaki-formai megjelenésének meg kell felelnie az NKB-k által létrehozott technikai adatszolgáltatási követelményeknek;

| c) | meg kell nevezni az adatszolgáltatón belüli kapcsolattartó személy(eke)t; |
| --- | --- |

c)

meg kell nevezni az adatszolgáltatón belüli kapcsolattartó személy(eke)t;

| d) | be kell tartani az NKB-k részére történő adatátvitelre vonatkozó műszaki előírásokat. |
| --- | --- |

d)

be kell tartani az NKB-k részére történő adatátvitelre vonatkozó műszaki előírásokat.

2.   Adatpontossági minimumszabályok

| e) | A statisztikai információknak helyesnek kell lenniük:






  — | teljesülnie kell valamennyi lineáris megkötöttségnek (pl. a részösszegek összegének meg kell egyeznie a végösszeggel), |
| --- | --- | --- |

e)

A statisztikai információknak helyesnek kell lenniük:

—

teljesülnie kell valamennyi lineáris megkötöttségnek (pl. a részösszegek összegének meg kell egyeznie a végösszeggel),

| — | a különböző gyakoriságú adatoknak konzisztensnek kell lenniük; |
| --- | --- |

—

a különböző gyakoriságú adatoknak konzisztensnek kell lenniük;

| f) | az adatszolgáltatóknak képesnek kell lenniük információk szolgáltatására az átadott adatok által jelzett összes fejleményről; |
| --- | --- |

f)

az adatszolgáltatóknak képesnek kell lenniük információk szolgáltatására az átadott adatok által jelzett összes fejleményről;

| g) | a statisztikai információknak teljesnek kell lenniük: a meglevő hiányosságokat el kell ismerni és meg kell magyarázni az NKB-knak, és amennyiben lehet, azokat a lehető leggyorsabban át kell hidalni; |
| --- | --- |

g)

a statisztikai információknak teljesnek kell lenniük: a meglevő hiányosságokat el kell ismerni és meg kell magyarázni az NKB-knak, és amennyiben lehet, azokat a lehető leggyorsabban át kell hidalni;

| h) | a statisztikai információk nem tartalmazhatnak folyamatossági- és strukturális hiányosságokat; |
| --- | --- |

h)

a statisztikai információk nem tartalmazhatnak folyamatossági- és strukturális hiányosságokat;

| i) | az adatszolgáltatóknak követniük kell az NKB-k által az adatok technikai átadására nézve megadott dimenziókat és tizedesjegy-beállításokat; |
| --- | --- |

i)

az adatszolgáltatóknak követniük kell az NKB-k által az adatok technikai átadására nézve megadott dimenziókat és tizedesjegy-beállításokat;

| j) | az adatszolgáltatók kötelesek az NKB-k által megadott kerekítési gyakorlatot követni az adatok technikai átadásakor. |
| --- | --- |

j)

az adatszolgáltatók kötelesek az NKB-k által megadott kerekítési gyakorlatot követni az adatok technikai átadásakor.

3.   Koncepcionális megfelelési minimumszabályok

| k) | A statisztikai információknak meg kell felelniük az e rendeletben foglalt meghatározásoknak és osztályozásoknak; |
| --- | --- |

k)

A statisztikai információknak meg kell felelniük az e rendeletben foglalt meghatározásoknak és osztályozásoknak;

| l) | amennyiben fogalmilag lehetséges, az említett meghatározásoktól és osztályozásoktól való eltérések esetén az adatszolgáltatóknak rendszeresen figyelemmel kell kísérniük és számszerűen meg kell határozniuk a gyakorlatban használt, illetve az e rendeletben foglalt mérték közötti különbségeket; |
| --- | --- |

l)

amennyiben fogalmilag lehetséges, az említett meghatározásoktól és osztályozásoktól való eltérések esetén az adatszolgáltatóknak rendszeresen figyelemmel kell kísérniük és számszerűen meg kell határozniuk a gyakorlatban használt, illetve az e rendeletben foglalt mérték közötti különbségeket;

| m) | az adatszolgáltatóknak képeseknek kell lenniük arra, hogy megmagyarázzák a jelentési időszakban szolgáltatott adatok előző időszakok adataihoz viszonyított hirtelen változásait. |
| --- | --- |

m)

az adatszolgáltatóknak képeseknek kell lenniük arra, hogy megmagyarázzák a jelentési időszakban szolgáltatott adatok előző időszakok adataihoz viszonyított hirtelen változásait.

4.   A felülvizsgálatokra vonatkozó minimumszabályok

| n) | Be kell tartani az EKB és az NKB-k által meghatározott adat-felülvizsgálati irányelveket és eljárásokat. A rendszeres felülvizsgálatoktól eltérő felülvizsgálatokhoz magyarázó megjegyzéseket kell fűzni. |
| --- | --- |

n)

Be kell tartani az EKB és az NKB-k által meghatározott adat-felülvizsgálati irányelveket és eljárásokat. A rendszeres felülvizsgálatoktól eltérő felülvizsgálatokhoz magyarázó megjegyzéseket kell fűzni.

---

II Jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező

Tanács

| 6.7.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 184/25 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 184/25

---

A TANÁCS HATÁROZATA

(2006. május 5.)

az Európai Közösség és Új-Zéland között a légiközlekedési szolgáltatások bizonyos kérdéseiről létrejött megállapodás aláírásáról és ideiglenes alkalmazásáról

(2006/466/EK)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 80. cikke (2) bekezdésére, összefüggésben 300. cikke (2) bekezdése első albekezdésének első mondatával,

tekintettel a Bizottság javaslatára,

mivel:

| (1) | A Tanács 2003. június 5-én felhatalmazta a Bizottságot, hogy tárgyalásokat kezdeményezzen harmadik országokkal a meglévő kétoldalú megállapodások egyes rendelkezéseinek egy közösségi megállapodással való felváltásáról. |
| --- | --- |

(1)

A Tanács 2003. június 5-én felhatalmazta a Bizottságot, hogy tárgyalásokat kezdeményezzen harmadik országokkal a meglévő kétoldalú megállapodások egyes rendelkezéseinek egy közösségi megállapodással való felváltásáról.

| (2) | A Bizottság a Közösség nevében tárgyalásokat folytatott Új-Zélanddal egy, a légiközlekedési szolgáltatások bizonyos kérdéseiről szóló megállapodás (a továbbiakban: a megállapodás) megkötésére a Bizottságot a meglévő kétoldalú megállapodások egyes rendelkezéseinek egy közösségi megállapodással való felváltása céljából a harmadik országokkal folytatandó tárgyalások kezdeményezésére felhatalmazó tanácsi határozat mellékletében foglalt mechanizmusokkal és irányelvekkel összhangban. |
| --- | --- |

(2)

A Bizottság a Közösség nevében tárgyalásokat folytatott Új-Zélanddal egy, a légiközlekedési szolgáltatások bizonyos kérdéseiről szóló megállapodás (a továbbiakban: a megállapodás) megkötésére a Bizottságot a meglévő kétoldalú megállapodások egyes rendelkezéseinek egy közösségi megállapodással való felváltása céljából a harmadik országokkal folytatandó tárgyalások kezdeményezésére felhatalmazó tanácsi határozat mellékletében foglalt mechanizmusokkal és irányelvekkel összhangban.

| (3) | A megállapodás egy későbbi időpontban történő megkötésére is figyelemmel, a Bizottság által tárgyalt megállapodást alá kell írni, és azt ideiglenesen alkalmazni kell, |
| --- | --- |

(3)

A megállapodás egy későbbi időpontban történő megkötésére is figyelemmel, a Bizottság által tárgyalt megállapodást alá kell írni, és azt ideiglenesen alkalmazni kell,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

1. cikk

Az Európai Közösség és Új-Zéland között a légi szolgáltatások bizonyos kérdéseiről létrejött megállapodás aláírása – figyelemmel annak későbbi időpontban való megkötéséről szóló tanácsi határozatra – a Közösség részéről jóváhagyásra kerül.

A megállapodás szövege e határozat mellékletét képezi.

2. cikk

A Tanács elnöke felhatalmazást kap, hogy kijelölje a megállapodásnak a Közösség nevében történő aláírására jogosult személy(eke)t.

3. cikk

A megállapodást annak hatálybalépéséig az azon napot követő hónap első napjától kell ideiglenesen alkalmazni, amelyen a szerződő felek írásban értesítették egymást arról, hogy az ehhez szükséges eljárásoknak eleget tettek.

4. cikk

A Tanács elnöke felhatalmazást kap, hogy a megállapodás 8. cikke (2) bekezdésében előírt értesítést megtegye.

Kelt Brüsszelben, 2006. május 5-én.

a Tanács részéről

az elnök

K.-H. GRASSER

---

MEGÁLLAPODÁS

az Európai Közösség és Új-Zéland között a légiközlekedési szolgáltatások bizonyos kérdéseiről

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉG,

egyrészről, valamint

ÚJ-ZÉLAND,

másrészről,

(a továbbiakban: a szerződő felek),

MEGÁLLAPÍTVA, hogy az Európai Közösség számos tagállama és Új-Zéland között olyan kétoldalú, légiközlekedési szolgáltatásokról szóló megállapodások jöttek létre, amelyek az európai közösségi joggal ellentétes rendelkezéseket tartalmaznak,

MEGÁLLAPÍTVA, hogy az Európai Közösség kizárólagos hatáskörrel rendelkezik számos olyan kérdést illetően, amelyre az Európai Közösség tagállamai és harmadik országok között létrejött kétoldalú, légiközlekedési szolgáltatásokról szóló megállapodások kiterjedhetnek,

MEGÁLLAPÍTVA, hogy a közösségi jog szerint a valamely tagállamban székhellyel rendelkező közösségi légi fuvarozóknak joguk van az adott tagállam és a harmadik országok közötti légi útvonalakhoz való, megkülönböztetéstől mentes hozzáféréshez,

TEKINTETTEL az Európai Közösség és meghatározott harmadik országok között létrejött megállapodásokra, amelyek a közösségi joggal összhangban az ilyen harmadik országok állampolgárai számára lehetővé teszik, hogy az Európai Közösség tagállamai által engedélyezett légiközlekedési vállalatokban tulajdonjogot szerezzenek,

FELISMERVE, hogy az Európai Közösség tagállamai és Új-Zéland között létrejött kétoldalú, légiközlekedési szolgáltatásokról szóló megállapodások azon rendelkezéseit, amelyek a közösségi joggal ellentétesek, az Európai Közösség és Új-Zéland közötti légi szolgáltatások rendezett jogi hátterének létrehozása és az ilyen légiközlekedési szolgáltatások folytonosságának fenntartása érdekében teljes összhangba kell hozni a közösségi joggal,

MEGÁLLAPÍTVA, hogy az Európai Közösségnek e megállapodásban nem célja az Európai Közösség és Új-Zéland közötti légi forgalom mértékének növelése, a közösségi légi fuvarozók és Új-Zéland légi fuvarozói közti egyensúly befolyásolása, vagy a meglévő kétoldalú, légiközlekedési szolgáltatásokról szóló megállapodások rendelkezéseinek a forgalmi jogok tekintetében történő módosítása,

A KÖVETKEZŐKBEN ÁLLAPODTAK MEG:

1. cikk

Általános rendelkezések

(1)   E megállapodás alkalmazásában „tagállamok”: az Európai Közösség tagállamai; a „szerződő fél”: a megállapodás szerződő fele; „a fél”: a vonatkozó kétoldalú, légiközlekedési szolgáltatásokról szóló megállapodás szerződő fele; „a légi fuvarozó” vonatkozhat a légitársaságra is; „az Európai Közösség területe”: azon tagállamok területe, amelyekre az Európai Közösséget létrehozó szerződés alkalmazandó.

(2)   Az I. mellékletben felsorolt valamennyi megállapodásban az adott megállapodásban szerződő félként szereplő tagállam állampolgáraira való hivatkozásokat az Európai Közösség tagállamainak állampolgáraira való hivatkozásként kell értelmezni.

(3)   Az I. mellékletben felsorolt valamennyi megállapodásban az adott megállapodásban szerződő félként szereplő tagállam légi fuvarozóira vagy légitársaságaira való hivatkozásokat az Európai Közösség tagállam által kijelölt légi fuvarozókra vagy légitársaságokra való hivatkozásként kell értelmezni.

2. cikk

Kijelölés, engedélyezés, visszavonás

(1)   A II. melléklet a), illetve b) pontjában felsorolt cikkek vonatkozó rendelkezései helyébe az e cikk (3) és (4) bekezdésének rendelkezései lépnek a légi fuvarozóknak az érintett tagállam általi kijelölése, a légi fuvarozók részére az Új-Zéland által megadott engedélyek és jogosítványok, valamint ezen engedélyek vagy jogosítványok megtagadása, visszavonása, felfüggesztése vagy korlátozása tekintetében.

(2)   A II. melléklet a), illetve b) pontjában felsorolt cikkek vonatkozó rendelkezései helyébe az e cikk (3) illetőleg a (4) bekezdésének rendelkezései lépnek a légi fuvarozók Új-Zéland általi kijelölése, a légi fuvarozók részére az érintett tagállam által megadott engedélyek és jogosítványok, valamint ezen engedélyek vagy jogosítványok megtagadása, visszavonása, felfüggesztése vagy korlátozása tekintetében.

(3)   A kijelölés kézhezvételekor és a kijelölt légi fuvarozó(k)nak az előírt formában és módon benyújtott, működési engedélyekre és műszaki jogosítványokra irányuló kérelmeinek kézhezvételekor a másik fél a (4) és (5) bekezdésre is figyelemmel a lehető legrövidebb eljárási időn belül megadja a megfelelő engedélyeket és jogosítványokat, feltéve hogy:

| a) | tagállam által kijelölt légi fuvarozó esetében:






  i. | a légi fuvarozó székhelye az Európai Közösséget létrehozó szerződés szerinti, kijelölő tagállamban található, és az egy tagállamtól kapott, a közösségi jognak megfelelő érvényes működési engedéllyel rendelkezik; valamint |
| --- | --- | --- |

a)

tagállam által kijelölt légi fuvarozó esetében:

i.

a légi fuvarozó székhelye az Európai Közösséget létrehozó szerződés szerinti, kijelölő tagállamban található, és az egy tagállamtól kapott, a közösségi jognak megfelelő érvényes működési engedéllyel rendelkezik; valamint

| ii. | a légi fuvarozó tényleges, jogszabályok általi irányítását és ellenőrzését a légi üzemeltetői engedély kiadásáért felelős tagállam gyakorolja és tartja fenn, az illetékes légiforgalmi hatóságot pedig a kijelölésben egyértelműen meghatározzák; valamint |
| --- | --- |

ii.

a légi fuvarozó tényleges, jogszabályok általi irányítását és ellenőrzését a légi üzemeltetői engedély kiadásáért felelős tagállam gyakorolja és tartja fenn, az illetékes légiforgalmi hatóságot pedig a kijelölésben egyértelműen meghatározzák; valamint

| iii. | a légi fuvarozó gazdasági tevékenységének székhelye azon tagállam területén található, amelyiktől a működési engedélyt kapta; valamint |
| --- | --- |

iii.

a légi fuvarozó gazdasági tevékenységének székhelye azon tagállam területén található, amelyiktől a működési engedélyt kapta; valamint

| iv. | a légi fuvarozó tulajdona és tényleges irányítása közvetlenül vagy többségi tulajdon révén a tagállamok és/vagy a tagállamok állampolgárai, vagy a III. mellékletben felsorolt egyéb államok és/vagy azok állampolgárai kezében van; |
| --- | --- |

iv.

a légi fuvarozó tulajdona és tényleges irányítása közvetlenül vagy többségi tulajdon révén a tagállamok és/vagy a tagállamok állampolgárai, vagy a III. mellékletben felsorolt egyéb államok és/vagy azok állampolgárai kezében van;

| b) | egy Új-Zéland által kijelölt légi fuvarozó esetében:






  i. | a légi fuvarozó tényleges, jogszabályok általi irányítását és ellenőrzését Új-Zéland gyakorolja és tartja fenn; valamint |
| --- | --- | --- |

b)

egy Új-Zéland által kijelölt légi fuvarozó esetében:

i.

a légi fuvarozó tényleges, jogszabályok általi irányítását és ellenőrzését Új-Zéland gyakorolja és tartja fenn; valamint

| ii. | a gazdasági tevékenységének székhelye Új-Zéland, és bejegyzése is itt történt. |
| --- | --- |

ii.

a gazdasági tevékenységének székhelye Új-Zéland, és bejegyzése is itt történt.

(4)   Bármelyik félnek jogában áll a másik fél által kijelölt légi fuvarozó működési engedélyeit vagy műszaki jogosítványait megtagadni, visszavonni, felfüggeszteni vagy korlátozni, amennyiben:

| a) | tagállam által kijelölt légi fuvarozó esetén:






  i. | a légi fuvarozó székhelye nem az Európai Közösséget létrehozó szerződés szerinti, kijelölő tagállamban található, vagy nem rendelkezik a tagállamtól a közösségi jognak megfelelő érvényes működési engedéllyel; vagy |
| --- | --- | --- |

a)

tagállam által kijelölt légi fuvarozó esetén:

i.

a légi fuvarozó székhelye nem az Európai Közösséget létrehozó szerződés szerinti, kijelölő tagállamban található, vagy nem rendelkezik a tagállamtól a közösségi jognak megfelelő érvényes működési engedéllyel; vagy

| ii. | nem a légi üzemeltetői engedély kiadásáért felelős tagállam gyakorolja vagy tartja fenn a légi fuvarozó tényleges, jogszabályok általi irányítását és ellenőrzését, valamint az illetékes légiforgalmi hatóság a kijelölésben nincs egyértelműen meghatározva; vagy |
| --- | --- |

ii.

nem a légi üzemeltetői engedély kiadásáért felelős tagállam gyakorolja vagy tartja fenn a légi fuvarozó tényleges, jogszabályok általi irányítását és ellenőrzését, valamint az illetékes légiforgalmi hatóság a kijelölésben nincs egyértelműen meghatározva; vagy

| iii. | a légi fuvarozó gazdasági tevékenységének székhelye nem azon tagállam területén található, amelyiktől a működési engedélyt kapta; vagy |
| --- | --- |

iii.

a légi fuvarozó gazdasági tevékenységének székhelye nem azon tagállam területén található, amelyiktől a működési engedélyt kapta; vagy

| iv. | a légi fuvarozó tulajdona és tényleges irányítása és ellenőrzése nincsen közvetlenül vagy többségi tulajdon révén a tagállamok és/vagy a tagállamok állampolgárai, vagy a III. mellékletben felsorolt egyéb államok és/vagy azok állampolgárai kezében; vagy |
| --- | --- |

iv.

a légi fuvarozó tulajdona és tényleges irányítása és ellenőrzése nincsen közvetlenül vagy többségi tulajdon révén a tagállamok és/vagy a tagállamok állampolgárai, vagy a III. mellékletben felsorolt egyéb államok és/vagy azok állampolgárai kezében; vagy

| v. | egy, Új-Zéland és egy másik tagállam közötti kétoldalú megállapodás értelmében a légi fuvarozó már rendelkezik működési engedéllyel, és Új-Zéland igazolni tudja, hogy a légi fuvarozó ezen megállapodás szerinti közlekedési jogainak egy, e másik tagállam egy pontját érintő útvonalon való gyakorlása során az említett másik megállapodás által előírt közlekedésjogi korlátozást megsértené; vagy |
| --- | --- |

v.

egy, Új-Zéland és egy másik tagállam közötti kétoldalú megállapodás értelmében a légi fuvarozó már rendelkezik működési engedéllyel, és Új-Zéland igazolni tudja, hogy a légi fuvarozó ezen megállapodás szerinti közlekedési jogainak egy, e másik tagállam egy pontját érintő útvonalon való gyakorlása során az említett másik megállapodás által előírt közlekedésjogi korlátozást megsértené; vagy

| vi. | a kijelölt légi fuvarozó rendelkezik egy olyan tagállam által kiállított légi üzemeltetői engedéllyel, amellyel Új-Zéland nem kötött kétoldalú légiközlekedési megállapodást, és amely megtagadta az Új-Zéland által kijelölt légi fuvarozótól a közlekedési jogokat; |
| --- | --- |

vi.

a kijelölt légi fuvarozó rendelkezik egy olyan tagállam által kiállított légi üzemeltetői engedéllyel, amellyel Új-Zéland nem kötött kétoldalú légiközlekedési megállapodást, és amely megtagadta az Új-Zéland által kijelölt légi fuvarozótól a közlekedési jogokat;

| b) | egy Új-Zéland által kijelölt légi fuvarozó esetén:






  i. | a légi fuvarozó tényleges, jogszabályok általi irányítását és ellenőrzését nem Új-Zéland gyakorolja és tartja fenn; vagy |
| --- | --- | --- |

b)

egy Új-Zéland által kijelölt légi fuvarozó esetén:

i.

a légi fuvarozó tényleges, jogszabályok általi irányítását és ellenőrzését nem Új-Zéland gyakorolja és tartja fenn; vagy

| ii. | a gazdasági tevékenységének székhelye nem Új-Zéland, és bejegyzése sem itt történt. |
| --- | --- |

ii.

a gazdasági tevékenységének székhelye nem Új-Zéland, és bejegyzése sem itt történt.

(5)   A (4) bekezdés szerinti jogának gyakorlásakor és az ezen cikk (4) bekezdése a) pontjának v. és vi. alpontjában meghatározott jogainak sérelme nélkül Új-Zéland nem tehet különbséget a tagállamok légi fuvarozói között nemzetiségi alapon.

3. cikk

A jogszabályok általi irányításhoz és ellenőrzéshez kapcsolódó jogok

(1)   A II. melléklet c) pontjában felsorolt cikkek kiegészülnek az e cikk (2) bekezdésében foglalt rendelkezésekkel.

(2)   Ha egy tagállam olyan légi fuvarozót jelölt ki, amelynek jogszabályok általi irányítását és ellenőrzését egy másik tagállam gyakorolja és tartja fenn, Új-Zélandnak a légi fuvarozót kijelölő tagállam és Új-Zéland között létrejött megállapodásban foglalt biztonsági rendelkezések szerinti jogai ugyanúgy érvényesülnek a biztonsági előírásoknak az adott másik tagállam általi elfogadása, végrehajtása és betartása során, valamint az adott légi fuvarozó működési engedélye tekintetében.

4. cikk

A repülőgép-üzemanyag adóztatása

(1)   A II. melléklet d) pontjában felsorolt cikkek kiegészülnek az e cikk (2) bekezdésének rendelkezéseivel.

(2)   Bármely ellenkező értelmű rendelkezés ellenére, a II. melléklet d) pontjában felsorolt megállapodásokban foglaltak nem akadályozhatják meg a tagállamokat vagy Új-Zélandot abban, hogy megkülönböztetéstől mentesen adókat, illetékeket, vámokat vagy díjakat vessen ki a területén felvett és egy tagállam vagy Új-Zéland által kijelölt légi fuvarozó azon légi járműve által felhasznált üzemanyagra, amely a szerződő felek területének két pontja között közlekedik.

5. cikk

Viteldíjak

(1)   A II. melléklet e) pontjában felsorolt cikkek kiegészülnek az e cikk (2) bekezdésének rendelkezéseivel.

(2)   Az I. mellékletben felsorolt, és a II. melléklet e) pontjában foglalt rendelkezést tartalmazó megállapodás alapján az Új-Zéland által kijelölt légi fuvarozó(k)nak az Európai Közösségen belüli légi útvonalakon közlekedő járataira vonatkozóan kiszabott viteldíjak a közösségi jog hatálya alá tartoznak. A közösségi jog megkülönböztetés nélkül kerül alkalmazásra.

(3)   Az I. mellékletben felsorolt, és a II. melléklet e) pontjában foglalt rendelkezést tartalmazó megállapodás alapján a tagállam által kijelölt légi fuvarozó(k)nak a teljes egészében Új-Zélandon belüli légi útvonalakon közlekedő járataira vonatkozóan kiszabott viteldíjak az új-zélandi jog hatálya alá tartoznak. Az új-zélandi jog megkülönböztetés nélkül kerül alkalmazásra.

6. cikk

A megállapodás mellékletei

E megállapodás mellékletei a megállapodás szerves részét képezik.

7. cikk

Felülvizsgálat vagy módosítás

A szerződő felek kölcsönös megegyezés alapján bármikor felülvizsgálhatják vagy módosíthatják ezt a megállapodást.

8. cikk

Hatálybalépés

(1)   Ez a megállapodás azon a napon lép hatályba, amikor a szerződő felek írásban értesítették egymást arról, hogy a megállapodás hatálybalépéséhez szükséges vonatkozó belső eljárásoknak eleget tettek.

(2)   Az (1) bekezdéstől eltérve a szerződő felek megegyeznek abban, hogy az azt a napot követő első hónap első napjától, amikor a szerződő felek értesítik egymást, hogy a szükséges eljárások lezárultak, e megállapodást ideiglenesen alkalmazzák.

(3)   A tagállamok és Új-Zéland között létrejött azon megállapodásokat és egyéb szerződéseket, amelyek e megállapodás aláírásának napján még nem léptek hatályba, és amelyeket nem alkalmaznak ideiglenesen, az I. melléklet b) pontja sorolja fel. Ezt a megállapodást minden ilyen megállapodásra és szerződésre azok hatálybalépésének vagy ideiglenes alkalmazásának napjától alkalmazni kell.

9. cikk

A megállapodás megszűnése

(1)   Ha az I. mellékletben felsorolt valamelyik megállapodás hatályát veszti, e megállapodás minden olyan rendelkezése, amely az I. mellékletben felsorolt szóban forgó megállapodásra vonatkozik, szintén hatályát veszti.

(2)   Abban az esetben, ha az I. mellékletben felsorolt összes megállapodás hatályát veszti, ez a megállapodás is hatályát veszti.

FENTIEK HITELÉÜL, az alulírott, erre kellően feljogosított meghatalmazottak aláírták ezt a megállapodást.

Kelt Brüsszelben, a kettőezer-hatodik év június havának huszonegyedik napján, két-két eredeti példányban angol, cseh, dán, észt, finn, francia, görög, holland, lengyel, lett, litván, magyar, máltai, német, olasz, portugál, spanyol, svéd, szlovák és szlovén nyelven. Eltérés esetén az angol nyelvű szöveg az irányadó.

Por la Comunidad Europea

Za Evropské společenství

For Det Europæiske Fællesskab

Für die Europäische Gemeinschaft

Euroopa Ühenduse nimel

Για την Ευρωπαϊκή Κοινότητα

For the European Community

Pour la Communauté européenne

Per la Comunità europea

Eiropas Kopienas vārdā

Europos bendrijos vardu

Az Európai Közösség részéről

Għall-Komunità Ewropea

Voor de Europese Gemeenschap

W imieniu Wspólnoty Europejskiej

Pela Comunidade Europeia

Za Európske spoločenstvo

Za Evropsko skupnost

Euroopan yhteisön puolesta

För Europeiska gemenskapen

Image

Image

Por Nueva Zelanda

Za Nový Zéland

For New Zealand

Für Neuseeland

Uus-Meremaa nimel

Για τη Νέα Ζηλανδíα

For New Zealand

Pour la Nouvelle-Zélande

Per la Nuova Zelanda

Jaunzēlandes vārdā

Naujosios Zelandijos vardu

Új-Zéland részéről

Għan-New Zealand

Voor Nieuw-Zeeland

W imieniu Nowej Zelandii

Pela Nova Zelândia

Za Nový Zéland

Za Novo Zelandijo

Uuden-Seelannin puolesta

För Nya Zeeland

Image

I. MELLÉKLET

A megállapodás 1. cikkében említett megállapodások jegyzéke

| a) | Az Új-Zéland és az Európai Közösség tagállamai között létrejött kétoldalú, légiközlekedési szolgáltatásokról szóló megállapodások, amelyeket e megállapodás aláírásának napján már megkötöttek, aláírtak és/vagy ideiglenesen alkalmaznak






  — | Az Osztrák Köztársaság kormánya és Új-Zéland kormánya között a légiközlekedési szolgáltatásokról létrejött megállapodás, kelt Bécsben, 2002. március 14-én (a továbbiakban: az Új-Zéland–Ausztria megállapodás); |
| --- | --- | --- |

a)

Az Új-Zéland és az Európai Közösség tagállamai között létrejött kétoldalú, légiközlekedési szolgáltatásokról szóló megállapodások, amelyeket e megállapodás aláírásának napján már megkötöttek, aláírtak és/vagy ideiglenesen alkalmaznak

—

Az Osztrák Köztársaság kormánya és Új-Zéland kormánya között a légiközlekedési szolgáltatásokról létrejött megállapodás, kelt Bécsben, 2002. március 14-én (a továbbiakban: az Új-Zéland–Ausztria megállapodás);

| — | A Belga Királyság kormánya és Új-Zéland kormánya között a légiközlekedési szolgáltatásokról létrejött megállapodás, kelt Wellingtonban, 1999. június 4-én (a továbbiakban: az Új-Zéland–Belgium megállapodás); |
| --- | --- |

—

A Belga Királyság kormánya és Új-Zéland kormánya között a légiközlekedési szolgáltatásokról létrejött megállapodás, kelt Wellingtonban, 1999. június 4-én (a továbbiakban: az Új-Zéland–Belgium megállapodás);

| — | A Dán Királyság és Új-Zéland között a légiközlekedési szolgáltatásokról létrejött megállapodás, kelt Wellingtonban, 2001. február 7-én (a továbbiakban: az Új-Zéland–Dánia megállapodás).
  Kiegészítve a Scandinavian Airlines System (SAS) vonatkozásában a skandináv országok között létrejött együttműködésről szóló megállapodással, kelt Wellingtonban, 2001. február 7-én; |
| --- | --- |

—

A Dán Királyság és Új-Zéland között a légiközlekedési szolgáltatásokról létrejött megállapodás, kelt Wellingtonban, 2001. február 7-én (a továbbiakban: az Új-Zéland–Dánia megállapodás).

Kiegészítve a Scandinavian Airlines System (SAS) vonatkozásában a skandináv országok között létrejött együttműködésről szóló megállapodással, kelt Wellingtonban, 2001. február 7-én;

| — | A Francia Köztársaság kormánya és Új-Zéland kormánya között a légiközlekedési szolgáltatásokról létrejött megállapodás, kelt Párizsban, 1967. november 9-én (a továbbiakban: az Új-Zéland–Franciaország megállapodás).
  Legutóbb az 1971. augusztus 9-én kelt jegyzékváltással módosítva; |
| --- | --- |

—

A Francia Köztársaság kormánya és Új-Zéland kormánya között a légiközlekedési szolgáltatásokról létrejött megállapodás, kelt Párizsban, 1967. november 9-én (a továbbiakban: az Új-Zéland–Franciaország megállapodás).

Legutóbb az 1971. augusztus 9-én kelt jegyzékváltással módosítva;

| — | A Német Szövetségi Köztársaság kormánya és Új-Zéland kormánya között a légiközlekedési szolgáltatásokról létrejött, módosított megállapodás, kelt Bonnban, 1987. november 2-án (a továbbiakban: az Új-Zéland–Németország megállapodás); |
| --- | --- |

—

A Német Szövetségi Köztársaság kormánya és Új-Zéland kormánya között a légiközlekedési szolgáltatásokról létrejött, módosított megállapodás, kelt Bonnban, 1987. november 2-án (a továbbiakban: az Új-Zéland–Németország megállapodás);

| — | Az Írország kormánya és Új-Zéland kormánya között a légiközlekedési szolgáltatásokról létrejött megállapodás, kelt Dublinban, 1999. május 27-én (a továbbiakban: az Új-Zéland–Írország megállapodás); |
| --- | --- |

—

Az Írország kormánya és Új-Zéland kormánya között a légiközlekedési szolgáltatásokról létrejött megállapodás, kelt Dublinban, 1999. május 27-én (a továbbiakban: az Új-Zéland–Írország megállapodás);

| — | Az Új-Zéland kormánya és az Olasz Köztársaság kormánya között a légiközlekedési szolgáltatásokról létrejött megállapodás, kelt Rómában, 2001 szeptemberében (a továbbiakban: az Új-Zéland–Olaszország megállapodás); |
| --- | --- |

—

Az Új-Zéland kormánya és az Olasz Köztársaság kormánya között a légiközlekedési szolgáltatásokról létrejött megállapodás, kelt Rómában, 2001 szeptemberében (a továbbiakban: az Új-Zéland–Olaszország megállapodás);

| — | A Luxemburgi Nagyhercegség kormánya és Új-Zéland kormánya között a légiközlekedési szolgáltatásokról létrejött megállapodás, kelt Wellingtonban, 1992. november 2-án (a továbbiakban: az Új-Zéland–Luxemburg megállapodás); |
| --- | --- |

—

A Luxemburgi Nagyhercegség kormánya és Új-Zéland kormánya között a légiközlekedési szolgáltatásokról létrejött megállapodás, kelt Wellingtonban, 1992. november 2-án (a továbbiakban: az Új-Zéland–Luxemburg megállapodás);

| — | Az Új-Zéland kormánya és a Holland Királyság kormánya között a területeik között és azokon túli légiközlekedési szolgáltatásokról létrejött megállapodás-tervezet, amelyet Hágában, 1999. május 11-én aláírt egyetértési nyilatkozat mellékleteként csatoltak (a továbbiakban: az Új-Zéland–Hollandia megállapodás-tervezet); |
| --- | --- |

—

Az Új-Zéland kormánya és a Holland Királyság kormánya között a területeik között és azokon túli légiközlekedési szolgáltatásokról létrejött megállapodás-tervezet, amelyet Hágában, 1999. május 11-én aláírt egyetértési nyilatkozat mellékleteként csatoltak (a továbbiakban: az Új-Zéland–Hollandia megállapodás-tervezet);

| — | A Spanyol Királyság és Új-Zéland között a légiközlekedési szolgáltatásokról létrejött megállapodás, kelt Madridban, 2002. május 6-án (a továbbiakban: az Új-Zéland–Spanyolország megállapodás); |
| --- | --- |

—

A Spanyol Királyság és Új-Zéland között a légiközlekedési szolgáltatásokról létrejött megállapodás, kelt Madridban, 2002. május 6-án (a továbbiakban: az Új-Zéland–Spanyolország megállapodás);

| — | A Svéd Királyság és Új-Zéland között a légiközlekedési szolgáltatásokról létrejött megállapodás, kelt Wellingtonban, 2001. február 7-én (a továbbiakban: az Új-Zéland–Svédország megállapodás).
  Kiegészítve a Scandinavian Airlines System (SAS) vonatkozásában a skandináv országok között létrejött együttműködésről szóló megállapodással, kelt Wellingtonban, 2001. február 7-én. |
| --- | --- |

—

A Svéd Királyság és Új-Zéland között a légiközlekedési szolgáltatásokról létrejött megállapodás, kelt Wellingtonban, 2001. február 7-én (a továbbiakban: az Új-Zéland–Svédország megállapodás).

Kiegészítve a Scandinavian Airlines System (SAS) vonatkozásában a skandináv országok között létrejött együttműködésről szóló megállapodással, kelt Wellingtonban, 2001. február 7-én.

| b) | Légiközlekedési szolgáltatásokról létrejött megállapodások és egyéb szerződések, amelyeket Új-Zéland és az Európai Közösség tagállamai parafáltak vagy aláírtak, és amelyek e megállapodás aláírásának napján még nem léptek hatályba, és amelyeket nem alkalmaznak ideiglenesen. |
| --- | --- |

b)

Légiközlekedési szolgáltatásokról létrejött megállapodások és egyéb szerződések, amelyeket Új-Zéland és az Európai Közösség tagállamai parafáltak vagy aláírtak, és amelyek e megállapodás aláírásának napján még nem léptek hatályba, és amelyeket nem alkalmaznak ideiglenesen.

II. MELLÉKLET

Az I. mellékletben felsorolt megállapodásokban szereplő és e E megállapodás 2–5. cikkében említett cikkek jegyzéke

| a) | Tagállam általi kijelölés:






  — | az Új-Zéland–Ausztria megállapodás 3. cikke, |
| --- | --- | --- |

a)

Tagállam általi kijelölés:

—

az Új-Zéland–Ausztria megállapodás 3. cikke,

| — | az Új-Zéland–Belgium megállapodás 4. cikke, |
| --- | --- |

—

az Új-Zéland–Belgium megállapodás 4. cikke,

| — | az Új-Zéland–Dánia megállapodás 3. cikke, |
| --- | --- |

—

az Új-Zéland–Dánia megállapodás 3. cikke,

| — | az Új-Zéland–Németország megállapodás 3. cikke (1), |
| --- | --- |

—

az Új-Zéland–Németország megállapodás 3. cikke (1),

| — | az Új-Zéland–Írország megállapodás 3. cikke (1), |
| --- | --- |

—

az Új-Zéland–Írország megállapodás 3. cikke (1),

| — | az Új-Zéland–Olaszország megállapodás 4. cikke (1), |
| --- | --- |

—

az Új-Zéland–Olaszország megállapodás 4. cikke (1),

| — | az Új-Zéland–Luxemburg megállapodás 3. cikke (1), |
| --- | --- |

—

az Új-Zéland–Luxemburg megállapodás 3. cikke (1),

| — | az Új-Zéland–Hollandia megállapodástervezet 4. cikke (1), |
| --- | --- |

—

az Új-Zéland–Hollandia megállapodástervezet 4. cikke (1),

| — | az Új-Zéland–Spanyolország megállapodás 3. cikke, |
| --- | --- |

—

az Új-Zéland–Spanyolország megállapodás 3. cikke,

| — | az Új-Zéland–Svédország megállapodás 3. cikke; |
| --- | --- |

—

az Új-Zéland–Svédország megállapodás 3. cikke;

| b) | Az engedélyek vagy jogosítványok megtagadása, visszavonása, felfüggesztése vagy korlátozása:






  — | az Új-Zéland–Ausztria megállapodás 4. cikke, |
| --- | --- | --- |

b)

Az engedélyek vagy jogosítványok megtagadása, visszavonása, felfüggesztése vagy korlátozása:

—

az Új-Zéland–Ausztria megállapodás 4. cikke,

| — | az Új-Zéland–Belgium megállapodás 5. cikke, |
| --- | --- |

—

az Új-Zéland–Belgium megállapodás 5. cikke,

| — | az Új-Zéland–Dánia megállapodás 4. cikke, |
| --- | --- |

—

az Új-Zéland–Dánia megállapodás 4. cikke,

| — | az Új-Zéland–Franciaország megállapodás 8. cikke (1), |
| --- | --- |

—

az Új-Zéland–Franciaország megállapodás 8. cikke (1),

| — | az Új-Zéland–Németország megállapodás 4. cikke (1), |
| --- | --- |

—

az Új-Zéland–Németország megállapodás 4. cikke (1),

| — | az Új-Zéland–Írország megállapodás 4. cikke (1), |
| --- | --- |

—

az Új-Zéland–Írország megállapodás 4. cikke (1),

| — | az Új-Zéland–Olaszország megállapodás 5. cikke (1), |
| --- | --- |

—

az Új-Zéland–Olaszország megállapodás 5. cikke (1),

| — | az Új-Zéland–Luxemburg megállapodás 4. cikke (1), |
| --- | --- |

—

az Új-Zéland–Luxemburg megállapodás 4. cikke (1),

| — | az Új-Zéland–Hollandia megállapodástervezet 5. cikke (1), |
| --- | --- |

—

az Új-Zéland–Hollandia megállapodástervezet 5. cikke (1),

| — | az Új-Zéland–Spanyolország megállapodás 4. cikke, |
| --- | --- |

—

az Új-Zéland–Spanyolország megállapodás 4. cikke,

| — | az Új-Zéland–Svédország megállapodás 4. cikke; |
| --- | --- |

—

az Új-Zéland–Svédország megállapodás 4. cikke;

| c) | Jogszabályok általi irányítás és ellenőrzés:






  — | az Új-Zéland–Ausztria megállapodás 6. cikke, |
| --- | --- | --- |

c)

Jogszabályok általi irányítás és ellenőrzés:

—

az Új-Zéland–Ausztria megállapodás 6. cikke,

| — | az Új-Zéland–Belgium megállapodás 7. cikke, |
| --- | --- |

—

az Új-Zéland–Belgium megállapodás 7. cikke,

| — | az Új-Zéland–Dánia megállapodás 13. cikke, |
| --- | --- |

—

az Új-Zéland–Dánia megállapodás 13. cikke,

| — | az Új-Zéland–Németország megállapodás 11a. cikke, |
| --- | --- |

—

az Új-Zéland–Németország megállapodás 11a. cikke,

| — | az Új-Zéland–Írország megállapodás 6. cikke, |
| --- | --- |

—

az Új-Zéland–Írország megállapodás 6. cikke,

| — | az Új-Zéland–Olaszország megállapodás 11. cikke, |
| --- | --- |

—

az Új-Zéland–Olaszország megállapodás 11. cikke,

| — | az Új-Zéland–Luxemburg megállapodás 6. cikke, |
| --- | --- |

—

az Új-Zéland–Luxemburg megállapodás 6. cikke,

| — | az Új-Zéland–Hollandia megállapodástervezet 12. cikke, |
| --- | --- |

—

az Új-Zéland–Hollandia megállapodástervezet 12. cikke,

| — | az Új-Zéland–Spanyolország megállapodás 11. cikke, |
| --- | --- |

—

az Új-Zéland–Spanyolország megállapodás 11. cikke,

| — | az Új-Zéland–Svédország megállapodás 13. cikke; |
| --- | --- |

—

az Új-Zéland–Svédország megállapodás 13. cikke;

| d) | A repülőgép-üzemanyag adóztatása:






  — | az Új-Zéland–Ausztria megállapodás 7. cikke, |
| --- | --- | --- |

d)

A repülőgép-üzemanyag adóztatása:

—

az Új-Zéland–Ausztria megállapodás 7. cikke,

| — | az Új-Zéland–Belgium megállapodás 10. cikke, |
| --- | --- |

—

az Új-Zéland–Belgium megállapodás 10. cikke,

| — | az Új-Zéland–Dánia megállapodás 5. cikke, |
| --- | --- |

—

az Új-Zéland–Dánia megállapodás 5. cikke,

| — | az Új-Zéland–Franciaország megállapodás 6. cikke, |
| --- | --- |

—

az Új-Zéland–Franciaország megállapodás 6. cikke,

| — | az Új-Zéland–Németország megállapodás 6. cikke, |
| --- | --- |

—

az Új-Zéland–Németország megállapodás 6. cikke,

| — | az Új-Zéland–Írország megállapodás 9. cikke, |
| --- | --- |

—

az Új-Zéland–Írország megállapodás 9. cikke,

| — | az Új-Zéland–Olaszország megállapodás 6. cikke, |
| --- | --- |

—

az Új-Zéland–Olaszország megállapodás 6. cikke,

| — | az Új-Zéland–Luxemburg megállapodás 8. cikke, |
| --- | --- |

—

az Új-Zéland–Luxemburg megállapodás 8. cikke,

| — | az Új-Zéland–Hollandia megállapodástervezet 10. cikke, |
| --- | --- |

—

az Új-Zéland–Hollandia megállapodástervezet 10. cikke,

| — | az Új-Zéland–Spanyolország megállapodás 5. cikke, |
| --- | --- |

—

az Új-Zéland–Spanyolország megállapodás 5. cikke,

| — | az Új-Zéland–Svédország megállapodás 5. cikke; |
| --- | --- |

—

az Új-Zéland–Svédország megállapodás 5. cikke;

| e) | Viteldíjak az Európai Közösségen belül:






  — | az Új-Zéland–Ausztria megállapodás 11. cikke, |
| --- | --- | --- |

e)

Viteldíjak az Európai Közösségen belül:

—

az Új-Zéland–Ausztria megállapodás 11. cikke,

| — | az Új-Zéland–Belgium megállapodás 13. cikke, |
| --- | --- |

—

az Új-Zéland–Belgium megállapodás 13. cikke,

| — | az Új-Zéland–Dánia megállapodás 9. cikke, |
| --- | --- |

—

az Új-Zéland–Dánia megállapodás 9. cikke,

| — | az Új-Zéland–Franciaország megállapodás 10. cikke, |
| --- | --- |

—

az Új-Zéland–Franciaország megállapodás 10. cikke,

| — | az Új-Zéland–Németország megállapodás 10. cikke, |
| --- | --- |

—

az Új-Zéland–Németország megállapodás 10. cikke,

| — | az Új-Zéland–Írország megállapodás 12. cikke, |
| --- | --- |

—

az Új-Zéland–Írország megállapodás 12. cikke,

| — | az Új-Zéland–Olaszország megállapodás 8. cikke, |
| --- | --- |

—

az Új-Zéland–Olaszország megállapodás 8. cikke,

| — | az Új-Zéland–Luxemburg megállapodás 10. cikke, |
| --- | --- |

—

az Új-Zéland–Luxemburg megállapodás 10. cikke,

| — | az Új-Zéland–Hollandia megállapodástervezet 6. cikke, |
| --- | --- |

—

az Új-Zéland–Hollandia megállapodástervezet 6. cikke,

| — | az Új-Zéland–Spanyolország megállapodás 7. cikke, |
| --- | --- |

—

az Új-Zéland–Spanyolország megállapodás 7. cikke,

| — | az Új-Zéland–Svédország megállapodás 9. cikke. |
| --- | --- |

—

az Új-Zéland–Svédország megállapodás 9. cikke.

---

(1)  E megállapodás 2. cikkének (2) bekezdését nem kell alkalmazni e rendelkezésekre.

III. MELLÉKLET

Az e megállapodás 2. cikkében említett egyéb államok jegyzéke

| a) | Az Izlandi Köztársaság (az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás értelmében); |
| --- | --- |

a)

Az Izlandi Köztársaság (az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás értelmében);

| b) | A Liechtensteini Hercegség (az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás értelmében); |
| --- | --- |

b)

A Liechtensteini Hercegség (az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás értelmében);

| c) | A Norvég Királyság (az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás értelmében); |
| --- | --- |

c)

A Norvég Királyság (az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás értelmében);

| d) | A Svájci Államszövetség (az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti légiközlekedési megállapodás értelmében). |
| --- | --- |

d)

A Svájci Államszövetség (az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti légiközlekedési megállapodás értelmében).

---

Az Európai Unióról szóló szerződés V. címe alapján elfogadott jogi aktusok

| 6.7.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 184/34 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 184/34

---

A TANÁCS HATÁROZATA

(2005. november 21.)

az Európai Unió és az Izlandi Köztársaság közötti, a minősített információ cseréjére vonatkozó biztonsági eljárásokról szóló megállapodás megkötéséről

(2006/467/KKBP)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 24. és 38. cikkére,

tekintettel az elnökség ajánlására,

mivel:

| (1) | A Tanács 2003. november 27–28-i ülésén úgy határozott, hogy felhatalmazza az elnökséget arra, hogy a főtitkár/főképviselő segítségével az Európai Unióról szóló szerződés 24. és 38. cikkének megfelelően tárgyalásokat kezdjen meghatározott harmadik országokkal annak érdekében, hogy az Európai Unió azok mindegyikével megállapodást kössön a minősített információ cseréjére vonatkozó biztonsági eljárásokról. |
| --- | --- |

(1)

A Tanács 2003. november 27–28-i ülésén úgy határozott, hogy felhatalmazza az elnökséget arra, hogy a főtitkár/főképviselő segítségével az Európai Unióról szóló szerződés 24. és 38. cikkének megfelelően tárgyalásokat kezdjen meghatározott harmadik országokkal annak érdekében, hogy az Európai Unió azok mindegyikével megállapodást kössön a minősített információ cseréjére vonatkozó biztonsági eljárásokról.

| (2) | A tárgyalások megkezdésére vonatkozó felhatalmazást követően az elnökség a főtitkár/főképviselő segítségével megállapodást kötött az Izlandi Köztársasággal a minősített információ cseréjére vonatkozó biztonsági eljárásokról. |
| --- | --- |

(2)

A tárgyalások megkezdésére vonatkozó felhatalmazást követően az elnökség a főtitkár/főképviselő segítségével megállapodást kötött az Izlandi Köztársasággal a minősített információ cseréjére vonatkozó biztonsági eljárásokról.

| (3) | A megállapodást jóvá kell hagyni, |
| --- | --- |

(3)

A megállapodást jóvá kell hagyni,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

1. cikk

Az Európai Unió és az Izlandi Köztársaság közötti, a minősített információ cseréjére vonatkozó biztonsági eljárásokról szóló megállapodást a Tanács az Európai Unió nevében jóváhagyja.

A megállapodás szövegét csatolták e határozathoz.

2. cikk

A Tanács elnöke felhatalmazást kap, hogy kijelölje a megállapodásnak az Európai Uniót jogilag kötelező aláírására jogosult személyt.

3. cikk

Ez a határozat elfogadásának napján lép hatályba.

4. cikk

Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.

Kelt Brüsszelben, 2005. november 21-én.

a Tanács részéről

az elnök

J. STRAW

---

FORDÍTÁS

MEGÁLLAPODÁS

az Európai Unió és az Izlandi Köztársaság között a minősített információ cseréjére vonatkozó biztonsági eljárásokról

AZ IZLANDI KÖZTÁRSASÁG,

egyrészről, és

AZ EURÓPAI UNIÓ (a továbbiakban: EU), amelyet az Európai Unió Tanácsának elnöksége képvisel,

másrészről,

a továbbiakban: a Felek,

TEKINTETTEL ARRA, hogy mind az Izlandi Köztársaság, mind az Európai Unió célja, hogy saját biztonságát minden formában megerősítse, valamint gondoskodjék polgárai magas szintű biztonságáról a biztonság térségén belül,

TEKINTETTEL ARRA, hogy Ukrajna és az EU egyetért abban, hogy biztonsági vonatkozású, közös érdekű kérdéseket illetően konzultációkat kell folytatniuk egymással és fejleszteniük kell az együttműködést,

TEKINTETTEL ARRA, hogy ebben az összefüggésben mindez szükségessé teszi a minősített információ az Izlandi Köztársaság és az EU közötti folyamatos cseréjét,

FELISMERVE, hogy a teljes és hatékony konzultáció és együttműködés szükségessé teheti az izlandi és az EU-s minősített információhoz vagy anyaghoz való hozzáférést, valamint a minősített információnak és az ahhoz kapcsolódó anyagoknak az Izlandi Köztársaság és az EU közötti cseréjét,

TUDATÁBAN ANNAK, hogy a minősített információhoz és az ahhoz kapcsolódó anyagokhoz való hozzáférés, valamint azok cseréje megfelelő biztonsági intézkedéseket tesz szükségessé,

A KÖVETKEZŐKBEN ÁLLAPODTAK MEG:

1. cikk

Annak érdekében, hogy a Felek biztonságának minden formában való megerősítésére irányuló célkitűzés megvalósuljon, e megállapodás a Felek által egymásnak átadott, illetve a közöttük kicserélt minősített információ vagy anyag bármely formájára vonatkozik.

2. cikk

E megállapodás alkalmazásában a minősített információ: minden olyan információ (nevezetesen: ismeret, amely bármely formában átadható), illetve anyag, amely előírás szerint védelmet élvez a jogosulatlan közzététellel szemben, és amely ezt a védelmet biztonsági minősítési eljárás során kapta (a továbbiakban: minősített információ).

3. cikk

E megállapodás alkalmazásában az EU: az Európai Unió Tanácsa (a továbbiakban: a Tanács), a főtitkár/főképviselő és a Tanács Főtitkársága, valamint az Európai Közösségek Bizottsága (a továbbiakban: a Bizottság).

4. cikk

Mindkét Fél köteles:

| a) | védeni és biztosítani az e megállapodás hatálya alá tartozó, a másik Fél által átadott vagy a Felek közt kicserélt minősített információt; |
| --- | --- |

a)

védeni és biztosítani az e megállapodás hatálya alá tartozó, a másik Fél által átadott vagy a Felek közt kicserélt minősített információt;

| b) | biztosítani, hogy az e megállapodás hatálya alá tartozó, átadott vagy kicserélt minősített információnak az átadó Fél által kiadott biztonsági minősítése megmaradjon. Az átvevő Fél – a 11. és 12. cikk alapján létrehozandó biztonsági szabályokban meghatározottak szerint – a minősített információt a megfelelő biztonsági minősítésű információra vagy anyagra vonatkozó saját biztonsági szabályaiban meghatározott rendelkezések szerint védi és biztosítja; |
| --- | --- |

b)

biztosítani, hogy az e megállapodás hatálya alá tartozó, átadott vagy kicserélt minősített információnak az átadó Fél által kiadott biztonsági minősítése megmaradjon. Az átvevő Fél – a 11. és 12. cikk alapján létrehozandó biztonsági szabályokban meghatározottak szerint – a minősített információt a megfelelő biztonsági minősítésű információra vagy anyagra vonatkozó saját biztonsági szabályaiban meghatározott rendelkezések szerint védi és biztosítja;

| c) | az e megállapodás hatálya alá tartozó minősített információt kizárólag a kibocsátó által meghatározott célra, valamint olyan célra felhasználni, amely célból az információt átadták vagy kicserélték; |
| --- | --- |

c)

az e megállapodás hatálya alá tartozó minősített információt kizárólag a kibocsátó által meghatározott célra, valamint olyan célra felhasználni, amely célból az információt átadták vagy kicserélték;

| d) | tartózkodni az e megállapodás hatálya alá tartozó minősített információ harmadik személyek, illetve a 3. cikkben nem említett bármely EU-intézmény vagy egység számára való, a kibocsátó előzetes engedélye nélküli felfedésétől. |
| --- | --- |

d)

tartózkodni az e megállapodás hatálya alá tartozó minősített információ harmadik személyek, illetve a 3. cikkben nem említett bármely EU-intézmény vagy egység számára való, a kibocsátó előzetes engedélye nélküli felfedésétől.

5. cikk

(1)   Minősített információt a kibocsátói ellenőrzés elvének megfelelően az egyik Fél, az „átadó Fél” fedhet fel vagy bocsáthat ki a másik Fél, a „fogadó Fél” részére.

(2)   Az e megállapodás részeseitől eltérő személyek részére való átadásról az átadó Fél hozzájárulását követően a fogadó Fél határoz a minősített információ felfedéséről vagy átadásáról a biztonsági szabályzatában meghatározott kibocsátói ellenőrzés elvének megfelelően.

(3)   A fenti (1) és (2) bekezdés végrehajtása során semmiféle általános átadás nem lehetséges, kivéve, ha a működési követelményekre vonatkozó információk egyes különleges kategóriái vonatkozásában a Felek megfelelő eljárásokat hoznak létre és fogadnak el.

6. cikk

Annak biztosítása érdekében, hogy az e megállapodás hatálya alá tartozó minősített információk azonos szintű védelemben részesüljenek, mindkét Fél, és ezeknek a 3. cikkben meghatározott egységei olyan biztonsági alapelvekre és minimumszabályokra épülő biztonsági szervezetet és biztonsági programokat hoznak létre, amelyeket a Feleknek a 11. és 12. cikk alapján létrehozandó biztonsági rendszereiben kell végrehajtani.

7. cikk

(1)   A Felek biztosítják, hogy minden olyan személyt, akinek hivatalos feladatai ellátásához hozzáférés szükséges, illetve akinek feladatai és hatáskörei lehetővé tehetik az e megállapodás alapján átadott vagy kicserélt minősített információhoz való hozzáférést, az ilyen információhoz való hozzáférés engedélyezését megelőzően megfelelő biztonsági ellenőrzésnek vetik alá.

(2)   A biztonsági ellenőrzési eljárásokat úgy kell kidolgozni, hogy azok alapján – figyelemmel az ellenőrzött személy lojalitására, szavahihetőségére és megbízhatóságára – megállapítható legyen, hogy e személy hozzáférhet-e minősített információhoz.

8. cikk

A Felek kölcsönösen segítik egymást az e megállapodás hatálya alá tartozó minősített információ biztonsága és a közös biztonsági érdekű kérdések vonatkozásában. A kölcsönös biztonsági konzultációkat és ellenőrzéseket a 11. cikkben meghatározott hatóságok végzik el, a 11. és 12. cikk alapján a saját felelősségi körükben létrehozandó biztonsági szabályzatok hatékonyságának értékelése céljából.

9. cikk

(1)   E megállapodás alkalmazásában:

| a) | Az EU vonatkozásában:
  a Tanácsnak címzett leveleket a következő címre kell küldeni:





  Council of the European Union |
| --- | --- |
| Chief Registry Officer |
| Rue de la Loi/Wetstraat, 175 |
| B-1048 Brussels |

a)

Az EU vonatkozásában:

a Tanácsnak címzett leveleket a következő címre kell küldeni:

Council of the European Union

Chief Registry Officer

Rue de la Loi/Wetstraat, 175

B-1048 Brussels

.

A (2) bekezdésre figyelemmel a Tanács vezető iktatási tisztviselője minden levelet továbbít a tagállamoknak és az Európai Közösségek Bizottságának.

| b) | Az Izlandi Köztársaság vonatkozásában:
  valamennyi levelet az Izlandi Köztársaság Külügyminisztériuma Politikai Osztálya igazgatójának kell címezni, és, adott esetben, az Izlandi Köztársaság Európai Unió mellé akkreditát képviseletén keresztül a következő címre kell továbbítani:





  Mission of Iceland to the European Union |
| --- | --- |
| Registry Officer |
| Rond Point Schuman 11 |
| B-1040 Brussels |

b)

Az Izlandi Köztársaság vonatkozásában:

valamennyi levelet az Izlandi Köztársaság Külügyminisztériuma Politikai Osztálya igazgatójának kell címezni, és, adott esetben, az Izlandi Köztársaság Európai Unió mellé akkreditát képviseletén keresztül a következő címre kell továbbítani:

Mission of Iceland to the European Union

Registry Officer

Rond Point Schuman 11

B-1040 Brussels

.

(2)   Kivételes esetben az egyik Féltől származó olyan levél, amely kizárólag e Fél meghatározott illetékes tisztviselői, szervei vagy szolgálatai számára hozzáférhető, műveleti okokból címezhető és kizárólagosan hozzáférhetővé tehető a másik Fél kifejezetten fogadóként megjelölt, meghatározott illetékes tisztviselői, szervei vagy szolgálatai számára, figyelemmel azok hatásköreire, és a „szükséges, hogy megismerje” (need to know) elvének megfelelően. Az EU részéről az ilyen leveleket a Tanács vezető iktatási tisztviselőjén keresztül kell átadni.

10. cikk

E megállapodás végrehajtását az Izlandi Külügyminisztérium állandó államtitkára, valamint a Tanács és az Európai Közösségek Bizottsága főtitkárai felügyelik.

11. cikk

E megállapodás végrehajtása érdekében:

| 1. | Az Izlandi Köztársaság kormánya nevében és annak felügyelete alatt eljárva az Izlandi Külügyminisztérium felel azért, hogy kidolgozza az e megállapodás alapján az Izlandi Köztársaság részére átadott minősített információ védelmét és biztosítását szolgáló biztonsági szabályokat. |
| --- | --- |

1.

Az Izlandi Köztársaság kormánya nevében és annak felügyelete alatt eljárva az Izlandi Külügyminisztérium felel azért, hogy kidolgozza az e megállapodás alapján az Izlandi Köztársaság részére átadott minősített információ védelmét és biztosítását szolgáló biztonsági szabályokat.

| 2. | A Tanács nevében és annak felügyelete alatt a Tanács főtitkára irányításával és részéről eljárva a Tanács Főtitkárságának Biztonsági Hivatala (a továbbiakban: a Főtitkárság Biztonsági Hivatala) felel azért, hogy kidolgozza az e megállapodás alapján az EU részére átadott minősített információ védelmét és biztosítását szolgáló biztonsági szabályokat. |
| --- | --- |

2.

A Tanács nevében és annak felügyelete alatt a Tanács főtitkára irányításával és részéről eljárva a Tanács Főtitkárságának Biztonsági Hivatala (a továbbiakban: a Főtitkárság Biztonsági Hivatala) felel azért, hogy kidolgozza az e megállapodás alapján az EU részére átadott minősített információ védelmét és biztosítását szolgáló biztonsági szabályokat.

| 3. | Az Európai Közösségek Bizottsága nevében és annak felügyelete alatt eljárva az Európai Bizottság Biztonsági Igazgatósága felel azért, hogy kidolgozza az e megállapodás alapján az Európai Közösségek Bizottságának átadott, vagy azzal kicserélt minősített információnak az Európai Bizottságon és annak helyiségein belüli védelmét és biztosítását szolgáló biztonsági szabályokat. |
| --- | --- |

3.

Az Európai Közösségek Bizottsága nevében és annak felügyelete alatt eljárva az Európai Bizottság Biztonsági Igazgatósága felel azért, hogy kidolgozza az e megállapodás alapján az Európai Közösségek Bizottságának átadott, vagy azzal kicserélt minősített információnak az Európai Bizottságon és annak helyiségein belüli védelmét és biztosítását szolgáló biztonsági szabályokat.

12. cikk

A 11. cikk alapján a három érintett illetékes biztonsági hatóság egyetértésével létrehozandó biztonsági szabályok meghatározzák az e megállapodás hatálya alá tartozó minősített információ kölcsönös biztonsági védelmének szabályait. Az EU részéről a szabályokat a Tanács Biztonsági Bizottsága hagyja jóvá.

13. cikk

A 11. cikkben meghatározott illetékes biztonsági hatóságok kidolgozzák az e megállapodás hatálya alá tartozó minősített információ bizonyított veszélyeztetése vagy annak gyanúja esetén követendő eljárást.

14. cikk

Az e megállapodás hatálya alá tartozó minősített információ Felek közötti átadását megelőzően a 11. cikkben meghatározott biztonsági hatóságoknak egyet kell érteniük abban, hogy a fogadó Fél alkalmas az e megállapodás hatálya alá tartozó minősített információ – a 11. és 12. cikk alapján kidolgozandó szabályoknak megfelelő – védelmére és biztosítására.

15. cikk

Ez a megállapodás semmilyen módon nem akadályozza a Feleket abban, hogy az e megállapodás hatálya alá tartozó információ átadására vagy kicserélésére vonatkozóan egyéb megállapodásokat kössenek, feltéve, hogy azok nem sértik e megállapodás rendelkezéseit.

16. cikk

Az EU és az Izlandi Köztársaság között az e megállapodás értelmezésével vagy alkalmazásával kapcsolatban felmerült nézeteltéréseket a Felek közötti tárgyalások útján kell rendezni.

17. cikk

(1)   Ez a megállapodás az azt követő első hónap első napján lép hatályba, amelyben a Felek kölcsönösen értesítik egymást a hatálybalépéshez szükséges belső eljárások befejezéséről.

(2)   Ez a megállapodás bármely Fél kérelmére felülvizsgálható a lehetséges módosítások megfontolása céljából.

(3)   E megállapodás bármilyen módosítására kizárólag írásban és a Felek közös megegyezésével kerülhet sor. Ez a megállapodás az (1) bekezdésben meghatározott kölcsönös értesítéssel lép hatályba.

18. cikk

Ezt a megállapodást a másik Félhez intézett nyilatkozat útján bármely Fél felmondhatja. Az ilyen felmondás az erről szóló értesítés másik Fél általi kézhezvételének időpontjától számított hat hónap elteltével lép hatályba, ez azonban nem érinti az e megállapodás rendelkezései alapján már szerződésben vállalt kötelezettségeket. Különösen az e megállapodás alapján átadott vagy kicserélt valamennyi minősített információ e megállapodás rendelkezéseinek megfelelő védelmét kell továbbra is biztosítani.

A FENTIEK HITELÉÜL az alulírott, kellő formában meghatalmazottak aláírták ezt a megállapodást.

Kelt Luxembourgban, a kettőezer-hatodik év június havának tizenkettedik napján, két angol nyelvű példányban.

az Izlandi Köztársaság részéről

az Európai Unió részéről

---

| 6.7.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 184/38 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 184/38

---

A TANÁCS 2006/468/KKBP EGYÜTTES FELLÉPÉSE

(2006. július 5.)

az Európai Unió szudáni különleges képviselője megbízatásának megújításáról és felülvizsgálatáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre, és különösen annak 14. cikkére, 18. cikke (5) bekezdésére és 23. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A Tanács 2005. július 18-án elfogadta az Európai Unió szudáni különleges képviselőjének kinevezéséről szóló, 2005/556/KKBP együttes fellépést (1). |
| --- | --- |

(1)

A Tanács 2005. július 18-án elfogadta az Európai Unió szudáni különleges képviselőjének kinevezéséről szóló, 2005/556/KKBP együttes fellépést (1).

| (2) | Az Európai Unió diplomáciai és politikai szinten azok kezdetétől aktívan részt vett a darfuri válság megfékezésére és megoldására irányuló nemzetközi erőfeszítésekben. |
| --- | --- |

(2)

Az Európai Unió diplomáciai és politikai szinten azok kezdetétől aktívan részt vett a darfuri válság megfékezésére és megoldására irányuló nemzetközi erőfeszítésekben.

| (3) | Az Unió erősíteni kívánja politikai szerepét a számos helyi, nemzeti és nemzetközi szereplőt érintő válságban, és fenn kívánja tartani a koherenciát egyrészről az Afrikai Unió (AU) által vezetett darfuri válságkezeléshez nyújtott uniós támogatás, másrészről a Szudánnal fennálló – a Szudán kormánya és a Szudáni Népi Felszabadító Mozgalom/Hadsereg (SPLM/A) közötti átfogó békeszerződés (CPA) végrehajtását is magában foglaló – politikai kapcsolatok között. |
| --- | --- |

(3)

Az Unió erősíteni kívánja politikai szerepét a számos helyi, nemzeti és nemzetközi szereplőt érintő válságban, és fenn kívánja tartani a koherenciát egyrészről az Afrikai Unió (AU) által vezetett darfuri válságkezeléshez nyújtott uniós támogatás, másrészről a Szudánnal fennálló – a Szudán kormánya és a Szudáni Népi Felszabadító Mozgalom/Hadsereg (SPLM/A) közötti átfogó békeszerződés (CPA) végrehajtását is magában foglaló – politikai kapcsolatok között.

| (4) | 2006. május 5-én Szudán kormánya és a Szudáni Felszabadító Mozgalom/Hadsereg (SLM/A) Abujában megkötötte a darfuri békeszerződést (DPA). Az Unió a békeszerződés teljes mértékű és gyors végrehajtásán fog munkálkodni, amely a tartós béke és biztonság előfeltétele, valamint a darfuri emberek milliói szenvedésének végét jelenti. Az (Európai Unió Különleges Képviselőjének) EUKK feladatköre teljes mértékben figyelembe veszi az Európai Uniónak a békeszerződés végrehajtásában betöltött szerepét, ideértve a Darfur-Darfur párbeszédet és a konzultációs folyamatot is. |
| --- | --- |

(4)

2006. május 5-én Szudán kormánya és a Szudáni Felszabadító Mozgalom/Hadsereg (SLM/A) Abujában megkötötte a darfuri békeszerződést (DPA). Az Unió a békeszerződés teljes mértékű és gyors végrehajtásán fog munkálkodni, amely a tartós béke és biztonság előfeltétele, valamint a darfuri emberek milliói szenvedésének végét jelenti. Az (Európai Unió Különleges Képviselőjének) EUKK feladatköre teljes mértékben figyelembe veszi az Európai Uniónak a békeszerződés végrehajtásában betöltött szerepét, ideértve a Darfur-Darfur párbeszédet és a konzultációs folyamatot is.

| (5) | Az Unió jelentős – a tervezéshez és irányításhoz nyújtott támogatásra, finanszírozásra és logisztikára kiterjedő – támogatást nyújt az AU-nak a szudáni Darfur térségben tevékenykedő missziója számára (AMIS). |
| --- | --- |

(5)

Az Unió jelentős – a tervezéshez és irányításhoz nyújtott támogatásra, finanszírozásra és logisztikára kiterjedő – támogatást nyújt az AU-nak a szudáni Darfur térségben tevékenykedő missziója számára (AMIS).

| (6) | Az AU kijelentette, hogy a misszió által ellátandó, a darfuri békeszerződés végrehajtásával kapcsolatos további feladatokra tekintettel jelentősen meg kell növelni az AMIS erejét, mégpedig a polgári rendőrségi alkalmazotti állomány létszámának növelése, a logisztika és az összkapacitás tekintetében. A Tanács 2006. május 15-én megállapodott az Európai Unió által az Afrikai Uniónak a szudáni Darfur térségben tevékenykedő missziója számára biztosított polgári-katonai támogató fellépés meghosszabbításáról. Ezért az AU-val és Szudán kormányával szemben azonos mértékű politikai kötelezettségvállalásokra, valamint egyedi koordinációs kapacitásra van szükség továbbra is. |
| --- | --- |

(6)

Az AU kijelentette, hogy a misszió által ellátandó, a darfuri békeszerződés végrehajtásával kapcsolatos további feladatokra tekintettel jelentősen meg kell növelni az AMIS erejét, mégpedig a polgári rendőrségi alkalmazotti állomány létszámának növelése, a logisztika és az összkapacitás tekintetében. A Tanács 2006. május 15-én megállapodott az Európai Unió által az Afrikai Uniónak a szudáni Darfur térségben tevékenykedő missziója számára biztosított polgári-katonai támogató fellépés meghosszabbításáról. Ezért az AU-val és Szudán kormányával szemben azonos mértékű politikai kötelezettségvállalásokra, valamint egyedi koordinációs kapacitásra van szükség továbbra is.

| (7) | Az ENSZ Biztonsági Tanácsa 2005. március 31-én elfogadta az 1593(2005) sz. határozatot a nemzetközi humanitárius jog és az emberi jogok Darfurban történő megsértésének kivizsgálásával foglalkozó nemzetközi vizsgálóbizottság jelentéséről. |
| --- | --- |

(7)

Az ENSZ Biztonsági Tanácsa 2005. március 31-én elfogadta az 1593(2005) sz. határozatot a nemzetközi humanitárius jog és az emberi jogok Darfurban történő megsértésének kivizsgálásával foglalkozó nemzetközi vizsgálóbizottság jelentéséről.

| (8) | Egy khartoumi állandó jelenlét kialakítása lehetővé tenné az EUKK kapcsolatainak megszilárdítását Szudán kormányával, a szudáni politikai pártokkal, az AMIS főparancsnokságával, az Egyesült Nemzetek Szervezetével és annak szervezeteivel, valamint a diplomáciai képviseletekkel, továbbá az elemző és értékelő bizottság valamint a kapcsolódó munkacsoportok vagy bizottságok tevékenységének szigorúbb felügyeletét és az abban való részvételt is. Továbbá lehetővé tenné a kelet-szudáni helyzet alaposabb figyelemmel kísérését, valamint rendszeres kapcsolatok fenntartását a dél-szudáni kormánnyal és az SPLM-mel. |
| --- | --- |

(8)

Egy khartoumi állandó jelenlét kialakítása lehetővé tenné az EUKK kapcsolatainak megszilárdítását Szudán kormányával, a szudáni politikai pártokkal, az AMIS főparancsnokságával, az Egyesült Nemzetek Szervezetével és annak szervezeteivel, valamint a diplomáciai képviseletekkel, továbbá az elemző és értékelő bizottság valamint a kapcsolódó munkacsoportok vagy bizottságok tevékenységének szigorúbb felügyeletét és az abban való részvételt is. Továbbá lehetővé tenné a kelet-szudáni helyzet alaposabb figyelemmel kísérését, valamint rendszeres kapcsolatok fenntartását a dél-szudáni kormánnyal és az SPLM-mel.

| (9) | Az Európai Unió szudáni különleges képviselője megbízatását ezért felül kell vizsgálni és meg kell hosszabbítani, és annak időtartamát más EUKK-megbízatásokkal össze kell hangolni. A 2005/556/KKBP együttes fellépést ennek megfelelően hatályon kívül kell helyezni. |
| --- | --- |

(9)

Az Európai Unió szudáni különleges képviselője megbízatását ezért felül kell vizsgálni és meg kell hosszabbítani, és annak időtartamát más EUKK-megbízatásokkal össze kell hangolni. A 2005/556/KKBP együttes fellépést ennek megfelelően hatályon kívül kell helyezni.

| (10) | Az EUKK megbízatását olyan helyzet összefüggésében látja el, amely rosszabbra fordulhat és sértheti a KKBP-nek a Szerződés 11. cikkében meghatározott célkitűzéseit, |
| --- | --- |

(10)

Az EUKK megbízatását olyan helyzet összefüggésében látja el, amely rosszabbra fordulhat és sértheti a KKBP-nek a Szerződés 11. cikkében meghatározott célkitűzéseit,

ELFOGADTA EZT AZ EGYÜTTES FELLÉPÉST:

1. cikk

Pekka HAAVISTO, az Európai Unió szudáni különleges képviselője (EUKK) megbízatását 2007. február 28-ig meg kell hosszabbítani.

2. cikk

Az EUKK megbízatása az Európai Unió szudáni politikai célkitűzésein alapul, különösen az alábbiak tekintetében:

| a) | a nemzetközi közösség részeként, illetve az Afrikai Unió (AU) és az ENSZ támogatásaként a szudáni pártoknak, az AU-nak és az ENSZ-nek a darfuri békeszerződés végrehajtásában való támogatása érdekében, valamint az átfogó békeszerződés (CPA) végrehajtásának megkönnyítése és a dél–dél párbeszéd előmozdítása érdekében tett erőfeszítések, kellő tekintettel ezen kérdések regionális következményeire és az Afrika önállósága elvére; és |
| --- | --- |

a)

a nemzetközi közösség részeként, illetve az Afrikai Unió (AU) és az ENSZ támogatásaként a szudáni pártoknak, az AU-nak és az ENSZ-nek a darfuri békeszerződés végrehajtásában való támogatása érdekében, valamint az átfogó békeszerződés (CPA) végrehajtásának megkönnyítése és a dél–dél párbeszéd előmozdítása érdekében tett erőfeszítések, kellő tekintettel ezen kérdések regionális következményeire és az Afrika önállósága elvére; és

| b) | az AU-nak a szudáni Darfur térségben tevékenykedő missziójához (AMIS) történő uniós hozzájárulás legmagasabb szintű hatékonyságának és átláthatóságának biztosítása. |
| --- | --- |

b)

az AU-nak a szudáni Darfur térségben tevékenykedő missziójához (AMIS) történő uniós hozzájárulás legmagasabb szintű hatékonyságának és átláthatóságának biztosítása.

3. cikk

(1)   A politikai célkitűzések megvalósítása érdekében az EUKK megbízatása a következőkre terjed ki:

| a) | kapcsolattartás az AU-val, a szudáni kormánnyal, a darfuri fegyveres mozgalmakkal, valamint egyéb szudáni felekkel és nem kormányzati szervezetekkel, szoros együttműködés fenntartása az ENSZ-szel és egyéb érintett nemzetközi szereplőkkel az Unió politikai célkitűzéseinek megvalósítása céljából; |
| --- | --- |

a)

kapcsolattartás az AU-val, a szudáni kormánnyal, a darfuri fegyveres mozgalmakkal, valamint egyéb szudáni felekkel és nem kormányzati szervezetekkel, szoros együttműködés fenntartása az ENSZ-szel és egyéb érintett nemzetközi szereplőkkel az Unió politikai célkitűzéseinek megvalósítása céljából;

| b) | az Unió képviselete a Darfur–Darfur párbeszédben, a közös bizottság magas szintű ülésein, valamint – szükség szerint – egyéb vonatkozó üléseken; |
| --- | --- |

b)

az Unió képviselete a Darfur–Darfur párbeszédben, a közös bizottság magas szintű ülésein, valamint – szükség szerint – egyéb vonatkozó üléseken;

| c) | az Unió képviselete, valahányszor lehetőség nyílik rá, a CPA-t és a darfuri békeszerződést (DPA) elemző és értékelő bizottságokban; |
| --- | --- |

c)

az Unió képviselete, valahányszor lehetőség nyílik rá, a CPA-t és a darfuri békeszerződést (DPA) elemző és értékelő bizottságokban;

| d) | Szudán kormánya és a keleti front közötti tárgyalásokkal kapcsolatos fejlemények figyelemmel kísérése, valamint – a felek és a közvetítők kérésére – az Unió képviselete ezeken a tárgyalásokon; |
| --- | --- |

d)

Szudán kormánya és a keleti front közötti tárgyalásokkal kapcsolatos fejlemények figyelemmel kísérése, valamint – a felek és a közvetítők kérésére – az Unió képviselete ezeken a tárgyalásokon;

| e) | a darfuri válságkezeléshez nyújtott uniós hozzájárulás, valamint az Unió Szudánnal fennálló általános politikai kapcsolata közötti koherencia biztosítása; |
| --- | --- |

e)

a darfuri válságkezeléshez nyújtott uniós hozzájárulás, valamint az Unió Szudánnal fennálló általános politikai kapcsolata közötti koherencia biztosítása;

| f) | az emberi jogok – beleértve a gyermekek és a nők jogait is – és a Szudánban fennálló büntetlenség elleni küzdelem vonatkozásában a helyzet nyomon követése és rendszeres kapcsolatok fenntartása a szudáni hatóságokkal, az AU-val és az ENSZ-szel – különösen az Emberi Jogi Főbiztos Hivatalával –, a térségben működő emberi jogi megfigyelőkkel és a Nemzetközi Büntetőbíróság ügyészének hivatalával. |
| --- | --- |

f)

az emberi jogok – beleértve a gyermekek és a nők jogait is – és a Szudánban fennálló büntetlenség elleni küzdelem vonatkozásában a helyzet nyomon követése és rendszeres kapcsolatok fenntartása a szudáni hatóságokkal, az AU-val és az ENSZ-szel – különösen az Emberi Jogi Főbiztos Hivatalával –, a térségben működő emberi jogi megfigyelőkkel és a Nemzetközi Büntetőbíróság ügyészének hivatalával.

(2)   Megbízatásának teljesítése érdekében az EUKK többek között:

| a) | folyamatosan áttekinti az Unió valamennyi tevékenységét; |
| --- | --- |

a)

folyamatosan áttekinti az Unió valamennyi tevékenységét;

| b) | biztosítja az AMIS-hoz történő uniós hozzájárulások koordinálását és összehangoltságát; |
| --- | --- |

b)

biztosítja az AMIS-hoz történő uniós hozzájárulások koordinálását és összehangoltságát;

| c) | támogatja a CPA és a DPA végrehajtásával kapcsolatos politikai folyamatot és tevékenységeket; és |
| --- | --- |

c)

támogatja a CPA és a DPA végrehajtásával kapcsolatos politikai folyamatot és tevékenységeket; és

| d) | nyomon követi a szudáni feleknek a vonatkozó ENSZ Biztonsági Tanácsa határozatainak – különösen az 1556(2004), 1564(2004), 1591(2005), 1593(2005), 1672(2006) és 1679(2006) sz. határozatoknak – való megfelelését, és jelentésben számol be arról. |
| --- | --- |

d)

nyomon követi a szudáni feleknek a vonatkozó ENSZ Biztonsági Tanácsa határozatainak – különösen az 1556(2004), 1564(2004), 1591(2005), 1593(2005), 1672(2006) és 1679(2006) sz. határozatoknak – való megfelelését, és jelentésben számol be arról.

4. cikk

(1)   Az EUKK felel a megbízatásnak a főtitkár/főképviselő felügyelete és operatív irányítása melletti végrehajtásáért. Az EUKK minden kiadást elszámol a Bizottságnak.

(2)   A Politikai és Biztonsági Bizottság (PBB) az EUKK-val kiemelt kapcsolatot tart fenn, illetve ez a bizottság az elsődleges kapcsolattartó a Tanáccsal. A PBB a megbízatás keretein belül stratégiai iránymutatást és politikai támogatást nyújt az EUKK számára.

(3)   Az EUKK rendszeres jelentésben számol be a PBB-nek a darfuri helyzet alakulásáról, különösen a darfuri békeszerződés és az AMIS-hoz nyújtott uniós támogatás végrehajtása tekintetében, valamint a teljes szudáni helyzet alakulásáról.

5. cikk

(1)   Az EUKK 2006. július 18-tól2007. február 28-ig tartó megbízatásával kapcsolatos kiadások fedezésére szolgáló pénzügyi referenciaösszeg 1 030 000 EUR.

(2)   Az (1) bekezdésben meghatározott összeggel finanszírozott kiadásokat az Európai Unió költségvetésére vonatkozó eljárások és szabályok szerint kell igazgatni, azzal a kivétellel, hogy semmilyen előfinanszírozás nem marad a Közösség tulajdona.

(3)   A kiadások igazgatása az EUKK és a Bizottság közötti szerződés tárgyát képezi. A kiadások 2006. július 18-tól elszámolhatók.

(4)   Az elnökség, a Bizottság és/vagy a tagállamok adott esetben logisztikai segítséget nyújtanak a régióban.

6. cikk

(1)   Megbízatása és a rendelkezésre álló megfelelő pénzügyi eszközök keretein belül – a főtitkár/főképviselő támogatásával, az elnökséggel folytatott konzultációt követően, valamint a Bizottsággal való teljes együttműködésben – az EUKK felel az őt segítő csoport létrehozásáért. Az EUKK tájékoztatja az elnökséget és a Bizottságot a csoport végleges összetételéről.

(2)   A tagállamok és az Európai Unió intézményei javaslatot tehetnek olyan személyzet kirendelésére, akik az EUKK-t munkájában segítik. A tagállamok vagy az Európai Unió intézményei által az EUKK mellé kirendelt személyzet javadalmazását az érintett tagállam, illetve az Európai Unió érintett intézménye nyújtja.

(3)   Minden, nem kirendelés útján betöltendő A-típusú állást a Tanács Főtitkársága megfelelő módon meghirdet, és a legmegfelelőbb képesítéssel rendelkező jelentkezők alkalmazása érdekében ezekről az állásokról a tagállamokat és az Európai Unió intézményeit is értesíti.

(4)   Az EUKK küldetésének és személyzete feladatának elvégzéséhez, illetve a zökkenőmentes működéséhez szükséges kiváltságokat, mentességeket és egyéb garanciákat a felekkel együtt kell meghatározni. A tagállamok és a Bizottság minden ehhez szükséges támogatást megadnak.

7. cikk

(1)   Az AMIS-hoz történő uniós hozzájárulások koordinálásában az EUKK-t – az Európai Unió által az Afrikai Uniónak a szudáni Darfur térségben tevékenykedő missziója számára biztosított polgári-katonai támogató fellépésről szóló, 2005. július 18-i 2005/557/KKBP tanácsi együttes fellépés (2) 5. cikkének (2) bekezdésében említettek szerint – a felügyelete alatt álló addisz-abebai székhelyű, eseti jellegű koordinációs egység (EUKK-hivatal) segíti.

(2)   Az EUKK addis-abebai hivatala egy politikai, egy magas beosztású katonai és egy rendőri tanácsadóból áll majd.

(3)   Az EUKK hivatalának rendőri és katonai tanácsadói az EUKK-t segítik el az (1) bekezdésben említett uniós támogató fellépés rendőri és katonai elemeinek tekintetében. Ebben a minőségükben jelentést tesznek az EUKK-nak.

(4)   A rendőri és katonai tanácsadók az EUKK által nem utasíthatók az (1) bekezdésben említett uniós támogató fellépés rendőri és katonai elemeivel kapcsolatos kiadások igazgatása tekintetében. Az EUKK ebben a tekintetben nem visel felelősséget.

(5)   Az EUKK számára Khartoumban létre kell hozni egy – politikai tanácsadóval és a szükséges adminisztratív és logisztikai személyzettel ellátott – hivatalt. A khartoumi hivatal, amennyiben szükséges, igénybe veszi az EUKK addis-abebai hivatalának szakértelmét a katonai és rendőri ügyekben.

8. cikk

Az EUKK általában személyesen tesz jelentést a főtitkár/főképviselőnek és a PBB-nek, illetve jelentést tehet az illetékes munkacsoportnak is. Rendszeresen írásos jelentést kell küldeni a főtitkár/főképviselő, a Tanács és a Bizottság számára. Az EUKK a főtitkár/főképviselő és a PBB ajánlására jelentést tehet az Általános Ügyek és Külkapcsolatok Tanácsának.

9. cikk

Az Európai Unió külkapcsolatai következetességének biztosítása érdekében az EUKK tevékenységét a főtitkár/főképviselő, az elnökség és a Bizottság tevékenységével össze kell hangolni. Az EUKK rendszeresen tájékoztatja a tagállamok külképviseleteit és a Bizottság küldöttségeit. Az EUKK helyben szoros kapcsolatot tart fenn az elnökséggel, a Bizottsággal és a külképviseletek vezetőivel, akik mindent megtesznek annak érdekében, hogy az EUKK megbízatásának végrehajtásában segítséget nyújtsanak. Az EUKK egyéb helyi nemzetközi és regionális területi képviseletekkel is kapcsolatot tart.

10. cikk

Ezen együttes fellépés végrehajtását, valamint az Uniónak az érintett régióban történő egyéb kezdeményezéseivel való koherenciáját rendszeresen felül kell vizsgálni. 2006. november közepéig az EUKK átfogó jelentést nyújt be a megbízatás teljesítéséről a főtitkár/főképviselőnek, a Tanácsnak és a Bizottságnak. A jelentés alapul szolgál az illetékes munkacsoportok és a PBB számára az együttes fellépés értékeléséhez. A szerepvállalás átfogó prioritásainak függvényében a főtitkár/főképviselő ajánlást tesz a PBB-nek a megbízatás megújítását, módosítását vagy befejezését elrendelő tanácsi határozatra vonatkozóan.

11. cikk

Ez az együttes fellépés elfogadásának napján lép hatályba. Ezt az együttes fellépést 2006. július 18-tól kell alkalmazni.

A 2005/556/KKBP együttes fellépés 2006. július 18-tól hatályát veszti.

12. cikk

Ezt az együttes fellépést az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.

Kelt Brüsszelben, 2006. július 5-én.

a Tanács részéről

az elnök

P. LEHTOMÄKI

---

(1)  HL L 188., 2005.7.20., 43. o.

1

(2)  HL L 188., 2005.7.20., 46. o.

2

---