# Úřední věstník L 142/2006

| | ISSN 1725-5074 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | L 142 |
| | |
| České vydání | Právní předpisy | Svazek 4930. května 2006 |

ISSN 1725-5074

Úřední věstník

Evropské unie

L 142

České vydání

Právní předpisy

Svazek 4930. května 2006

---

| Obsah | | I   Akty, jejichž zveřejnění je povinné | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Nařízení Komise (ES) č. 794/2006 ze dne 29. května 2006 o stanovení standardních dovozních hodnot pro určování vstupních cen určitých druhů ovoce a zeleniny | 1 |
| | * | Nařízení Komise (ES) č. 795/2006 ze dne 29. května 2006, kterým se mění nařízení (ES) č. 27/2006, pokud jde o množství, na které se vztahuje stálé nabídkové řízení pro vývoz pšenice obecné ze zásob německé intervenční agentury | 3 |
| | * | Nařízení Komise (ES) č. 796/2006 ze dne 29. května 2006, kterým se zastavuje nákup másla za 90 % intervenční ceny a zahajuje nákup prostřednictvím nabídkového řízení na období do 31. srpna 2006 | 4 |
| | * | Směrnice Komise 2006/50/ES ze dne 29. května 2006, kterou se mění přílohy IV A a IV B směrnice Evropského parlamentu a Rady 98/8/ES o uvádění biocidních přípravků na trh (
  1
  ) | 6 |

Obsah

I   Akty, jejichž zveřejnění je povinné

Strana

Nařízení Komise (ES) č. 794/2006 ze dne 29. května 2006 o stanovení standardních dovozních hodnot pro určování vstupních cen určitých druhů ovoce a zeleniny

1

*

Nařízení Komise (ES) č. 795/2006 ze dne 29. května 2006, kterým se mění nařízení (ES) č. 27/2006, pokud jde o množství, na které se vztahuje stálé nabídkové řízení pro vývoz pšenice obecné ze zásob německé intervenční agentury

3

*

Nařízení Komise (ES) č. 796/2006 ze dne 29. května 2006, kterým se zastavuje nákup másla za 90 % intervenční ceny a zahajuje nákup prostřednictvím nabídkového řízení na období do 31. srpna 2006

4

*

Směrnice Komise 2006/50/ES ze dne 29. května 2006, kterou se mění přílohy IV A a IV B směrnice Evropského parlamentu a Rady 98/8/ES o uvádění biocidních přípravků na trh (
  1
  )

1

6

| | | II   Akty, jejichž zveřejnění není povinné |
| --- | --- | --- |
| | | Komise |
| | * | Rozhodnutí Komise ze dne 3. května 2006 o předloze vnitrostátních předpisů, které Nizozemské království oznámilo podle čl. 95 odst. 5 Smlouvy o ES a kterými se stanovují mezní hodnoty pro emise částic z vozidel poháněných vznětovým motorem
  (oznámeno pod číslem K(2006) 1791) | 16 |
| | * | Rozhodnutí Komise ze dne 11. května 2006 o přidělení dovozních kvót na regulované látky na období od 1. ledna do 31. prosince 2006 podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 2037/2000
  (oznámeno pod číslem K(2006) 1819) | 26 |
| | * | Rozhodnutí Komise ze dne 22. května 2006, kterým se mění rozhodnutí 2004/370/ES, kterým se povolují metody třídění jatečně upravených těl prasat ve Spojeném království
  (oznámeno pod číslem K(2006) 1988) | 34 |
| | * | Rozhodnutí Komise ze dne 23. května 2006 o odchylce od některých ustanovení směrnice 2003/54/ES pro souostroví Madeira
  (oznámeno pod číslem K(2006) 2008) | 35 |

II   Akty, jejichž zveřejnění není povinné

Komise

*

Rozhodnutí Komise ze dne 3. května 2006 o předloze vnitrostátních předpisů, které Nizozemské království oznámilo podle čl. 95 odst. 5 Smlouvy o ES a kterými se stanovují mezní hodnoty pro emise částic z vozidel poháněných vznětovým motorem
  (oznámeno pod číslem K(2006) 1791)

(oznámeno pod číslem K(2006) 1791)

16

*

Rozhodnutí Komise ze dne 11. května 2006 o přidělení dovozních kvót na regulované látky na období od 1. ledna do 31. prosince 2006 podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 2037/2000
  (oznámeno pod číslem K(2006) 1819)

(oznámeno pod číslem K(2006) 1819)

26

*

Rozhodnutí Komise ze dne 22. května 2006, kterým se mění rozhodnutí 2004/370/ES, kterým se povolují metody třídění jatečně upravených těl prasat ve Spojeném království
  (oznámeno pod číslem K(2006) 1988)

(oznámeno pod číslem K(2006) 1988)

34

*

Rozhodnutí Komise ze dne 23. května 2006 o odchylce od některých ustanovení směrnice 2003/54/ES pro souostroví Madeira
  (oznámeno pod číslem K(2006) 2008)

(oznámeno pod číslem K(2006) 2008)

35

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP |

---

(1)   Text s významem pro EHP

1

| CS | Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.
  Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička. |
| --- | --- |

CS

Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.

Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička.

---

I Akty, jejichž zveřejnění je povinné

| 30.5.2006 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 142/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.5.2006

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 142/1

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 794/2006

ze dne 29. května 2006

o stanovení standardních dovozních hodnot pro určování vstupních cen určitých druhů ovoce a zeleniny

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Komise (ES) č. 3223/94 ze dne 21. prosince 1994 o prováděcích pravidlech k dovoznímu režimu pro ovoce a zeleninu (1), a zejména na čl. 4 odst. 1 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízení Komise (ES) č. 3223/94 v souladu s výsledky mnohostranných obchodních jednání Uruguayského kola vymezilo kritéria, na základě kterých Komise stanovuje standardní dovozní hodnoty pro dovoz ze třetích zemí týkající se produktů a období uvedených v příloze. |
| --- | --- |

(1)

Nařízení Komise (ES) č. 3223/94 v souladu s výsledky mnohostranných obchodních jednání Uruguayského kola vymezilo kritéria, na základě kterých Komise stanovuje standardní dovozní hodnoty pro dovoz ze třetích zemí týkající se produktů a období uvedených v příloze.

| (2) | Při uplatňování výše uvedených kritérií je třeba stanovit standardní dovozní hodnoty ve výších uvedených v příloze tohoto nařízení, |
| --- | --- |

(2)

Při uplatňování výše uvedených kritérií je třeba stanovit standardní dovozní hodnoty ve výších uvedených v příloze tohoto nařízení,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Standardní dovozní hodnoty uvedené v článku 4 nařízení (ES) č. 3223/94 se stanoví v souladu s přílohou.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 30. května 2006.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 29. května 2006.

Za Komisi

J. L. DEMARTY

generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova

---

(1)  Úř. věst. L 337, 24.12.1994, s. 66. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 386/2005 (Úř. věst. L 62, 9.3.2005, s. 3).

1

---

PŘÍLOHA

nařízení Komise ze dne 29. května 2006 o stanovení standardních dovozních hodnot pro určování vstupních cen určitých druhů ovoce a zeleniny

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Kód KN | Kódy třetích zemí (1) | Standardní dovozní hodnota |
| 0702 00 00 | 052 | 86,5 |
| 204 | 37,0 |
| 999 | 61,8 |
| 0707 00 05 | 052 | 114,7 |
| 999 | 114,7 |
| 0709 90 70 | 052 | 98,4 |
| 999 | 98,4 |
| 0805 10 20 | 204 | 34,0 |
| 220 | 39,7 |
| 388 | 80,8 |
| 624 | 52,0 |
| 999 | 51,6 |
| 0805 50 10 | 388 | 83,1 |
| 528 | 54,5 |
| 999 | 68,8 |
| 0808 10 80 | 388 | 88,1 |
| 400 | 126,4 |
| 404 | 100,2 |
| 508 | 83,9 |
| 512 | 85,2 |
| 524 | 88,5 |
| 528 | 89,8 |
| 720 | 111,6 |
| 804 | 109,0 |
| 999 | 98,1 |
| 0809 20 95 | 052 | 227,5 |
| 999 | 227,5 |

(EUR/100 kg)

Kód KN

Kódy třetích zemí (1)

Standardní dovozní hodnota

0702 00 00

052

86,5

204

37,0

999

61,8

0707 00 05

052

114,7

999

114,7

0709 90 70

052

98,4

999

98,4

0805 10 20

204

34,0

220

39,7

388

80,8

624

52,0

999

51,6

0805 50 10

388

83,1

528

54,5

999

68,8

0808 10 80

388

88,1

400

126,4

404

100,2

508

83,9

512

85,2

524

88,5

528

89,8

720

111,6

804

109,0

999

98,1

0809 20 95

052

227,5

999

227,5

---

(1)  Klasifikace zemí stanovená nařízením Komise (ES) č. 750/2005 (Úř. věst. L 126, 19.5.2005, s. 12). Kód „999“ znamená „jiná země původu“.

---

| 30.5.2006 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 142/3 |
| --- | --- | --- | --- |

30.5.2006

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 142/3

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 795/2006

ze dne 29. května 2006,

kterým se mění nařízení (ES) č. 27/2006, pokud jde o množství, na které se vztahuje stálé nabídkové řízení pro vývoz pšenice obecné ze zásob německé intervenční agentury

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1784/2003 ze dne 29. září 2003 o společné organizaci trhu s obilovinami (1), a zejména na článek 6 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízením Komise (ES) č. 27/2006 (2) bylo zahájeno stálé nabídkové řízení pro vývoz 1 500 000 tun pšenice obecné ze zásob německé intervenční agentury. |
| --- | --- |

(1)

Nařízením Komise (ES) č. 27/2006 (2) bylo zahájeno stálé nabídkové řízení pro vývoz 1 500 000 tun pšenice obecné ze zásob německé intervenční agentury.

| (2) | Nabídková řízení, která proběhla od zahájení tohoto nabídkového řízení, měla za následek téměř úplné vyčerpání množství poskytnutých hospodářským subjektům. S ohledem na silnou poptávku v posledních týdnech a na situaci na trhu je třeba uvolnit nová množství a umožnit německé intervenční agentuře, aby zvýšila množství zařazené do nabídkového řízení za účelem vývozu o 500 000 tun. |
| --- | --- |

(2)

Nabídková řízení, která proběhla od zahájení tohoto nabídkového řízení, měla za následek téměř úplné vyčerpání množství poskytnutých hospodářským subjektům. S ohledem na silnou poptávku v posledních týdnech a na situaci na trhu je třeba uvolnit nová množství a umožnit německé intervenční agentuře, aby zvýšila množství zařazené do nabídkového řízení za účelem vývozu o 500 000 tun.

| (3) | Nařízení (ES) č. 27/2006 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno. |
| --- | --- |

(3)

Nařízení (ES) č. 27/2006 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.

| (4) | Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro obiloviny, |
| --- | --- |

(4)

Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro obiloviny,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Článek 2 nařízení (ES) č. 27/2006 se nahrazuje tímto:

„Článek 2

Nabídkové řízení se vztahuje na maximální množství 2 000 000 tun pšenice obecné, jež má být vyvezeno do třetích zemí kromě Albánie, Bývalé jugoslávské republiky Makedonie, Bosny a Hercegoviny, Bulharska, Chorvatska, Lichtenštejnska, Rumunska, Srbska a Černé Hory (3) a Švýcarska.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Úředním věstníku Evropské unie

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 29. května 2006.

Za Komisi

Mariann FISCHER BOEL

členka Komise

---

(1)  Úř. věst. L 270, 21.10.2003, s. 78. Nařízení ve znění nařízení Komise (ES) č. 1154/2005 (Úř. věst. L 187, 19.7.2005, s. 11).

1

(2)  Úř. věst. L 6, 11.1.2006, s. 15. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 505/2006 (Úř. věst. L 92, 30.3.2006, s. 4).

2

(3)  Včetně Kosova, jak je stanoveno v usnesení Rady bezpečnosti Organizace spojených národů č. 1244 ze dne 10. června 1999.“

3

---

| 30.5.2006 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 142/4 |
| --- | --- | --- | --- |

30.5.2006

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 142/4

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 796/2006

ze dne 29. května 2006,

kterým se zastavuje nákup másla za 90 % intervenční ceny a zahajuje nákup prostřednictvím nabídkového řízení na období do 31. srpna 2006

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1255/1999 ze dne 17. května 1999 o společné organizaci trhu s mlékem a mléčnými výrobky (1), a zejména na článek 10 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízením Komise (ES) č. 343/2006 (2) byl zahájen nákup másla za 90 % intervenční ceny v některých členských státech pro období od 1. března do 31. srpna 2006. |
| --- | --- |

(1)

Nařízením Komise (ES) č. 343/2006 (2) byl zahájen nákup másla za 90 % intervenční ceny v některých členských státech pro období od 1. března do 31. srpna 2006.

| (2) | Ustanovení čl. 6 odst. 1 druhého pododstavce nařízení (ES) č. 1255/1999 stanoví, že Komise může zastavit nákup másla za 90 % intervenční ceny, pokud množství nabídnuté k intervenci v období od 1. března do 31. srpna 2006 přesáhne 50 000 tun. |
| --- | --- |

(2)

Ustanovení čl. 6 odst. 1 druhého pododstavce nařízení (ES) č. 1255/1999 stanoví, že Komise může zastavit nákup másla za 90 % intervenční ceny, pokud množství nabídnuté k intervenci v období od 1. března do 31. srpna 2006 přesáhne 50 000 tun.

| (3) | Protože prahová hodnota ve výši 50 000 tun byla dosažena, nákup másla za stanovenou cenu by měl být zastaven. Nařízení (ES) č. 343/2006 by proto mělo být zrušeno. |
| --- | --- |

(3)

Protože prahová hodnota ve výši 50 000 tun byla dosažena, nákup másla za stanovenou cenu by měl být zastaven. Nařízení (ES) č. 343/2006 by proto mělo být zrušeno.

| (4) | Aby mohla pokračovat podpora trhu s máslem, měl by být povolen nákup másla prostřednictvím stálého nabídkového řízení podle čl. 6 odst. 1 třetího pododstavce nařízení (ES) č. 1255/1999 v těch členských státech, kde je tržní cena másla nižší než 92 % intervenční ceny. |
| --- | --- |

(4)

Aby mohla pokračovat podpora trhu s máslem, měl by být povolen nákup másla prostřednictvím stálého nabídkového řízení podle čl. 6 odst. 1 třetího pododstavce nařízení (ES) č. 1255/1999 v těch členských státech, kde je tržní cena másla nižší než 92 % intervenční ceny.

| (5) | Nařízení Komise (ES) č. 2771/1999 ze dne 16. prosince 1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1255/1999, pokud jde o intervenční opatření na trhu s máslem a smetanou (3), stanoví pravidla, která je potřeba dodržovat v případech, kdy Komise rozhodne, že nákup se provede prostřednictvím stálého nabídkového řízení. |
| --- | --- |

(5)

Nařízení Komise (ES) č. 2771/1999 ze dne 16. prosince 1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1255/1999, pokud jde o intervenční opatření na trhu s máslem a smetanou (3), stanoví pravidla, která je potřeba dodržovat v případech, kdy Komise rozhodne, že nákup se provede prostřednictvím stálého nabídkového řízení.

| (6) | Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro mléko a mléčné výrobky, |
| --- | --- |

(6)

Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro mléko a mléčné výrobky,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Nákup másla za 90 % intervenční ceny zahájený nařízením (ES) č. 343/2006 se ve Společenství zastavuje v souladu s čl. 6 odst. 1 druhým pododstavcem nařízení (ES) č. 1255/1999.

Nařízení (ES) č. 343/2006 se zrušuje.

Článek 2

1.   Nákup másla prostřednictvím nabídkového řízení podle čl. 6 odst. 1 třetího pododstavce nařízení (ES) č. 1255/1999 se tímto zahajuje od 30. května do 31. srpna 2006 v těchto členských státech za podmínek stanovených v oddílu 3a nařízení (ES) č. 2771/1999:

| — | Belgie |
| --- | --- |

—

Belgie

| — | Česká republika |
| --- | --- |

—

Česká republika

| — | Německo |
| --- | --- |

—

Německo

| — | Estonsko |
| --- | --- |

—

Estonsko

| — | Španělsko |
| --- | --- |

—

Španělsko

| — | Francie |
| --- | --- |

—

Francie

| — | Irsko |
| --- | --- |

—

Irsko

| — | Itálie |
| --- | --- |

—

Itálie

| — | Lotyšsko |
| --- | --- |

—

Lotyšsko

| — | Lucembursko |
| --- | --- |

—

Lucembursko

| — | Nizozemsko |
| --- | --- |

—

Nizozemsko

| — | Polsko |
| --- | --- |

—

Polsko

| — | Portugalsko |
| --- | --- |

—

Portugalsko

| — | Finsko |
| --- | --- |

—

Finsko

| — | Švédsko |
| --- | --- |

—

Švédsko

| — | Spojené království |
| --- | --- |

—

Spojené království

2.   Seznam uvedený v odstavci 1 může Komise změnit na základě tržních cen ve dvou po sobě následujících týdnech za účelem uplatňování čl. 6 odst. 1 třetího a čtvrtého pododstavce nařízení (ES) č. 1255/1999.

Článek 3

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 29. května 2006.

Za Komisi

Mariann FISCHER BOEL

členka Komise

---

(1)  Úř. věst. L 160, 26.6.1999, s. 48. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1913/2005 (Úř. věst. L 307, 25.11.2005, s. 2).

1

(2)  Úř. věst. L 55, 25.2.2006, s. 17. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 697/2006 (Úř. věst. L 121, 6.5.2006, s. 29).

2

(3)  Úř. věst. L 333, 24.12.1999, s. 11. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 2107/2005 (Úř. věst. L 337, 22.12.2005, s. 20).

3

---

| 30.5.2006 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 142/6 |
| --- | --- | --- | --- |

30.5.2006

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 142/6

---

SMĚRNICE KOMISE 2006/50/ES

ze dne 29. května 2006,

kterou se mění přílohy IV A a IV B směrnice Evropského parlamentu a Rady 98/8/ES o uvádění biocidních přípravků na trh

(Text s významem pro EHP)

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 98/8/ES ze dne 16. února 1998 o uvádění biocidních přípravků na trh (1), a zejména na článek 29 uvedené směrnice,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | V přílohách IV A a IV B směrnice 98/8/ES jsou stanoveny požadavky na dokumentaci, kterou předkládá žadatel za účelem zařazení mikroorganismů včetně virů a hub jako účinné látky do přílohy I nebo I A uvedené směrnice a za účelem povolení biocidního přípravku na bázi takovýchto mikroorganismů včetně virů a hub. |
| --- | --- |

(1)

V přílohách IV A a IV B směrnice 98/8/ES jsou stanoveny požadavky na dokumentaci, kterou předkládá žadatel za účelem zařazení mikroorganismů včetně virů a hub jako účinné látky do přílohy I nebo I A uvedené směrnice a za účelem povolení biocidního přípravku na bázi takovýchto mikroorganismů včetně virů a hub.

| (2) | Za účelem lepšího základu pro posuzování rizika u mikroorganismů a biocidních přípravků obsahujících tyto mikroorganismy je nezbytné přizpůsobit přílohy IV A a IV B směrnice 98/8/ES technickému pokroku a vývoji souvisejících právních předpisů, a to zejména směrnici Rady 91/414/EHS ze dne 15. července 1991 o uvádění přípravků na ochranu rostlin na trh (2) a směrnici Evropského parlamentu a Rady 2001/18/ES ze dne 12. března 2001 o záměrném uvolňování geneticky modifikovaných organismů do životního prostředí (3). V oblasti mikrobiologie a biotechnologie probíhal navíc vědecký a technický rozvoj. Poskytováním požadavků na údaje v rámci směrnice 98/8/ES v obdobné struktuře jako u směrnice 91/414/EHS se zjednoduší činnost žadatelů při předkládání dokumentace v obou právních rámcích, jakož i činnost orgánů členských států při hodnocení této dokumentace. Je proto vhodné aktualizovat požadavky na údaje u mikroorganismů včetně virů a hub, které jsou v současnosti obsažené ve směrnici 98/8/ES, a co nejvíce je uvést v soulad s požadavky stanovenými v rámci směrnice 91/414/EHS. |
| --- | --- |

(2)

Za účelem lepšího základu pro posuzování rizika u mikroorganismů a biocidních přípravků obsahujících tyto mikroorganismy je nezbytné přizpůsobit přílohy IV A a IV B směrnice 98/8/ES technickému pokroku a vývoji souvisejících právních předpisů, a to zejména směrnici Rady 91/414/EHS ze dne 15. července 1991 o uvádění přípravků na ochranu rostlin na trh (2) a směrnici Evropského parlamentu a Rady 2001/18/ES ze dne 12. března 2001 o záměrném uvolňování geneticky modifikovaných organismů do životního prostředí (3). V oblasti mikrobiologie a biotechnologie probíhal navíc vědecký a technický rozvoj. Poskytováním požadavků na údaje v rámci směrnice 98/8/ES v obdobné struktuře jako u směrnice 91/414/EHS se zjednoduší činnost žadatelů při předkládání dokumentace v obou právních rámcích, jakož i činnost orgánů členských států při hodnocení této dokumentace. Je proto vhodné aktualizovat požadavky na údaje u mikroorganismů včetně virů a hub, které jsou v současnosti obsažené ve směrnici 98/8/ES, a co nejvíce je uvést v soulad s požadavky stanovenými v rámci směrnice 91/414/EHS.

| (3) | Opatření stanovená touto směrnicí jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro biocidní přípravky, |
| --- | --- |

(3)

Opatření stanovená touto směrnicí jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro biocidní přípravky,

PŘIJALA TUTO SMĚRNICI:

Článek 1

Přílohy IV A a IV B směrnice 98/8/EHS se nahrazují zněním uvedeným v příloze této směrnice.

Článek 2

1.   Členské státy uvedou v účinnost právní a správní předpisy nezbytné pro dosažení souladu s touto směrnicí nejpozději do 1. ledna 2008. Neprodleně sdělí Komisi znění těchto předpisů a srovnávací tabulku mezi ustanoveními těchto předpisů a této směrnice.

Tyto předpisy přijaté členskými státy musejí obsahovat odkaz na tuto směrnici nebo musí být takový odkaz učiněn při jejich úředním vyhlášení. Způsob odkazu si stanoví členské státy.

2.   Členské státy sdělí Komisi znění hlavních ustanovení vnitrostátních právních předpisů, které přijmou v oblasti působnosti této směrnice.

Článek 3

Tato směrnice vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Článek 4

Tato směrnice je určena členským státům.

V Bruselu dne 29. května 2006.

Za Komisi

Stavros DIMAS

člen Komise

---

(1)  Úř. věst. L 123, 24.4.1998, s. 1. Směrnice ve znění nařízení (ES) č. 1882/2003 (Úř. věst. L 284, 31.10.2003, s. 1).

1

(2)  Úř. věst. L 230, 19.8.1991, s. 1. Směrnice naposledy pozměněná směrnicí Komise 2006/39/ES (Úř. věst. L 104, 13.4.2006, s. 30).

2

(3)  Úř. věst. L 106, 17.4.2001, s. 1. Směrnice naposledy pozměněná nařízením (ES) č. 1830/2003 (Úř. věst. L 268, 18.10.2003, s. 24).

3

---

PŘÍLOHA

PŘÍLOHA IV A

SOUBOR ÚDAJŮ PRO ÚČINNÉ LÁTKY

MIKROORGANISMY VČETNĚ VIRŮ A HUB

| 1. | Pro účely této přílohy se výrazem mikroorganismy rozumí rovněž mikroorganismy včetně virů a hub. Dokumentace týkající se účinných mikroorganismů zahrnuje přinejmenším všechny body uvedené níže v ‚Požadavcích na dokumentaci‘. U všech mikroorganismů, které jsou předmětem žádosti o zařazení do přílohy I nebo I A, by měly být uvedeny všechny dostupné relevantní poznatky a informace z literatury. Význam mají zejména informace související s identifikací a charakterizací mikroorganismu včetně způsobu působení, musí být uvedeny v oddílech I až IV a vymezují základ pro posouzení případných dopadů na lidské zdraví a životní prostředí. |
| --- | --- |

1.

Pro účely této přílohy se výrazem mikroorganismy rozumí rovněž mikroorganismy včetně virů a hub. Dokumentace týkající se účinných mikroorganismů zahrnuje přinejmenším všechny body uvedené níže v ‚Požadavcích na dokumentaci‘. U všech mikroorganismů, které jsou předmětem žádosti o zařazení do přílohy I nebo I A, by měly být uvedeny všechny dostupné relevantní poznatky a informace z literatury. Význam mají zejména informace související s identifikací a charakterizací mikroorganismu včetně způsobu působení, musí být uvedeny v oddílech I až IV a vymezují základ pro posouzení případných dopadů na lidské zdraví a životní prostředí.

| 2. | Pokud vzhledem k povaze mikroorganismu nejsou informace zapotřebí, použije se čl. 8 odst. 5. |
| --- | --- |

2.

Pokud vzhledem k povaze mikroorganismu nejsou informace zapotřebí, použije se čl. 8 odst. 5.

| 3. | Na úrovni kmene mikroorganismu se připraví dokumentace ve smyslu čl. 11 odst. 1, pokud nebudou předloženy informace, podle nichž je o dotyčném druhu známo, že je z hlediska všech vlastností dostatečně homogenní, nebo pokud žadatel poskytne jiné argumenty v souladu s čl. 8 odst. 5. |
| --- | --- |

3.

Na úrovni kmene mikroorganismu se připraví dokumentace ve smyslu čl. 11 odst. 1, pokud nebudou předloženy informace, podle nichž je o dotyčném druhu známo, že je z hlediska všech vlastností dostatečně homogenní, nebo pokud žadatel poskytne jiné argumenty v souladu s čl. 8 odst. 5.

| 4. | Pokud byl mikroorganismus geneticky modifikován ve smyslu čl. 2 odst. 2 směrnice 2001/18/ES, předloží se rovněž kopie zhodnocení údajů týkajících se posouzení rizik pro životní prostředí stanovených v čl. 4 odst. 2 uvedené směrnice. |
| --- | --- |

4.

Pokud byl mikroorganismus geneticky modifikován ve smyslu čl. 2 odst. 2 směrnice 2001/18/ES, předloží se rovněž kopie zhodnocení údajů týkajících se posouzení rizik pro životní prostředí stanovených v čl. 4 odst. 2 uvedené směrnice.

| 5. | Pokud je o působení biocidního přípravku známo, že je zčásti nebo zcela způsobeno toxinem/metabolitem, nebo pokud se očekává, že významná rezidua toxinů/metabolitů nesouvisí s účinkem daného účinného mikroorganismu, bude pro tyto toxiny/metabolity předložena dokumentace v souladu s požadavky přílohy II A, a – tam, kde je to uvedeno – s příslušnými částmi přílohy III A. |
| --- | --- |

5.

Pokud je o působení biocidního přípravku známo, že je zčásti nebo zcela způsobeno toxinem/metabolitem, nebo pokud se očekává, že významná rezidua toxinů/metabolitů nesouvisí s účinkem daného účinného mikroorganismu, bude pro tyto toxiny/metabolity předložena dokumentace v souladu s požadavky přílohy II A, a – tam, kde je to uvedeno – s příslušnými částmi přílohy III A.

Požadavky na dokumentaci

ODDÍLY:

| I. | Identita mikroorganismu |
| --- | --- |

I.

Identita mikroorganismu

| II. | Biologické vlastnosti mikroorganismu |
| --- | --- |

II.

Biologické vlastnosti mikroorganismu

| III. | Další informace o mikroorganismu |
| --- | --- |

III.

Další informace o mikroorganismu

| IV. | Analytické metody |
| --- | --- |

IV.

Analytické metody

| V. | Účinky na lidské zdraví |
| --- | --- |

V.

Účinky na lidské zdraví

| VI. | Rezidua v ošetřených materiálech, potravinách a krmivech nebo na jejich povrchu |
| --- | --- |

VI.

Rezidua v ošetřených materiálech, potravinách a krmivech nebo na jejich povrchu

| VII. | Rozpad a chování v životním prostředí |
| --- | --- |

VII.

Rozpad a chování v životním prostředí

| VIII. | Účinky na necílové organismy |
| --- | --- |

VIII.

Účinky na necílové organismy

| IX. | Klasifikace a označování |
| --- | --- |

IX.

Klasifikace a označování

| X. | Shrnutí a zhodnocení oddílů I až IX včetně závěrů posouzení rizika a doporučení |
| --- | --- |

X.

Shrnutí a zhodnocení oddílů I až IX včetně závěrů posouzení rizika a doporučení

Předložení výše uvedených bodů je nutné podložit níže uvedenými údaji.

I.   IDENTITA MIKROORGANISMU

1.1.   Žadatel

1.2.   Výrobce

1.3.   Název a popis druhu, charakterizace kmene

1.3.1.   Obecný název mikroorganismu (včetně alternativních a již nepoužívaných názvů)

1.3.2.   Taxonomický název a kmen s údajem, zda se jedná o základní variantu, mutantní kmen nebo geneticky modifikovaný organismus (GMO); pro viry taxonomické označení viru, serotypu, kmene nebo mutantu

1.3.3.   Referenční číslo sbírky a kultury, pod kterým je kultura uložena

1.3.4.   Metody, postupy a kritéria používané pro stanovení přítomnosti a identity mikroorganismu (např. morfologie, biochemie, sérologie atd.)

1.4.   Specifikace materiálu použitého pro výrobu formulovaných výrobků

1.4.1.   Obsah mikroorganismu

1.4.2.   Identita a obsah nečistot a přísad kontaminujících mikroorganismy

1.4.3.   Analytický profil šarží

II.   BIOLOGICKÉ VLASTNOSTI MIKROORGANISMU

2.1.   Historie mikroorganismu a jeho použití. Přirozený výskyt a zeměpisné rozšíření

2.1.1.   Historické pozadí

2.1.2.   Původ a přirozený výskyt

2.2.   Informace o cílovém organismu/cílových organismech

2.2.1.   Popis cílového organismu/cílových organismů

2.2.2.   Způsob působení

2.3.   Okruh hostitelů a účinky na jiné druhy, než je cílový organismus

2.4.   Vývojová stadia/životní cyklus mikroorganismu

2.5.   Infekčnost, šíření a schopnost kolonizace

2.6.   Příbuznost se známými patogeny rostlin, zvířat nebo člověka

2.7.   Genetická stabilita a faktory, které ji ovlivňují

2.8.   Informace o produkování metabolitů (zvláště toxinů)

2.9.   Antibiotika a jiní antimikrobiální činitelé

2.10.   Odolnost environmentálním faktorům

2.11.   Účinky na materiály, látky a přípravky

III.   DALŠÍ INFORMACE O MIKROORGANISMU

3.1.   Funkce

3.2.   Oblast předpokládaného použití

3.3.   Typ/typy přípravku a kategorie uživatelů, pro něž by měl být mikroorganismus uveden v přílohách I, I A nebo I B

3.4.   Metody produkce a kontrola jakosti

3.5.   Informace o výskytu nebo možném výskytu vývoje rezistence cílového organismu/cílových organismů

3.6.   Metody k zabránění ztrátě virulence výchozí (primární) kultury mikroorganismu

3.7.   Doporučené metody a bezpečnostní opatření týkající se manipulace, skladování, přepravy nebo požáru

3.8.   Postupy rozkladu nebo dekontaminace

3.9.   Opatření pro případ nehody

3.10.   Postupy pro nakládání s odpadem

3.11.   Plán monitorování, jenž má být použit pro účinný organismus, včetně manipulace, skladování, přepravy a používání

IV.   ANALYTICKÉ METODY

4.1.   Metody pro analýzu mikroorganismu izolovaného z konečného výrobku

4.2.   Metody pro kvalitativní a kvantitativní stanovení reziduí (životaschopných nebo životaneschopných)

V.   ÚČINKY NA LIDSKÉ ZDRAVÍ

STUPEŇ I

5.1.   Základní informace

5.1.1.   Lékařské údaje

5.1.2.   Lékařský dohled nad pracovníky výrobního závodu

5.1.3.   Pozorování senzibilizace/alergenity

5.1.4.   Přímá pozorování (např. klinické případy)

5.2.   Základní studie

5.2.1.   Senzibilizace

5.2.2.   Akutní toxicita, patogenita a infekčnost

5.2.2.1.   Akutní orální toxicita, patogenita a infekčnost

5.2.2.2.   Akutní inhalační toxicita, patogenita a infekčnost

5.2.2.3.   Intraperitoneální/subkutánní dávka při jednom podání

5.2.3.   Zkoušení genotoxicity in vitro

5.2.4.   Studie buněčných kultur

5.2.5.   Informace o krátkodobé toxicitě a patogenitě

5.2.5.1.   Účinky na zdraví po opakované inhalační expozici

5.2.6.   Navržené ošetření: první pomoc, lékařské ošetření

5.2.7.   Jakákoliv patogenita a infekčnost vůči člověku a jiným savcům v podmínkách imunosuprese

KONEC STUPNĚ I

STUPEŇ II

5.3.   Specifické studie toxicity, patogenity a infekčnosti

5.4.   Genotoxicita – studie in vivo na somatických buňkách

5.5.   Genotoxicita – studie in vivo na zárodečných buňkách

KONEC STUPNĚ II

5.6.   Souhrn údajů o toxicitě, patogenitě a infekčnosti pro savce a celkové vyhodnocení

VI.   REZIDUA V OŠETŘENÝCH MATERIÁLECH, POTRAVINÁCH A KRMIVECH NEBO NA JEJICH POVRCHU

6.1.   Perzistence a pravděpodobnost množení v ošetřených materiálech, potravinách nebo krmivech nebo na jejich povrchu

6.2.   Další požadované informace

6.2.1.   Životaneschopná rezidua

6.2.2.   Životaschopná rezidua

6.3.   Shrnutí a zhodnocení reziduí v ošetřených materiálech, potravinách a krmivech nebo na nich

VII.   ROZPAD A CHOVÁNÍ V ŽIVOTNÍM PROSTŘEDÍ

7.1.   Perzistence a množení

7.1.1.   Půda

7.1.2.   Voda

7.1.3.   Ovzduší

7.2.   Mobilita

7.3.   Souhrn a zhodnocení rozpadu a chování v životním prostředí

VIII.   ÚČINKY NA NECÍLOVÉ ORGANISMY

8.1.   Účinky na ptáky

8.2.   Účinky na vodní organismy

8.2.1.   Účinky na ryby

8.2.2.   Účinky na sladkovodní bezobratlé

8.2.3.   Účinky na růst řas

8.2.4.   Účinky na jiné rostliny než řasy

8.3.   Účinky na včely

8.4.   Účinky na jiné členovce než včely

8.5.   Účinky na žížaly

8.6.   Účinky na půdní mikroorganismy

8.7.   Další studie

8.7.1.   Suchozemské rostliny

8.7.2.   Savci

8.7.3.   Jiné relevantní druhy a procesy

8.8.   Shrnutí a zhodnocení účinků na necílové organismy

IX.   KLASIFIKACE A OZNAČOVÁNÍ

K dokumentaci budou přiloženy odůvodněné návrhy na zařazení účinné látky, jíž je mikroorganismus, do jedné z rizikových skupin vymezených v článku 2 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/54/ES ze dne 18. září 2000 o ochraně zaměstnanců před riziky spojenými s expozicí biologickým činitelům při práci (1), jakož i údaje o tom, zda je třeba přípravky opatřit značkou pro biologické nebezpečí, která je stanovena v příloze II uvedené směrnice.

X.   SHRNUTÍ A ZHODNOCENÍ ODDÍLŮ I AŽ IX VČETNĚ ZÁVĚRŮ POSOUZENÍ RIZIKA A DOPORUČENÍ

PŘÍLOHA IV B

SOUBOR ÚDAJŮ PRO BIOCIDNÍ PŘÍPRAVKY

MIKROORGANISMY VČETNĚ VIRŮ A HUB

| 1. | Pro účely této přílohy se výrazem mikroorganismy rozumí rovněž mikroorganismy včetně virů a hub. V této příloze jsou stanoveny údaje, které jsou požadovány pro povolení biocidního přípravku na bázi mikroorganismů. U všech biocidních přípravků na bázi mikroorganismů, které jsou předmětem žádosti, by měly být uvedeny všechny dostupné relevantní poznatky a informace z literatury. Význam mají zejména informace související s identifikací a charakterizací všech složek biocidního přípravku, musí být uvedeny v oddílech I až IV a představují základ pro posouzení případných dopadů na lidské zdraví a životní prostředí. |
| --- | --- |

1.

Pro účely této přílohy se výrazem mikroorganismy rozumí rovněž mikroorganismy včetně virů a hub. V této příloze jsou stanoveny údaje, které jsou požadovány pro povolení biocidního přípravku na bázi mikroorganismů. U všech biocidních přípravků na bázi mikroorganismů, které jsou předmětem žádosti, by měly být uvedeny všechny dostupné relevantní poznatky a informace z literatury. Význam mají zejména informace související s identifikací a charakterizací všech složek biocidního přípravku, musí být uvedeny v oddílech I až IV a představují základ pro posouzení případných dopadů na lidské zdraví a životní prostředí.

| 2. | Pokud vzhledem k povaze biocidního přípravku nejsou informace zapotřebí, použije se čl. 8 odst. 5. |
| --- | --- |

2.

Pokud vzhledem k povaze biocidního přípravku nejsou informace zapotřebí, použije se čl. 8 odst. 5.

| 3. | Informace mohou být odvozeny ze stávajících údajů, pokud je poskytnuto zdůvodnění přijatelné pro příslušný orgán. S cílem omezit zkoušky na zvířatech na minimum se použijí, pokud je to možné, ustanovení směrnice 67/548/EHS a směrnice Evropského parlamentu a Rady 1999/45/ES ze dne 31. května 1999 o sbližování právních a správních předpisů členských států týkajících se klasifikace, balení a označování nebezpečných přípravků (2). |
| --- | --- |

3.

Informace mohou být odvozeny ze stávajících údajů, pokud je poskytnuto zdůvodnění přijatelné pro příslušný orgán. S cílem omezit zkoušky na zvířatech na minimum se použijí, pokud je to možné, ustanovení směrnice 67/548/EHS a směrnice Evropského parlamentu a Rady 1999/45/ES ze dne 31. května 1999 o sbližování právních a správních předpisů členských států týkajících se klasifikace, balení a označování nebezpečných přípravků (2).

| 4. | Podle oddílu II musí být u provedených zkoušek předložen podrobný popis (specifikace) použitého materiálu a nečistot v něm. V případě potřeby se pro všechny toxikologicky/ekotoxikologicky významné chemické složky biocidního přípravku požadují údaje stanovené v přílohách II B a III B, a to zejména pokud jsou složkami sledované látky, které jsou vymezeny v čl. 2 odst. 1 písm e). |
| --- | --- |

4.

Podle oddílu II musí být u provedených zkoušek předložen podrobný popis (specifikace) použitého materiálu a nečistot v něm. V případě potřeby se pro všechny toxikologicky/ekotoxikologicky významné chemické složky biocidního přípravku požadují údaje stanovené v přílohách II B a III B, a to zejména pokud jsou složkami sledované látky, které jsou vymezeny v čl. 2 odst. 1 písm e).

| 5. | V případě nového přípravku je přijatelná extrapolace z přílohy IV A za předpokladu, že jsou zhodnoceny všechny možné účinky složek, a to zejména jejich patogenita a infekčnost. |
| --- | --- |

5.

V případě nového přípravku je přijatelná extrapolace z přílohy IV A za předpokladu, že jsou zhodnoceny všechny možné účinky složek, a to zejména jejich patogenita a infekčnost.

Požadavky na dokumentaci

ODDÍLY:

| I. | Identita biocidního přípravku |
| --- | --- |

I.

Identita biocidního přípravku

| II. | Fyzikální, chemické a technické vlastnosti biocidního přípravku |
| --- | --- |

II.

Fyzikální, chemické a technické vlastnosti biocidního přípravku

| III. | Údaje o aplikaci |
| --- | --- |

III.

Údaje o aplikaci

| IV. | Další informace o biocidním přípravku |
| --- | --- |

IV.

Další informace o biocidním přípravku

| V. | Analytické metody |
| --- | --- |

V.

Analytické metody

| VI. | Údaje o účinnosti |
| --- | --- |

VI.

Údaje o účinnosti

| VII. | Účinky na lidské zdraví |
| --- | --- |

VII.

Účinky na lidské zdraví

| VIII. | Rezidua v ošetřených materiálech, potravinách a krmivech nebo na jejich povrchu |
| --- | --- |

VIII.

Rezidua v ošetřených materiálech, potravinách a krmivech nebo na jejich povrchu

| IX. | Rozpad a chování v životním prostředí |
| --- | --- |

IX.

Rozpad a chování v životním prostředí

| X. | Účinky na necílové organismy |
| --- | --- |

X.

Účinky na necílové organismy

| XI. | Klasifikace, balení a označování biocidního přípravku |
| --- | --- |

XI.

Klasifikace, balení a označování biocidního přípravku

| XII. | Shrnutí a zhodnocení oddílů I až XI včetně závěrů posouzení rizika a doporučení |
| --- | --- |

XII.

Shrnutí a zhodnocení oddílů I až XI včetně závěrů posouzení rizika a doporučení

Předložení výše uvedených bodů je nutné podložit níže uvedenými údaji.

I.   IDENTITA BIOCIDNÍHO PŘÍPRAVKU

1.1.   Žadatel

1.2.   Výrobce biocidního přípravku a mikroorganismu/mikroorganismů

1.3.   Obchodní název nebo navržený obchodní název a vývojové kódové číslo výrobce pro biocidní přípravek

1.4.   Podrobné informace o kvantitativním a kvalitativním složení biocidního přípravku

1.5.   Fyzikální stav a povaha biocidního přípravku

1.6.   Funkce

II.   FYZIKÁLNÍ, CHEMICKÉ A TECHNICKÉ VLASTNOSTI BIOCIDNÍHO PŘÍPRAVKU

2.1.   Vzhled (barva a zápach)

2.2.   Stabilita při skladování a doba použitelnosti

2.2.1.   Účinky světla, teploty a vlhkosti na technické vlastnosti biocidního přípravku

2.2.2.   Další faktory ovlivňující stabilitu

2.3.   Výbušnost a oxidační vlastnosti

2.4.   Bod vzplanutí a další údaje o hořlavosti nebo o samovolném vznícení

2.5.   Acidita, alkalita a hodnota pH

2.6.   Viskozita a povrchové napětí

2.7.   Technické vlastnosti biocidního přípravku

2.7.1.   Smáčitelnost

2.7.2.   Perzistentní pěnivost

2.7.3.   Suspendovatelnost a stabilita suspenze

2.7.4.   Zkouška na suchém sítě a zkouška na mokrém sítě

2.7.5.   Distribuce velikosti částic (prachotvorné a smáčitelné prášky, granule), obsah prachu nebo jemných podílů (granule), otěr a drobivost (granule)

2.7.6.   Emulgovatelnost, reemulgovatelnost, stabilita emulze

2.7.7.   Tekutost, vylévatelnost (vyplachovatelnost) a prášivost

2.8.   Fyzikální, chemická a biologická kompatibilita s jinými přípravky včetně biocidních přípravků, s nimiž má být použití přípravku povoleno nebo registrováno

2.8.1.   Fyzikální kompatibilita

2.8.2.   Chemická kompatibilita

2.8.3.   Biologická kompatibilita

2.9.   Souhrn a zhodnocení fyzikálních, chemických a technických vlastností biocidního přípravku

III.   ÚDAJE O APLIKACI

3.1.   Oblast předpokládaného použití

3.2.   Způsob působení

3.3.   Podrobnosti o zamýšleném použití

3.4.   Aplikační dávka

3.5.   Koncentrace mikroorganismu v použitém materiálu (např. v aplikačním zařízení nebo v návnadách)

3.6.   Metoda aplikace

3.7.   Počet a termíny aplikací a doba trvání ochrany

3.8.   Nezbytné čekací lhůty nebo jiná opatření k zamezení nepříznivým účinkům na zdraví lidí a zvířat i na životní prostředí

3.9.   Navržené návody k použití

3.10.   Kategorie uživatelů

3.11.   Informace o možném vývoji rezistence

3.12.   Účinky na materiály nebo produkty ošetřené biocidním přípravkem

IV.   DALŠÍ INFORMACE O BIOCIDNÍM PŘÍPRAVKU

4.1.   Balení a snášenlivost biocidního přípravku s navrženými obalovými materiály

4.2.   Postupy čistění aplikačního zařízení

4.3.   Lhůty před vstupem, nezbytné čekací lhůty nebo jiná opatření k ochraně osob, hospodářských zvířat a životního prostředí

4.4.   Doporučené metody a preventivní opatření týkající se: manipulace, skladování, přepravy nebo pro případ požáru

4.5.   Opatření v případě nehody

4.6.   Postupy rozkladu nebo dekontaminace biocidního přípravku a jeho obalu

4.6.1.   Řízené spalování

4.6.2.   Jiné

4.7.   Plán monitorování, jenž má být použit pro účinný mikroorganismus a jiný mikroorganismus/jiné mikroorganismy obsažené v biocidním přípravku, včetně manipulace, skladování, přepravy a používání

V.   ANALYTICKÉ METODY

5.1.   Metody pro analýzu biocidního přípravku

5.2.   Metody pro kvalitativní a kvantitativní stanovení reziduí

VI.   ÚDAJE O ÚČINNOSTI

VII.   ÚČINKY NA LIDSKÉ ZDRAVÍ

7.1.   Základní studie akutní toxicity

7.1.1.   Akutní orální toxicita

7.1.2.   Akutní inhalační toxicita

7.1.3.   Akutní perkutánní toxicita

7.2.   Doplňkové studie akutní toxicity

7.2.1.   Kožní dráždivost

7.2.2.   Oční dráždivost

7.2.3.   Senzibilizace kůže

7.3.   Údaje o expozici

7.4.   Dostupné toxikologické údaje o látkách jiných než účinných

7.5.   Doplňkové studie pro kombinace biocidních přípravků

7.6.   Souhrn a zhodnocení účinků na lidské zdraví

VIII.   REZIDUA V OŠETŘENÝCH MATERIÁLECH, POTRAVINÁCH A KRMIVECH NEBO NA JEJICH POVRCHU

IX.   ROZPAD A CHOVÁNÍ V ŽIVOTNÍM PROSTŘEDÍ

X.   ÚČINKY NA NECÍLOVÉ ORGANISMY

10.1.   Účinky na ptáky

10.2.   Účinky na vodní organismy

10.3.   Účinky na včely

10.4.   Účinky na jiné členovce než včely

10.5.   Účinky na žížaly

10.6.   Účinky na půdní mikroorganismy

10.7.   Doplňkové studie na jiných druzích nebo studie vyššího stupně, jako jsou studie na vybraných necílových organismech

10.7.1.   Suchozemské rostliny

10.7.2.   Savci

10.7.3.   Jiné relevantní druhy a procesy

10.8.   Shrnutí a zhodnocení účinků na necílové organismy

XI.   KLASIFIKACE, BALENÍ A OZNAČOVÁNÍ BIOCIDNÍHO PŘÍPRAVKU

Jak stanoví článek 20, je třeba předložit návrhy zdůvodnění klasifikace a označování biocidního přípravku v souladu s ustanoveními směrnice 67/548/EHS a směrnice 1999/45/ES. Klasifikace sestává z popisu kategorie/kategorií nebezpečí a vět označujících specifickou rizikovost pro všechny nebezpečné vlastnosti přípravku. Na základě této klasifikace by měl být předložen návrh na označování včetně symbolu/symbolů nebezpečnosti, označení nebezpečí, vět označujících specifickou rizikovost a pokynů pro bezpečné nakládání. Klasifikace a označování se provede ve vztahu k chemickým látkám obsaženým v biocidním přípravku. V případě potřeby budou vzorky navrženého obalu předloženy příslušnému orgánu členského státu.

K dokumentaci bude přiložen odůvodněný návrh na zařazení do jedné z rizikových skupin vymezených v článku 2 směrnice 2000/54/ES, jakož i údaje o tom, zda je třeba přípravky opatřit značkou pro biologické nebezpečí, která je stanovena v příloze II uvedené směrnice.

XII.   SHRNUTÍ A ZHODNOCENÍ ODDÍLŮ I AŽ XI VČETNĚ ZÁVĚRŮ POSOUZENÍ RIZIKA A DOPORUČENÍ

---

(1)  Úř. věst. L 262, 17.10.2000, s. 21.

1

(2)  Úř. věst. L 200, 30.7.1999, s. 1. Směrnice naposledy pozměněná směrnicí Komise 2006/8/ES (Úř. věst. L 19, 24.1.2006, s. 12).

2

---

II Akty, jejichž zveřejnění není povinné

Komise

| 30.5.2006 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 142/16 |
| --- | --- | --- | --- |

30.5.2006

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 142/16

---

ROZHODNUTÍ KOMISE

ze dne 3. května 2006

o předloze vnitrostátních předpisů, které Nizozemské království oznámilo podle čl. 95 odst. 5 Smlouvy o ES a kterými se stanovují mezní hodnoty pro emise částic z vozidel poháněných vznětovým motorem

(oznámeno pod číslem K(2006) 1791)

(Pouze nizozemské znění je závazné)

(2006/372/ES)

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 95 odst. 5 a 6 této smlouvy,

vzhledem k těmto důvodům:

I.   SKUTEČNOSTI

1.   Příslušné právní předpisy Společenství

| (1) | Směrnice Evropského parlamentu a Rady 98/69/ES ze dne 13. října 1998 o opatřeních proti znečišťování ovzduší emisemi z motorových vozidel a o změně směrnice 70/220/EHS ze dne 20. března 1970 o sbližování právních předpisů členských států týkajících se opatření proti znečišťování ovzduší plyny zážehových motorů motorových vozidel (1) stanoví jako mezní hodnotu pro emise částic 25 miligramů na kilometr (viz bod 5.3.1.4 přílohy I směrnice) pro vozidla se vznětovými motory kategorie M podle přílohy II, části A Směrnice Rady 70/156/EHS ze dne 6. února 1970 o sbližování právních předpisů členských států týkajících se schvalování typu motorových vozidel a jejich přípojných vozidel (2) – mimo vozidla s maximální hmotností přesahující 2 500 kg – a kategorie N1 třídy I. Tyto mezní hodnoty platí od 1. ledna 2005 pro nové typy vozidel a od 1. ledna 2006 pro nová vozidla. Směrnice také stanoví mezní hodnotu pro emise částic na 40 miligramů na kilometr pro vozidla se vznětovými motory kategorie N1 třídy II a mezní hodnotu pro emise částic na 60 miligramů na kilometr pro vozidla se vznětovými motory kategorie N1 třídy III a kategorie M s maximální hmotností přesahující 2 500 kg. Tyto dvě poslední mezní hodnoty platí od 1. ledna 2006 pro nové typy vozidel a od 1. ledna 2007 pro nová vozidla. |
| --- | --- |

(1)

Směrnice Evropského parlamentu a Rady 98/69/ES ze dne 13. října 1998 o opatřeních proti znečišťování ovzduší emisemi z motorových vozidel a o změně směrnice 70/220/EHS ze dne 20. března 1970 o sbližování právních předpisů členských států týkajících se opatření proti znečišťování ovzduší plyny zážehových motorů motorových vozidel (1) stanoví jako mezní hodnotu pro emise částic 25 miligramů na kilometr (viz bod 5.3.1.4 přílohy I směrnice) pro vozidla se vznětovými motory kategorie M podle přílohy II, části A Směrnice Rady 70/156/EHS ze dne 6. února 1970 o sbližování právních předpisů členských států týkajících se schvalování typu motorových vozidel a jejich přípojných vozidel (2) – mimo vozidla s maximální hmotností přesahující 2 500 kg – a kategorie N1 třídy I. Tyto mezní hodnoty platí od 1. ledna 2005 pro nové typy vozidel a od 1. ledna 2006 pro nová vozidla. Směrnice také stanoví mezní hodnotu pro emise částic na 40 miligramů na kilometr pro vozidla se vznětovými motory kategorie N1 třídy II a mezní hodnotu pro emise částic na 60 miligramů na kilometr pro vozidla se vznětovými motory kategorie N1 třídy III a kategorie M s maximální hmotností přesahující 2 500 kg. Tyto dvě poslední mezní hodnoty platí od 1. ledna 2006 pro nové typy vozidel a od 1. ledna 2007 pro nová vozidla.

| (2) | Podle čl. 2 odst. 1 směrnice 98/69/ES „nesmějí členské státy z důvodů týkajících se znečišťování ovzduší emisemi z motorových vozidel:






  — | odmítnout udělit ES schválení typu podle čl. 4 odst. 1 směrnice 70/156/EHS, ani |
| --- | --- | --- |

(2)

Podle čl. 2 odst. 1 směrnice 98/69/ES „nesmějí členské státy z důvodů týkajících se znečišťování ovzduší emisemi z motorových vozidel:

—

odmítnout udělit ES schválení typu podle čl. 4 odst. 1 směrnice 70/156/EHS, ani

| — | odmítnout udělit vnitrostátní schválení typu, ani |
| --- | --- |

—

odmítnout udělit vnitrostátní schválení typu, ani

| — | zakázat registraci, prodej nebo uvedení do provozu vozidla podle článku 7 směrnice 70/156/EHS, |
| --- | --- |

—

zakázat registraci, prodej nebo uvedení do provozu vozidla podle článku 7 směrnice 70/156/EHS,

pokud tento typ nebo toto vozidlo splňuje požadavky směrnice 70/220/EHS ve znění této směrnice.“.

| (3) | Dne 21. prosince 2005 přijala Komise návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady o schvalování typu motorových vozidel s ohledem na emise a na přístup k informacím o opravách vozidla, kterým se mění směrnice 72/306/EHS a směrnice .../.../ES (návrh Euro 5) (3). V návrhu se snižuje mezní hodnota emisí částic z dieselových vozidel na 5 miligramů na kilometr. Tato nová mezní hodnota začne pro nové typy vozidel kategorie M a N1 třídy I platit 18 měsíců a 1 den poté, co nařízení vstoupí v platnost, a pro nová vozidla kategorie M a N1 třídy I 36 měsíců poté, co nařízení vstoupí v platnost. |
| --- | --- |

(3)

Dne 21. prosince 2005 přijala Komise návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady o schvalování typu motorových vozidel s ohledem na emise a na přístup k informacím o opravách vozidla, kterým se mění směrnice 72/306/EHS a směrnice .../.../ES (návrh Euro 5) (3). V návrhu se snižuje mezní hodnota emisí částic z dieselových vozidel na 5 miligramů na kilometr. Tato nová mezní hodnota začne pro nové typy vozidel kategorie M a N1 třídy I platit 18 měsíců a 1 den poté, co nařízení vstoupí v platnost, a pro nová vozidla kategorie M a N1 třídy I 36 měsíců poté, co nařízení vstoupí v platnost.

| (4) | Směrnice Rady 99/30/ES ze dne 22. dubna 1999 o mezních hodnotách pro oxid siřičitý, oxid dusičitý a oxidy dusíku, částice a olovo ve vnějším ovzduší (4), která by měla být čtena spolu se směrnicí Rady 96/62/ES ze dne 27. září 1996 o posuzování a řízení kvality vnějšího ovzduší (5), stanoví mezní hodnoty pro koncentrace PM10, definované jako „částice, které projdou selektivním vstupním filtrem s odlučovací účinností 50 % pro aerodynamický průměr 10 μm“, ve vnějším ovzduší. V souladu s článkem 5 směrnice 99/30/ES jsou tyto mezní hodnoty právně závazné od 1. ledna 2005. V souladu s přílohou III téže směrnice činí roční mezní hodnota pro ochranu lidského zdraví 40 μg/m3, zatímco 24hodinová mezní hodnota pro ochranu lidského zdraví činí 50 μg/m3 a nesmí být v kalendářním roce překročena častěji než 35krát. |
| --- | --- |

(4)

Směrnice Rady 99/30/ES ze dne 22. dubna 1999 o mezních hodnotách pro oxid siřičitý, oxid dusičitý a oxidy dusíku, částice a olovo ve vnějším ovzduší (4), která by měla být čtena spolu se směrnicí Rady 96/62/ES ze dne 27. září 1996 o posuzování a řízení kvality vnějšího ovzduší (5), stanoví mezní hodnoty pro koncentrace PM10, definované jako „částice, které projdou selektivním vstupním filtrem s odlučovací účinností 50 % pro aerodynamický průměr 10 μm“, ve vnějším ovzduší. V souladu s článkem 5 směrnice 99/30/ES jsou tyto mezní hodnoty právně závazné od 1. ledna 2005. V souladu s přílohou III téže směrnice činí roční mezní hodnota pro ochranu lidského zdraví 40 μg/m3, zatímco 24hodinová mezní hodnota pro ochranu lidského zdraví činí 50 μg/m3 a nesmí být v kalendářním roce překročena častěji než 35krát.

| (5) | Čl. 7 odst. 3 směrnice 96/62/ES stanoví, že „členské státy vypracují akční plány, v nichž uvedou krátkodobá opatření, která mají být přijata v případě rizika překročení mezních hodnot nebo výstražných prahových hodnot s cílem snížení tohoto rizika a zkrácení doby trvání takové situace. V některých případech mohou uvedené plány stanovit opatření na kontrolu a v nezbytném případě i na pozastavení činností, které přispívají k překračování mezních hodnot, včetně provozu motorových vozidel.“ |
| --- | --- |

(5)

Čl. 7 odst. 3 směrnice 96/62/ES stanoví, že „členské státy vypracují akční plány, v nichž uvedou krátkodobá opatření, která mají být přijata v případě rizika překročení mezních hodnot nebo výstražných prahových hodnot s cílem snížení tohoto rizika a zkrácení doby trvání takové situace. V některých případech mohou uvedené plány stanovit opatření na kontrolu a v nezbytném případě i na pozastavení činností, které přispívají k překračování mezních hodnot, včetně provozu motorových vozidel.“

2.   Oznámené vnitrostátní předpisy

| (6) | Nizozemské království oznámilo Komisi předlohu vyhlášky, která má uložit povinnou mezní hodnotu emisí částic 5 mg na kilometr pro nákladní vozidla s maximální povolenou hmotností do 1 305 kg (vozidla kategorie N1 třídy I) a pro osobní automobily (vozidla kategorie M1), jak je stanoveno v čl. 1 odst. 1 písm. h) a čl. 1 odst. 1 písm. at) Voertuigreglement. Vyhláška by se měla vztahovat na všechna tato vozidla se vznětovým motorem, která budou poprvé použita po 31. prosinci 2006. To by znamenalo, že jsou tato vozidla vybavena filtry částic. |
| --- | --- |

(6)

Nizozemské království oznámilo Komisi předlohu vyhlášky, která má uložit povinnou mezní hodnotu emisí částic 5 mg na kilometr pro nákladní vozidla s maximální povolenou hmotností do 1 305 kg (vozidla kategorie N1 třídy I) a pro osobní automobily (vozidla kategorie M1), jak je stanoveno v čl. 1 odst. 1 písm. h) a čl. 1 odst. 1 písm. at) Voertuigreglement. Vyhláška by se měla vztahovat na všechna tato vozidla se vznětovým motorem, která budou poprvé použita po 31. prosinci 2006. To by znamenalo, že jsou tato vozidla vybavena filtry částic.

| (7) | Opatření oznámené nizozemskými orgány představuje změnu právních předpisů týkajících se stálých požadavků, které musejí vozidla a jejich konstrukční části dodržovat po celou dobu životnosti (Voertuigreglement). Kontroly dodržování těchto stálých požadavků se provádějí postupem pro běžné prohlídky vozidel a může je vykonávat policie. |
| --- | --- |

(7)

Opatření oznámené nizozemskými orgány představuje změnu právních předpisů týkajících se stálých požadavků, které musejí vozidla a jejich konstrukční části dodržovat po celou dobu životnosti (Voertuigreglement). Kontroly dodržování těchto stálých požadavků se provádějí postupem pro běžné prohlídky vozidel a může je vykonávat policie.

| (8) | Podle důvodové zprávy se oznámené opatření nedotýká postupu schválení typu. Zdá se, že nizozemské orgány neodmítnou registrovat vozidla s ES schválením typu z jiného členského státu a že vozidlům splňujícím požadavky směrnice 70/220/EHS ve znění směrnice 98/69/ES by měly nizozemské orgány schválení typu udělovat i nadále. Když však tato vozidla poprvé projdou technickou prohlídkou nebo kdykoli je bude kontrolovat policie, bude prohlášeno, že nejsou v souladu s oznámeným opatřením. |
| --- | --- |

(8)

Podle důvodové zprávy se oznámené opatření nedotýká postupu schválení typu. Zdá se, že nizozemské orgány neodmítnou registrovat vozidla s ES schválením typu z jiného členského státu a že vozidlům splňujícím požadavky směrnice 70/220/EHS ve znění směrnice 98/69/ES by měly nizozemské orgány schválení typu udělovat i nadále. Když však tato vozidla poprvé projdou technickou prohlídkou nebo kdykoli je bude kontrolovat policie, bude prohlášeno, že nejsou v souladu s oznámeným opatřením.

| (9) | Celkově vzato uvaluje oznámené opatření zákaz provozu nových vozidel kategorie N1 třídy I a kategorie M1, která emitují více než 5 mg částic na km, s platností od 1. ledna 2007. |
| --- | --- |

(9)

Celkově vzato uvaluje oznámené opatření zákaz provozu nových vozidel kategorie N1 třídy I a kategorie M1, která emitují více než 5 mg částic na km, s platností od 1. ledna 2007.

II.   ŘÍZENÍ

| (10) | Dopisem ze dne 2. listopadu 2005 oznámilo Nizozemské království Komisi v souladu s čl. 95 odst. 5 Smlouvy o ES svůj záměr přijmout předlohu vyhlášky, kterou se odchylně od směrnice 98/69/ES stanovují předpisy pro omezení emisí částic z vozidel poháněných vznětovým motorem. |
| --- | --- |

(10)

Dopisem ze dne 2. listopadu 2005 oznámilo Nizozemské království Komisi v souladu s čl. 95 odst. 5 Smlouvy o ES svůj záměr přijmout předlohu vyhlášky, kterou se odchylně od směrnice 98/69/ES stanovují předpisy pro omezení emisí částic z vozidel poháněných vznětovým motorem.

| (11) | Dopisem ze dne 23. listopadu 2005 informovala Komise nizozemskou vládu, že obdržela její oznámení podle čl. 95 odst. 5 Smlouvy o ES a že šestiměsíční období pro jeho posouzení stanovené v čl. 95 odst. 6 bylo zahájeno dne 5. listopadu 2005, což je den po obdržení oznámení. |
| --- | --- |

(11)

Dopisem ze dne 23. listopadu 2005 informovala Komise nizozemskou vládu, že obdržela její oznámení podle čl. 95 odst. 5 Smlouvy o ES a že šestiměsíční období pro jeho posouzení stanovené v čl. 95 odst. 6 bylo zahájeno dne 5. listopadu 2005, což je den po obdržení oznámení.

| (12) | Dopisem ze dne 17. ledna 2006 informovala Komise ostatní členské státy o oznámení předloženém Nizozemským královstvím. Komise také oznámení o nizozemském oznámení zveřejnila v Úředním věstníku Evropské unie
   (6), aby zúčastněné strany informovala o vnitrostátních předpisech, které má Nizozemské království v úmyslu zavést, i o důvodech, jež k tomuto kroku vedly. |
| --- | --- |

(12)

Dopisem ze dne 17. ledna 2006 informovala Komise ostatní členské státy o oznámení předloženém Nizozemským královstvím. Komise také oznámení o nizozemském oznámení zveřejnila v Úředním věstníku Evropské unie
   (6), aby zúčastněné strany informovala o vnitrostátních předpisech, které má Nizozemské království v úmyslu zavést, i o důvodech, jež k tomuto kroku vedly.

| (13) | Dopisem ze dne 10. března 2006 informovaly nizozemské orgány Komisi o nové zprávě Nizozemské agentury pro environmentální posuzování (Netherlands Environmental Assessment Agency) nazvané „Nové pojetí otázky stupnice částic“ („New understanding of the scale of the particulate matter problem“), která ukazuje, že hladiny PM10 jsou o 10 až 15 % nižší, než se původně předpokládalo. |
| --- | --- |

(13)

Dopisem ze dne 10. března 2006 informovaly nizozemské orgány Komisi o nové zprávě Nizozemské agentury pro environmentální posuzování (Netherlands Environmental Assessment Agency) nazvané „Nové pojetí otázky stupnice částic“ („New understanding of the scale of the particulate matter problem“), která ukazuje, že hladiny PM10 jsou o 10 až 15 % nižší, než se původně předpokládalo.

| (14) | Aby mohla Komise posoudit argumenty předložené nizozemskými orgány, požádala o vědecko-technický posudek konsorcium poradců koordinovaných TNO (Nederlandse Organisatie voor toegepast-natuurwetenschappelijk onderzoek). Konsorcium předložilo Komisi svou zprávu dne 27. března 2006 (7). |
| --- | --- |

(14)

Aby mohla Komise posoudit argumenty předložené nizozemskými orgány, požádala o vědecko-technický posudek konsorcium poradců koordinovaných TNO (Nederlandse Organisatie voor toegepast-natuurwetenschappelijk onderzoek). Konsorcium předložilo Komisi svou zprávu dne 27. března 2006 (7).

III.   PRÁVNÍ POSOUZENÍ

1.   Zvážení přípustnosti

| (15) | Ustanovení čl. 95 odst. 5 Smlouvy o ES zní: „Pokládá-li členský stát poté, co Rada nebo Komise přijaly harmonizační opatření, za nezbytné zavést vnitrostátní předpisy, opírající se o nové vědecké poznatky k ochraně životního prostředí nebo pracovního prostředí, z důvodu zvláštního problému, který se objeví v tomto členském státě po přijetí harmonizačních opatření, oznámí zamýšlené předpisy Komisi spolu s důvody pro jejich zavedení.“ |
| --- | --- |

(15)

Ustanovení čl. 95 odst. 5 Smlouvy o ES zní: „Pokládá-li členský stát poté, co Rada nebo Komise přijaly harmonizační opatření, za nezbytné zavést vnitrostátní předpisy, opírající se o nové vědecké poznatky k ochraně životního prostředí nebo pracovního prostředí, z důvodu zvláštního problému, který se objeví v tomto členském státě po přijetí harmonizačních opatření, oznámí zamýšlené předpisy Komisi spolu s důvody pro jejich zavedení.“

| (16) | Oznámením předloženým nizozemskými orgány má být získán souhlas se zavedením nových vnitrostátních předpisů, které jsou v rozporu se směrnicí 70/220/EHS ve znění směrnice 98/69/ES. Tato směrnice je opatřením úplné harmonizace technických požadavků pro schvalování typu motorových vozidel s ohledem na jejich emise. Stanoví mezní hodnotu emisí částic z vozidel a lehkých nákladních vozidel se vznětovými motory na 25 miligramů na kilometr. |
| --- | --- |

(16)

Oznámením předloženým nizozemskými orgány má být získán souhlas se zavedením nových vnitrostátních předpisů, které jsou v rozporu se směrnicí 70/220/EHS ve znění směrnice 98/69/ES. Tato směrnice je opatřením úplné harmonizace technických požadavků pro schvalování typu motorových vozidel s ohledem na jejich emise. Stanoví mezní hodnotu emisí částic z vozidel a lehkých nákladních vozidel se vznětovými motory na 25 miligramů na kilometr.

| (17) | Při porovnávání ustanovení směrnice 70/220/EHS ve znění směrnice 98/69/ES s vnitrostátními opatřeními oznámenými nizozemskými orgány se ukázalo, že nizozemský návrh pro technickou kontrolu vozidel z hlediska znečišťování ovzduší ukládá ještě přísnější požadavky, než stanoví směrnice. Oznámené opatření zejména ukládá povinnou mezní hodnotu emisí částic 5 mg na kilometr pro nákladní vozidla s maximální povolenou hmotností do 1 305 kg (vozidla kategorie N1 třídy I) a osobní vozidla (vozidla kategorie M1), a brání tak v provozu vozidel těchto kategorií, která splňují požadavky směrnice 70/220/EHS ve znění směrnice 98/69/ES. Je třeba uvést, že směrnice pozbude svého účinku, pokud budou členské státy moci pro účely technických kontrol vozidel stanovovat různé požadavky na základě toho, jak vozidla svými emisemi znečišťují ovzduší. ES schválení typu by skutečně mělo zůstat v platnosti ještě několik let a zcela určitě bude platit i dlouho poté, co proběhne první technická prohlídka vozidla. Jakýkoli jiný výklad by členským státům umožnil, aby systém ES schválení typu obcházely. |
| --- | --- |

(17)

Při porovnávání ustanovení směrnice 70/220/EHS ve znění směrnice 98/69/ES s vnitrostátními opatřeními oznámenými nizozemskými orgány se ukázalo, že nizozemský návrh pro technickou kontrolu vozidel z hlediska znečišťování ovzduší ukládá ještě přísnější požadavky, než stanoví směrnice. Oznámené opatření zejména ukládá povinnou mezní hodnotu emisí částic 5 mg na kilometr pro nákladní vozidla s maximální povolenou hmotností do 1 305 kg (vozidla kategorie N1 třídy I) a osobní vozidla (vozidla kategorie M1), a brání tak v provozu vozidel těchto kategorií, která splňují požadavky směrnice 70/220/EHS ve znění směrnice 98/69/ES. Je třeba uvést, že směrnice pozbude svého účinku, pokud budou členské státy moci pro účely technických kontrol vozidel stanovovat různé požadavky na základě toho, jak vozidla svými emisemi znečišťují ovzduší. ES schválení typu by skutečně mělo zůstat v platnosti ještě několik let a zcela určitě bude platit i dlouho poté, co proběhne první technická prohlídka vozidla. Jakýkoli jiný výklad by členským státům umožnil, aby systém ES schválení typu obcházely.

| (18) | Jak požaduje čl. 95 odst. 5 Smlouvy o ES, Nizozemsko oznámilo Komisi aktuální znění předpisů, které má v úmyslu zavést a které překračují požadavky stanovené směrnicí 70/220/EHS ve znění směrnice 98/69/ES. Žádost byla doprovozena vysvětlením důvodů, které podle Nizozemska odůvodňují zavedení těchto předpisů. |
| --- | --- |

(18)

Jak požaduje čl. 95 odst. 5 Smlouvy o ES, Nizozemsko oznámilo Komisi aktuální znění předpisů, které má v úmyslu zavést a které překračují požadavky stanovené směrnicí 70/220/EHS ve znění směrnice 98/69/ES. Žádost byla doprovozena vysvětlením důvodů, které podle Nizozemska odůvodňují zavedení těchto předpisů.

| (19) | Oznámení předložené Nizozemskem pro získání souhlasu se zavedením vnitrostátních předpisů odchylně od směrnice 70/220/EHS ve znění směrnice 98/69/ES se tudíž má za přípustné podle čl. 95 odst. 5 Smlouvy o ES. |
| --- | --- |

(19)

Oznámení předložené Nizozemskem pro získání souhlasu se zavedením vnitrostátních předpisů odchylně od směrnice 70/220/EHS ve znění směrnice 98/69/ES se tudíž má za přípustné podle čl. 95 odst. 5 Smlouvy o ES.

2.   Posouzení skutkové podstaty

| (20) | V souladu s článkem 95 Smlouvy o ES musí Komise zajišťovat, aby byly splněny všechny podmínky, které členskému státu umožňují využít možnosti odchylky upravené tímto článkem. |
| --- | --- |

(20)

V souladu s článkem 95 Smlouvy o ES musí Komise zajišťovat, aby byly splněny všechny podmínky, které členskému státu umožňují využít možnosti odchylky upravené tímto článkem.

| (21) | Komise tedy musí posoudit, zda jsou splněny všechny podmínky čl. 95 odst. 5 Smlouvy o ES. Tento článek vyžaduje, aby členský stát, který považuje za nutné zavést vnitrostátní předpisy odchylně od harmonizačního opatření, tyto vnitrostátní předpisy opíral o:






  a) | nové vědecké poznatky k ochraně životního prostředí nebo pracovního prostředí; |
| --- | --- | --- |

(21)

Komise tedy musí posoudit, zda jsou splněny všechny podmínky čl. 95 odst. 5 Smlouvy o ES. Tento článek vyžaduje, aby členský stát, který považuje za nutné zavést vnitrostátní předpisy odchylně od harmonizačního opatření, tyto vnitrostátní předpisy opíral o:

a)

nové vědecké poznatky k ochraně životního prostředí nebo pracovního prostředí;

| b) | důvody zvláštního problému, který se objeví v daném členském státě po přijetí harmonizačních opatření. |
| --- | --- |

b)

důvody zvláštního problému, který se objeví v daném členském státě po přijetí harmonizačních opatření.

| (22) | Navíc podle čl. 95 odst. 6 Smlouvy o ES musí Komise v případech, kdy má zavedení těchto vnitrostátních předpisů za opodstatněné, prověřit, zda tyto vnitrostátní předpisy neslouží jako prostředek svévolné diskriminace nebo zastřeného omezování obchodu mezi členskými státy a nenarušují fungování vnitřního trhu. |
| --- | --- |

(22)

Navíc podle čl. 95 odst. 6 Smlouvy o ES musí Komise v případech, kdy má zavedení těchto vnitrostátních předpisů za opodstatněné, prověřit, zda tyto vnitrostátní předpisy neslouží jako prostředek svévolné diskriminace nebo zastřeného omezování obchodu mezi členskými státy a nenarušují fungování vnitřního trhu.

| (23) | V souladu s precedenčním právem Evropského soudního dvora musí být jakákoli výjimka ze zásady jednotného používání práva Společenství a jednotnosti vnitřního trhu vykládána jednoznačně. Ustanovení čl. 95 odst. 5 Smlouvy o ES výjimku ze zásad jednotného používání práva Společenství a jednotnosti trhu umožňuje. Musí tudíž být vykládáno tak, aby nepřesáhlo rozsah působnosti případů, jež formálně upravuje. |
| --- | --- |

(23)

V souladu s precedenčním právem Evropského soudního dvora musí být jakákoli výjimka ze zásady jednotného používání práva Společenství a jednotnosti vnitřního trhu vykládána jednoznačně. Ustanovení čl. 95 odst. 5 Smlouvy o ES výjimku ze zásad jednotného používání práva Společenství a jednotnosti trhu umožňuje. Musí tudíž být vykládáno tak, aby nepřesáhlo rozsah působnosti případů, jež formálně upravuje.

| (24) | Ve světle časového rámce stanoveného v čl. 95 odst. 6 Smlouvy o ES musí Komise při zkoumání, zda jsou vnitrostátní předpisy oznámené podle čl. 95 odst. 5 opodstatněné, vzít za výchozí bod „důvody“ uvedené oznamujícím členským státem. To znamená, že podle ustanovení Smlouvy o ES odpovědnost dokázat, že jsou vnitrostátní předpisy opodstatněné, spočívá na žádajícím členském státě. Vzhledem k procesnímu rámci stanovenému článkem 95 Smlouvy o ES, včetně zejména přísné lhůty pro přijetí rozhodnutí, se Komise obvykle musí omezit na přezkoumání relevantnosti náležitostí předložených žádajícím členským státem, aniž sama musí hledat možné důvody nebo opodstatnění. |
| --- | --- |

(24)

Ve světle časového rámce stanoveného v čl. 95 odst. 6 Smlouvy o ES musí Komise při zkoumání, zda jsou vnitrostátní předpisy oznámené podle čl. 95 odst. 5 opodstatněné, vzít za výchozí bod „důvody“ uvedené oznamujícím členským státem. To znamená, že podle ustanovení Smlouvy o ES odpovědnost dokázat, že jsou vnitrostátní předpisy opodstatněné, spočívá na žádajícím členském státě. Vzhledem k procesnímu rámci stanovenému článkem 95 Smlouvy o ES, včetně zejména přísné lhůty pro přijetí rozhodnutí, se Komise obvykle musí omezit na přezkoumání relevantnosti náležitostí předložených žádajícím členským státem, aniž sama musí hledat možné důvody nebo opodstatnění.

1.   Existence nových vědeckých poznatků

| (25) | Podle nizozemských orgánů je jejich žádost opodstatněná, protože od přijetí směrnice 98/69/ES jsou již k dispozici nové vědecké poznatky o účincích částic na životní prostředí a zdraví. Tyto nové informace dokazují, že nadměrné emise částic mají škodlivé účinky na lidské zdraví, např. způsobují předčasná úmrtí a poškození funkce plic. |
| --- | --- |

(25)

Podle nizozemských orgánů je jejich žádost opodstatněná, protože od přijetí směrnice 98/69/ES jsou již k dispozici nové vědecké poznatky o účincích částic na životní prostředí a zdraví. Tyto nové informace dokazují, že nadměrné emise částic mají škodlivé účinky na lidské zdraví, např. způsobují předčasná úmrtí a poškození funkce plic.

| (26) | Dokumenty předložené Nizozemskem ve vztahu k novým vědeckým poznatkům o účincích částic na životní prostředí a zdraví zahrnují vnitrostátní i mezinárodní studie, publikace a recenze na dané téma. Dokumenty poskytují ucelený přehled stávajících vědeckých poznatků ohledně zdravotních dopadů souvisejících s vystavením částicím, které se objevily od přijetí směrnice 98/69/ES. |
| --- | --- |

(26)

Dokumenty předložené Nizozemskem ve vztahu k novým vědeckým poznatkům o účincích částic na životní prostředí a zdraví zahrnují vnitrostátní i mezinárodní studie, publikace a recenze na dané téma. Dokumenty poskytují ucelený přehled stávajících vědeckých poznatků ohledně zdravotních dopadů souvisejících s vystavením částicím, které se objevily od přijetí směrnice 98/69/ES.

| (27) | Nizozemské orgány poukazují na to, že souvislost mezi vystavením částicím v ovzduší a řadou účinků na zdraví byla prokázána a zdůrazněna v mnoha vědeckých publikacích z poslední doby. Účinky částic na zdraví lze rozdělit na účinky relativně krátkodobé („akutní“) expozice a dlouhodobé („chronické“) expozice. Studie předložené Nizozemskem dokazují, že i když účinky krátkodobé expozice na zdraví nejsou zanedbatelné, má významnější dopad dlouhodobá expozice částicím v ovzduší. Mezi účinky krátkodobé expozice patří: zánětlivé reakce plic, dýchací potíže, nepříznivé účinky na kardiovaskulární systém a zvýšená medikace, hospitalizace a úmrtnost. Mezi účinky dlouhodobé expozice patří: zvýšené obtíže v dolním respiračním systému, nárůst počtu chronických obstruktivních onemocnění plic, snížená funkce plic u dětí a dospělých, zkrácení délky života způsobené především kardiopulmonární úmrtností a pravděpodobně rakovinou plic. |
| --- | --- |

(27)

Nizozemské orgány poukazují na to, že souvislost mezi vystavením částicím v ovzduší a řadou účinků na zdraví byla prokázána a zdůrazněna v mnoha vědeckých publikacích z poslední doby. Účinky částic na zdraví lze rozdělit na účinky relativně krátkodobé („akutní“) expozice a dlouhodobé („chronické“) expozice. Studie předložené Nizozemskem dokazují, že i když účinky krátkodobé expozice na zdraví nejsou zanedbatelné, má významnější dopad dlouhodobá expozice částicím v ovzduší. Mezi účinky krátkodobé expozice patří: zánětlivé reakce plic, dýchací potíže, nepříznivé účinky na kardiovaskulární systém a zvýšená medikace, hospitalizace a úmrtnost. Mezi účinky dlouhodobé expozice patří: zvýšené obtíže v dolním respiračním systému, nárůst počtu chronických obstruktivních onemocnění plic, snížená funkce plic u dětí a dospělých, zkrácení délky života způsobené především kardiopulmonární úmrtností a pravděpodobně rakovinou plic.

| (28) | Nizozemské orgány předložily dokumenty dokazující, že přestože účinky různých subfrakcí a různých zdrojů částic na zdraví nejsou zcela jasné, nedávné epidemiologické a toxikologické studie dokazují, že částice pocházející z procesů spalování, jako např. saze ze vznětových motorů, jsou z hlediska účinků na zdraví obzvlášť důležité. Částice z primárního spalování mají na zdraví zvláště škodlivé účinky kvůli svému složení (přítomnost přechodných kovů a reaktivních organických sloučenin) a kvůli své malé velikosti. Kvůli své malé velikosti mohou částice z primárního spalování obejít ochranné mechanismy lidského těla a proniknout do krevního oběhu a různých tkání. Nizozemské orgány poukazují na skutečnost, že epidemiologické studie většího vzorku populace nejsou schopny stanovit prahovou koncentraci, pod níž částice v prostředí nemají na úmrtnost a nemocnost vliv. |
| --- | --- |

(28)

Nizozemské orgány předložily dokumenty dokazující, že přestože účinky různých subfrakcí a různých zdrojů částic na zdraví nejsou zcela jasné, nedávné epidemiologické a toxikologické studie dokazují, že částice pocházející z procesů spalování, jako např. saze ze vznětových motorů, jsou z hlediska účinků na zdraví obzvlášť důležité. Částice z primárního spalování mají na zdraví zvláště škodlivé účinky kvůli svému složení (přítomnost přechodných kovů a reaktivních organických sloučenin) a kvůli své malé velikosti. Kvůli své malé velikosti mohou částice z primárního spalování obejít ochranné mechanismy lidského těla a proniknout do krevního oběhu a různých tkání. Nizozemské orgány poukazují na skutečnost, že epidemiologické studie většího vzorku populace nejsou schopny stanovit prahovou koncentraci, pod níž částice v prostředí nemají na úmrtnost a nemocnost vliv.

| (29) | Nizozemské orgány mají za to, že ačkoli v současné době není možné zdravotní dopady částic vědecky číselně stanovit, je z hlediska ochrany zdraví nizozemského obyvatelstva i podle zásady bezpečnosti zásadní jednat co nejrychleji, aby se expozice částicím sazí z dopravy snížila v co nejvyšší míře. |
| --- | --- |

(29)

Nizozemské orgány mají za to, že ačkoli v současné době není možné zdravotní dopady částic vědecky číselně stanovit, je z hlediska ochrany zdraví nizozemského obyvatelstva i podle zásady bezpečnosti zásadní jednat co nejrychleji, aby se expozice částicím sazí z dopravy snížila v co nejvyšší míře.

| (30) | Podle názoru nizozemských orgánů nedávné vědecké studie dokazují, že citlivé skupiny obyvatelstva jsou vystaveny vyšším zdravotním rizikům souvisejícím s částicemi. Do těchto skupin patří osoby, které jsou na expozici částicím citlivější vrozeně (tj. osoby s genetickou predispozicí, velmi malé děti, senioři, osoby trpící dýchacími potížemi a plicními chorobami), osoby, které se stanou citlivějšími v důsledku environmentálních nebo sociálních činitelů nebo vlastního chování, a osoby, které jsou vystaveny nezvykle vysokému množství látek znečišťujících ovzduší v důsledku toho, že žijí u frekventované silnice nebo tráví mnoho času ve vnějším prostředí. Vzhledem k tomu, že v Nizozemsku žije velká část obyvatelstva ve městech a poblíž frekventovaných silnic, tvrdí nizozemské orgány, že je pro obyvatelstvo zdravotní riziko související s částicemi značné. |
| --- | --- |

(30)

Podle názoru nizozemských orgánů nedávné vědecké studie dokazují, že citlivé skupiny obyvatelstva jsou vystaveny vyšším zdravotním rizikům souvisejícím s částicemi. Do těchto skupin patří osoby, které jsou na expozici částicím citlivější vrozeně (tj. osoby s genetickou predispozicí, velmi malé děti, senioři, osoby trpící dýchacími potížemi a plicními chorobami), osoby, které se stanou citlivějšími v důsledku environmentálních nebo sociálních činitelů nebo vlastního chování, a osoby, které jsou vystaveny nezvykle vysokému množství látek znečišťujících ovzduší v důsledku toho, že žijí u frekventované silnice nebo tráví mnoho času ve vnějším prostředí. Vzhledem k tomu, že v Nizozemsku žije velká část obyvatelstva ve městech a poblíž frekventovaných silnic, tvrdí nizozemské orgány, že je pro obyvatelstvo zdravotní riziko související s částicemi značné.

| (31) | Komise bere na vědomí, že účinky na životní prostředí a zdraví související s koncentracemi částic již byly do určité míry známy před přijetím směrnice 98/69/ES. Již tenkrát panoval dojem, že menší částice mají významnější zdravotní dopady než hrubší částice. O této otázce však bylo k dispozici málo studií. Od té doby již bylo provedeno mnoho nových epidemiologických studií o různých hlediscích expozice částicím a jejich účincích na zdraví, které především poskytují důkazy, že jemné částice jsou nebezpečnější než velké částice (8). Dostupnost těchto nových důkazů vedla Světovou zdravotnickou organizaci v letech 2000, 2003 a 2004 k aktualizaci „Směrnic pro kvalitu ovzduší v Evropě“ („Air Quality Guidelines for Europe“), pokud jde o částice (9). |
| --- | --- |

(31)

Komise bere na vědomí, že účinky na životní prostředí a zdraví související s koncentracemi částic již byly do určité míry známy před přijetím směrnice 98/69/ES. Již tenkrát panoval dojem, že menší částice mají významnější zdravotní dopady než hrubší částice. O této otázce však bylo k dispozici málo studií. Od té doby již bylo provedeno mnoho nových epidemiologických studií o různých hlediscích expozice částicím a jejich účincích na zdraví, které především poskytují důkazy, že jemné částice jsou nebezpečnější než velké částice (8). Dostupnost těchto nových důkazů vedla Světovou zdravotnickou organizaci v letech 2000, 2003 a 2004 k aktualizaci „Směrnic pro kvalitu ovzduší v Evropě“ („Air Quality Guidelines for Europe“), pokud jde o částice (9).

| (32) | Ve světle zmíněných skutečností by se tedy zdálo, že Nizozemsko poskytlo nové vědecké poznatky týkající se ochrany životního prostředí, jak požaduje čl. 95 odst. 5 Smlouvy o ES. Tyto vědecké poznatky nebyly v době přijetí směrnice 98/69/ES k dispozici. |
| --- | --- |

(32)

Ve světle zmíněných skutečností by se tedy zdálo, že Nizozemsko poskytlo nové vědecké poznatky týkající se ochrany životního prostředí, jak požaduje čl. 95 odst. 5 Smlouvy o ES. Tyto vědecké poznatky nebyly v době přijetí směrnice 98/69/ES k dispozici.

2.   Zvláštní problém, který se v Nizozemsku objevil po přijetí směrnice 98/69/ES

| (33) | Nizozemské orgány zastávají názor, že Nizozemsko čelí zvláštnímu problému, který se objevil po přijetí směrnice 98/69/ES. Zaprvé Nizozemsko tvrdí, že má přibližně jeden a půl roku potíže s plněním směrnice 99/30/ES. Zadruhé tvrdí, že se v Nizozemsku kvůli vysokým cenám benzínu, lepší dostupnosti dieselových modelů vozidel a výraznému vylepšení výkonu a snížení spotřeby vznětových motorů zvýšil počet dieselových vozidel. S takovým nárůstem podílu dieselových vozidel se při přijímání směrnice 98/69/ES nepočítalo. Podíl dieselových vozidel vzrostl z méně než 15 % v roce 1995 na současných přibližně 25 %. Všechny tyto činitele vedly k tomu, že byl plný rozsah problému kvality ovzduší rozpoznán až po roce 1998. |
| --- | --- |

(33)

Nizozemské orgány zastávají názor, že Nizozemsko čelí zvláštnímu problému, který se objevil po přijetí směrnice 98/69/ES. Zaprvé Nizozemsko tvrdí, že má přibližně jeden a půl roku potíže s plněním směrnice 99/30/ES. Zadruhé tvrdí, že se v Nizozemsku kvůli vysokým cenám benzínu, lepší dostupnosti dieselových modelů vozidel a výraznému vylepšení výkonu a snížení spotřeby vznětových motorů zvýšil počet dieselových vozidel. S takovým nárůstem podílu dieselových vozidel se při přijímání směrnice 98/69/ES nepočítalo. Podíl dieselových vozidel vzrostl z méně než 15 % v roce 1995 na současných přibližně 25 %. Všechny tyto činitele vedly k tomu, že byl plný rozsah problému kvality ovzduší rozpoznán až po roce 1998.

| (34) | Podle nizozemských orgánů způsobují částice v Nizozemsku významné obavy, protože jde o zemi s vysokou hustotou zalidnění a s koncentrovanější infrastrukturou, než je v jiných evropských zemích. Jsou toho názoru, že Nizozemsko kvůli svému intenzivnímu využití prostoru, vysoké hustotě zalidnění, užitkových zvířat, dopravy a průmyslu zaujímá v Evropě zvláštní místo. Podle nich tato situace vede k vysokým emisím na kilometr čtvereční. Nizozemské orgány dále tvrdí, že se Nizozemsko musí vypořádat s vysokým znečištěním ze zahraničí. Především tvrdí, že 45 % koncentrace částic je způsobeno lidskou činností, z nichž dvě třetiny jsou vytvořeny v zahraničí. V městských oblastech však antropogenní podíl ze zdrojů v Nizozemsku činí 30–45 %, přičemž významným zdrojem je doprava. |
| --- | --- |

(34)

Podle nizozemských orgánů způsobují částice v Nizozemsku významné obavy, protože jde o zemi s vysokou hustotou zalidnění a s koncentrovanější infrastrukturou, než je v jiných evropských zemích. Jsou toho názoru, že Nizozemsko kvůli svému intenzivnímu využití prostoru, vysoké hustotě zalidnění, užitkových zvířat, dopravy a průmyslu zaujímá v Evropě zvláštní místo. Podle nich tato situace vede k vysokým emisím na kilometr čtvereční. Nizozemské orgány dále tvrdí, že se Nizozemsko musí vypořádat s vysokým znečištěním ze zahraničí. Především tvrdí, že 45 % koncentrace částic je způsobeno lidskou činností, z nichž dvě třetiny jsou vytvořeny v zahraničí. V městských oblastech však antropogenní podíl ze zdrojů v Nizozemsku činí 30–45 %, přičemž významným zdrojem je doprava.

| (35) | Nizozemské orgány tvrdí, že kvalita ovzduší v mnoha oblastech Nizozemska nesplňuje mezní hodnoty pro částice stanovené směrnicí 99/30/ES. Ačkoli se emise částic v Nizozemsku mezi lety 1990 až 2003 výrazně snížily, není podle nizozemských orgánů tento pokles vzhledem k vysokému objemu dopravy a vysoké koncentraci obyvatelstva a budov v Nizozemsku dostatečný pro boj proti negativním účinkům nadměrných emisí částic na zdraví a pro provedení mezních hodnot kvality evropského ovzduší. |
| --- | --- |

(35)

Nizozemské orgány tvrdí, že kvalita ovzduší v mnoha oblastech Nizozemska nesplňuje mezní hodnoty pro částice stanovené směrnicí 99/30/ES. Ačkoli se emise částic v Nizozemsku mezi lety 1990 až 2003 výrazně snížily, není podle nizozemských orgánů tento pokles vzhledem k vysokému objemu dopravy a vysoké koncentraci obyvatelstva a budov v Nizozemsku dostatečný pro boj proti negativním účinkům nadměrných emisí částic na zdraví a pro provedení mezních hodnot kvality evropského ovzduší.

| (36) | Podle nizozemských orgánů pochází z celkových domácích emisí částic jedna třetina z dopravy, jedna třetina z průmyslu a přibližně jedna čtvrtina ze zemědělství. Částice z výfukových plynů jsou jedny z nejškodlivějších částic. Doprava způsobuje vysokou expozici osob, protože k emisím zde dochází v těsné blízkosti obytných oblastí a dalších citlivých využití půdy. |
| --- | --- |

(36)

Podle nizozemských orgánů pochází z celkových domácích emisí částic jedna třetina z dopravy, jedna třetina z průmyslu a přibližně jedna čtvrtina ze zemědělství. Částice z výfukových plynů jsou jedny z nejškodlivějších částic. Doprava způsobuje vysokou expozici osob, protože k emisím zde dochází v těsné blízkosti obytných oblastí a dalších citlivých využití půdy.

| (37) | V dokumentech nazvaných „Rovnováha životního prostředí 2005“ („Milieubalans 2005“) a „Částice: bližší pohled“ („Fijn stof nader bekeken“), které byly přiloženy k oznámení, nizozemské orgány zdůrazňují, že koncentrace částic v ovzduší v rozsáhlých oblastech Nizozemska značně překračují evropské normy kvality ovzduší. Nizozemské orgány poznamenávají, že denní mezní hodnoty kvality ovzduší pro částice budou ve vysoké míře překračovány i v roce 2010. Naproti tomu k překročení ročních průměrných norem pro částice téměř vůbec nedochází. Nizozemské orgány poznamenávají, že porušování mezních hodnot stanovených směrnicí 99/30/ES bylo zjištěno téměř ve všech evropských městech. Porušování v Nizozemsku, Belgii, ruhrské oblasti v Německu a v průmyslové oblasti severní Itálie se však odehrává na větší zeměpisné rozloze než v jiných členských státech. |
| --- | --- |

(37)

V dokumentech nazvaných „Rovnováha životního prostředí 2005“ („Milieubalans 2005“) a „Částice: bližší pohled“ („Fijn stof nader bekeken“), které byly přiloženy k oznámení, nizozemské orgány zdůrazňují, že koncentrace částic v ovzduší v rozsáhlých oblastech Nizozemska značně překračují evropské normy kvality ovzduší. Nizozemské orgány poznamenávají, že denní mezní hodnoty kvality ovzduší pro částice budou ve vysoké míře překračovány i v roce 2010. Naproti tomu k překročení ročních průměrných norem pro částice téměř vůbec nedochází. Nizozemské orgány poznamenávají, že porušování mezních hodnot stanovených směrnicí 99/30/ES bylo zjištěno téměř ve všech evropských městech. Porušování v Nizozemsku, Belgii, ruhrské oblasti v Německu a v průmyslové oblasti severní Itálie se však odehrává na větší zeměpisné rozloze než v jiných členských státech.

| (38) | Nizozemské orgány poznamenávají, že z těchto informací není možné vyvodit dalekosáhlé závěry, aniž by se zvážila přesná situace a velikost těchto zón v jednotlivých zemích. Nizozemské orgány také poznamenávají, že se v Nizozemsku kvalita ovzduší stanovuje velmi podrobně, spolu s předepsanými měřeními se využívají i podrobné plánovací modely. Modely ale využívá pouze omezený počet zemí EU; většina zemí provádí pouze měření kvality ovzduší. Je rovněž možné, že lze některé rozdíly vysvětlit odlišnými opravnými koeficienty. Například Nizozemsko výsledky měření násobí koeficientem 1,33. Podle nizozemských orgánů se několik zemí řídí pokyny Evropské komise a používá opravný koeficient 1,3. Většina zemí používá opravný koeficient nižší nebo nepoužívá vůbec žádný. Navíc všechny země nemodelují kvalitu ovzduší až na úrovni ulice. Podle nizozemských orgánů je počet měřicích bodů v zemích, které nemodelují kvalitu ovzduší na úrovni ulice, možná nedostatečný. |
| --- | --- |

(38)

Nizozemské orgány poznamenávají, že z těchto informací není možné vyvodit dalekosáhlé závěry, aniž by se zvážila přesná situace a velikost těchto zón v jednotlivých zemích. Nizozemské orgány také poznamenávají, že se v Nizozemsku kvalita ovzduší stanovuje velmi podrobně, spolu s předepsanými měřeními se využívají i podrobné plánovací modely. Modely ale využívá pouze omezený počet zemí EU; většina zemí provádí pouze měření kvality ovzduší. Je rovněž možné, že lze některé rozdíly vysvětlit odlišnými opravnými koeficienty. Například Nizozemsko výsledky měření násobí koeficientem 1,33. Podle nizozemských orgánů se několik zemí řídí pokyny Evropské komise a používá opravný koeficient 1,3. Většina zemí používá opravný koeficient nižší nebo nepoužívá vůbec žádný. Navíc všechny země nemodelují kvalitu ovzduší až na úrovni ulice. Podle nizozemských orgánů je počet měřicích bodů v zemích, které nemodelují kvalitu ovzduší na úrovni ulice, možná nedostatečný.

| (39) | Konečně nizozemské orgány poukázaly i na svou zvláštní právní situaci. Vyhláška o kvalitě ovzduší, která vstoupila v platnost v roce 2001, zavedla právní režim, v němž lze zablokovat plány výstavby a rozšíření nebo v nich požadovat změny, pokud je pravděpodobné, že budou mít škodlivé účinky na kvalitu ovzduší. Po zavedení tohoto režimu bylo kvůli možným rozporům s vyhláškou o kvalitě ovzduší vzneseno u různých soudních orgánů, včetně Státní rady, přes 40 námitek proti plánům územního rozvoje. V jedné třetině případů Státní rada prohlásila plány za neplatné. |
| --- | --- |

(39)

Konečně nizozemské orgány poukázaly i na svou zvláštní právní situaci. Vyhláška o kvalitě ovzduší, která vstoupila v platnost v roce 2001, zavedla právní režim, v němž lze zablokovat plány výstavby a rozšíření nebo v nich požadovat změny, pokud je pravděpodobné, že budou mít škodlivé účinky na kvalitu ovzduší. Po zavedení tohoto režimu bylo kvůli možným rozporům s vyhláškou o kvalitě ovzduší vzneseno u různých soudních orgánů, včetně Státní rady, přes 40 námitek proti plánům územního rozvoje. V jedné třetině případů Státní rada prohlásila plány za neplatné.

| (40) | Komise poznamenává, že procentní podíl přeshraničního přenosu částic je v Nizozemsku vysoký, ale není vyšší než v jiných zemích Beneluxu (10). Komise také poznamenává, že pro Nizozemsko jsou na rozdíl od jiných členských států typické významně vyšší emise částic pocházející z dopravy po vnitrozemských vodních cestách a z námořní dopravy (11). Je také třeba uvést, že rozlehlý přístav v Rotterdamu sice není hlavním zdrojem částic, ale má významný vliv na činnosti a dopravu v Nizozemsku i v jeho okolí (10). |
| --- | --- |

(40)

Komise poznamenává, že procentní podíl přeshraničního přenosu částic je v Nizozemsku vysoký, ale není vyšší než v jiných zemích Beneluxu (10). Komise také poznamenává, že pro Nizozemsko jsou na rozdíl od jiných členských států typické významně vyšší emise částic pocházející z dopravy po vnitrozemských vodních cestách a z námořní dopravy (11). Je také třeba uvést, že rozlehlý přístav v Rotterdamu sice není hlavním zdrojem částic, ale má významný vliv na činnosti a dopravu v Nizozemsku i v jeho okolí (10).

| (41) | Výroční zprávy podle směrnice Rady 96/62/ES ukazují, že Nizozemsko nemělo v roce 2003 žádné potíže se zvláště vysokým překračováním hodnot v porovnání s jinými členskými státy (např. s Belgií, Rakouskem, Řeckem, Českou republikou, Litvou, Slovinskem a Slovenskem). Vzhledem k tomu, že Nizozemsko ještě nepředložilo oficiální údaje za rok 2004, není možné porovnat situaci kvality ovzduší v Nizozemsku a v jiných členských státech v tomto roce. Komise navíc poznamenává, že velmi nedávno (v březnu 2006) zveřejnila Nizozemská agentura pro environmentální posuzování (NMP) přehodnocení hladin PM10, kde se uvádí, že hladiny PM10 jsou o 10 až 15 % nižší, než se předpokládalo. Toto snížení závisí na místě v Nizozemsku a bývá výraznější ve venkovských oblastech než ve městech. Podle této zprávy NMP se počet oblastí, kde jsou překračovány mezní hodnoty kvality ovzduší, sníží v roce 2010 ve srovnání s rokem 2005 na polovinu a v roce 2015 bude tvořit polovinu oblastí ve srovnání s rokem 2010. |
| --- | --- |

(41)

Výroční zprávy podle směrnice Rady 96/62/ES ukazují, že Nizozemsko nemělo v roce 2003 žádné potíže se zvláště vysokým překračováním hodnot v porovnání s jinými členskými státy (např. s Belgií, Rakouskem, Řeckem, Českou republikou, Litvou, Slovinskem a Slovenskem). Vzhledem k tomu, že Nizozemsko ještě nepředložilo oficiální údaje za rok 2004, není možné porovnat situaci kvality ovzduší v Nizozemsku a v jiných členských státech v tomto roce. Komise navíc poznamenává, že velmi nedávno (v březnu 2006) zveřejnila Nizozemská agentura pro environmentální posuzování (NMP) přehodnocení hladin PM10, kde se uvádí, že hladiny PM10 jsou o 10 až 15 % nižší, než se předpokládalo. Toto snížení závisí na místě v Nizozemsku a bývá výraznější ve venkovských oblastech než ve městech. Podle této zprávy NMP se počet oblastí, kde jsou překračovány mezní hodnoty kvality ovzduší, sníží v roce 2010 ve srovnání s rokem 2005 na polovinu a v roce 2015 bude tvořit polovinu oblastí ve srovnání s rokem 2010.

| (42) | Na základě výročních zpráv za rok 2003 a při zohlednění nových informací předložených nizozemskou vládou a obsažených ve zprávě NMP by se zdálo, že existují významné pochybnosti o tom, zda se v Nizozemsku v porovnání s jinými členskými státy objevil zvláštní problém při plnění mezních hodnot stanovených směrnicí o kvalitě ovzduší. Především je hladina celkových emisí částic (PM10 a PM25) na kilometr čtvereční v Nizozemsku poloviční oproti Belgii (11). |
| --- | --- |

(42)

Na základě výročních zpráv za rok 2003 a při zohlednění nových informací předložených nizozemskou vládou a obsažených ve zprávě NMP by se zdálo, že existují významné pochybnosti o tom, zda se v Nizozemsku v porovnání s jinými členskými státy objevil zvláštní problém při plnění mezních hodnot stanovených směrnicí o kvalitě ovzduší. Především je hladina celkových emisí částic (PM10 a PM25) na kilometr čtvereční v Nizozemsku poloviční oproti Belgii (11).

| (43) | Přesněji řečeno, není jisté, zda se jedná o zvláštní problém ve vztahu ke směrnici 98/69/ES. Jak již bylo uvedeno ve 40. bodě odůvodnění výše, jsou pro Nizozemsko typické významně vyšší emise částic pocházející z dopravy po vnitrozemských vodních cestách a z námořní dopravy. Navíc je podíl dieselových vozidel v Nizozemsku podstatně nižší (25 % prodeje nových vozidel) než činí průměr EU (přibližně 50 % prodeje nových vozidel). Je tedy otázkou, zda se jedná o zvláštní problém vzhledem k emisím částic z motorových vozidel podle směrnice 98/69/ES. |
| --- | --- |

(43)

Přesněji řečeno, není jisté, zda se jedná o zvláštní problém ve vztahu ke směrnici 98/69/ES. Jak již bylo uvedeno ve 40. bodě odůvodnění výše, jsou pro Nizozemsko typické významně vyšší emise částic pocházející z dopravy po vnitrozemských vodních cestách a z námořní dopravy. Navíc je podíl dieselových vozidel v Nizozemsku podstatně nižší (25 % prodeje nových vozidel) než činí průměr EU (přibližně 50 % prodeje nových vozidel). Je tedy otázkou, zda se jedná o zvláštní problém vzhledem k emisím částic z motorových vozidel podle směrnice 98/69/ES.

| (44) | Komise má tedy za to, že Nizozemsko neprokázalo existenci zvláštního problému vzhledem ke směrnici 98/69/ES. |
| --- | --- |

(44)

Komise má tedy za to, že Nizozemsko neprokázalo existenci zvláštního problému vzhledem ke směrnici 98/69/ES.

3.   Posouzení podmínek podle čl. 95 odst. 6 Smlouvy o ES

| (45) | Ustanovení čl. 95 odst. 6 Smlouvy o ES ukládá Komisi povinnost prověřit, zda oznámené vnitrostátní předpisy neslouží jako prostředek svévolné diskriminace nebo zastřeného omezování obchodu mezi členskými státy a nenarušují fungování vnitřního trhu. |
| --- | --- |

(45)

Ustanovení čl. 95 odst. 6 Smlouvy o ES ukládá Komisi povinnost prověřit, zda oznámené vnitrostátní předpisy neslouží jako prostředek svévolné diskriminace nebo zastřeného omezování obchodu mezi členskými státy a nenarušují fungování vnitřního trhu.

| (46) | Poslední podmínka nesmí být vykládána tak, že zakazuje schválení jakéhokoli vnitrostátního opatření, které může narušit fungování vnitřního trhu. Ve skutečnosti jakékoli vnitrostátní opatření odchylné od harmonizačního opatření pro ustavení a fungování vnitřního trhu představuje ve své podstatě opatření, které může vnitřní trh narušit. V důsledku toho, aby se zachovala použitelnost postupu pro odchylky upraveného článkem 95 Smlouvy o ES, je Komise toho názoru, že v kontextu čl. 95 odst. 6 se musí omezování fungování vnitřního trhu chápat jako účinek nepřiměřený v poměru ke sledovanému cíli. |
| --- | --- |

(46)

Poslední podmínka nesmí být vykládána tak, že zakazuje schválení jakéhokoli vnitrostátního opatření, které může narušit fungování vnitřního trhu. Ve skutečnosti jakékoli vnitrostátní opatření odchylné od harmonizačního opatření pro ustavení a fungování vnitřního trhu představuje ve své podstatě opatření, které může vnitřní trh narušit. V důsledku toho, aby se zachovala použitelnost postupu pro odchylky upraveného článkem 95 Smlouvy o ES, je Komise toho názoru, že v kontextu čl. 95 odst. 6 se musí omezování fungování vnitřního trhu chápat jako účinek nepřiměřený v poměru ke sledovanému cíli.

| (47) | Nizozemské orgány mají za to, že je opatření nutné pro zlepšení kvality životního prostředí, a tedy pro ochranu lidského zdraví. Mají také za to, že navrhované opatření není ani prostředkem svévolné diskriminace ani zastřeného omezování obchodu mezi členskými státy. Dále zastávají názor, že s ohledem na rizika, která emise sazí představují pro životní prostředí i pro lidské zdraví, a při zvážení zvláštní situace expozice v hustě zalidněných oblastech, jako je Nizozemsko, jde o opatření přiměřené v poměru ke sledovanému cíli. Podle nizozemských orgánů navíc všechny modely vozidel s významným podílem na prodeji dieselových automobilů již jsou nebo v blízké době budou dostupné s filtry částic. Oznámené opatření by tak nenutilo výrobce automobilů činit (radikální) změny ve výrobním postupu. |
| --- | --- |

(47)

Nizozemské orgány mají za to, že je opatření nutné pro zlepšení kvality životního prostředí, a tedy pro ochranu lidského zdraví. Mají také za to, že navrhované opatření není ani prostředkem svévolné diskriminace ani zastřeného omezování obchodu mezi členskými státy. Dále zastávají názor, že s ohledem na rizika, která emise sazí představují pro životní prostředí i pro lidské zdraví, a při zvážení zvláštní situace expozice v hustě zalidněných oblastech, jako je Nizozemsko, jde o opatření přiměřené v poměru ke sledovanému cíli. Podle nizozemských orgánů navíc všechny modely vozidel s významným podílem na prodeji dieselových automobilů již jsou nebo v blízké době budou dostupné s filtry částic. Oznámené opatření by tak nenutilo výrobce automobilů činit (radikální) změny ve výrobním postupu.

| (48) | Ve stanovené lhůtě předložily své připomínky k nizozemskému oznámení francouzská a italská vláda. Obě zdůraznily negativní dopad, který by oznámené opatření pro vnitřní trh s vozidly představovalo kvůli narušení trhu. Poukázaly na možnost, že by nizozemské orgány mohly podpořit brzké zvýšení počtu automobilů splňujících hladinu emisí 5 mg na kilometr daňovými pobídkami, což by umožnilo rychlé provedení budoucích evropských emisních norem a zároveň by to neomezovalo vnitřní trh s vozidly. |
| --- | --- |

(48)

Ve stanovené lhůtě předložily své připomínky k nizozemskému oznámení francouzská a italská vláda. Obě zdůraznily negativní dopad, který by oznámené opatření pro vnitřní trh s vozidly představovalo kvůli narušení trhu. Poukázaly na možnost, že by nizozemské orgány mohly podpořit brzké zvýšení počtu automobilů splňujících hladinu emisí 5 mg na kilometr daňovými pobídkami, což by umožnilo rychlé provedení budoucích evropských emisních norem a zároveň by to neomezovalo vnitřní trh s vozidly.

| (49) | Jak je uvedeno výše (viz 46. bod odůvodnění), v kontextu čl. 95 odst. 6 se musí omezování fungování vnitřního trhu chápat jako účinek nepřiměřený v poměru ke sledovanému cíli. Komise se tudíž při svém posouzení zaměří na podmínky čl. 95 odst. 6 Smlouvy o ES ohledně přiměřenosti vnitrostátních předpisů, které byly oznámeny. Na základě tohoto posouzení se rozhodne, jestli oznámené opatření překračuje meze toho, co je pro splnění uvedeného cíle ochrany životního prostředí a lidského zdraví vhodné a nezbytné. Posouzení bude postaveno na předpokladu, že v případě existence několika vhodných opatření by mělo být zvoleno takové opatření, které je nejméně omezující. |
| --- | --- |

(49)

Jak je uvedeno výše (viz 46. bod odůvodnění), v kontextu čl. 95 odst. 6 se musí omezování fungování vnitřního trhu chápat jako účinek nepřiměřený v poměru ke sledovanému cíli. Komise se tudíž při svém posouzení zaměří na podmínky čl. 95 odst. 6 Smlouvy o ES ohledně přiměřenosti vnitrostátních předpisů, které byly oznámeny. Na základě tohoto posouzení se rozhodne, jestli oznámené opatření překračuje meze toho, co je pro splnění uvedeného cíle ochrany životního prostředí a lidského zdraví vhodné a nezbytné. Posouzení bude postaveno na předpokladu, že v případě existence několika vhodných opatření by mělo být zvoleno takové opatření, které je nejméně omezující.

| (50) | Jako předběžnou poznámku by Komise chtěla upozornit, že uznává nezbytnost dalšího zlepšení vlivu vozidel, pokud jde o emise látek znečišťujících životní prostředí. To je také důvod, proč, jak již bylo uvedeno, byl vytvořen návrh Euro 5. Podle tohoto návrhu se mezní hodnoty emisí částic z nových dieselových osobních automobilů a nejmenších lehkých nákladních vozidel sníží o 80 %. Návrhem Euro 5 se Komise snažila nastolit rovnováhu mezi nutností dalšího zlepšení vlivu na životní prostředí a nutností poskytnout výrobcům automobilů dostatečný čas pro navržení vozidel a plánování výrobních činností. Tato úvaha se odráží zejména v ustanoveních ohledně vstupu právní úpravy v platnost. Urychlením použití mezních hodnot emisí částic stanovených v návrhu Euro 5 by opatření oznámené nizozemskými orgány dramaticky zkrátilo lhůtu pro jejich provedení. To by mělo významný dopad na výrobce vozidel, protože by museli přizpůsobit výrobu požadavkům nizozemských právních předpisů nebo omezit modely nabízené na nizozemském trhu. V tomto ohledu je třeba uvést, že v současnosti nejsou všechny typy vozidel kategorií M1 a N1 třídy I dostupné s filtrem částic. Nizozemské orgány informovaly Komisi, že na nizozemském trhu již jsou nebo v blízké době budou dostupné různé typy osobních dieselových automobilů s filtrem částic. Komise však poznamenává, že podle jí dostupných informací (k prosinci 2005) z přibližně 710 různých typů osobních automobilů nejméně 240 typů není na nizozemském trhu dostupných s filtrem částic, a byly by tedy z nizozemského trhu vyloučeny, kdyby bylo oznámené opatření přijato. Protože u některých modelů jsou filtry částic vybaveny pouze větší motory, mohly by být tímto nizozemským opatřením z nizozemského trhu vyloučeny menší, z hlediska spotřeby paliva účinnější motory těchto modelů, což by bylo proti zavedené politice EU omezovat emise CO2. |
| --- | --- |

(50)

Jako předběžnou poznámku by Komise chtěla upozornit, že uznává nezbytnost dalšího zlepšení vlivu vozidel, pokud jde o emise látek znečišťujících životní prostředí. To je také důvod, proč, jak již bylo uvedeno, byl vytvořen návrh Euro 5. Podle tohoto návrhu se mezní hodnoty emisí částic z nových dieselových osobních automobilů a nejmenších lehkých nákladních vozidel sníží o 80 %. Návrhem Euro 5 se Komise snažila nastolit rovnováhu mezi nutností dalšího zlepšení vlivu na životní prostředí a nutností poskytnout výrobcům automobilů dostatečný čas pro navržení vozidel a plánování výrobních činností. Tato úvaha se odráží zejména v ustanoveních ohledně vstupu právní úpravy v platnost. Urychlením použití mezních hodnot emisí částic stanovených v návrhu Euro 5 by opatření oznámené nizozemskými orgány dramaticky zkrátilo lhůtu pro jejich provedení. To by mělo významný dopad na výrobce vozidel, protože by museli přizpůsobit výrobu požadavkům nizozemských právních předpisů nebo omezit modely nabízené na nizozemském trhu. V tomto ohledu je třeba uvést, že v současnosti nejsou všechny typy vozidel kategorií M1 a N1 třídy I dostupné s filtrem částic. Nizozemské orgány informovaly Komisi, že na nizozemském trhu již jsou nebo v blízké době budou dostupné různé typy osobních dieselových automobilů s filtrem částic. Komise však poznamenává, že podle jí dostupných informací (k prosinci 2005) z přibližně 710 různých typů osobních automobilů nejméně 240 typů není na nizozemském trhu dostupných s filtrem částic, a byly by tedy z nizozemského trhu vyloučeny, kdyby bylo oznámené opatření přijato. Protože u některých modelů jsou filtry částic vybaveny pouze větší motory, mohly by být tímto nizozemským opatřením z nizozemského trhu vyloučeny menší, z hlediska spotřeby paliva účinnější motory těchto modelů, což by bylo proti zavedené politice EU omezovat emise CO2.

| (51) | Nizozemské orgány informovaly Komisi, že navrhované opatření tvoří součást balíčku opatření (soubor opatření z rozpočtového dne, Budget Day Set of Measures), která mají zlepšit kvalitu ovzduší v Nizozemsku. Tento balíček opatření se zaměřuje na dopravní opatření, neboť částice z výfukových plynů jsou jedny z nejškodlivějších částic. Mimo jiná opatření jsou zde obsaženy podpory pro filtry částic v nových a starých dieselových automobilech, pobídky pro čistší místní dopravu, nákladní a lodní dopravu, pobídky pro čistá paliva. Také byl zahájen výzkum ohledně nákladové účinnosti podpor pro vyřazení starších (dieselových) automobilů. Balíček opatření navíc zahrnuje další opatření pro běžnou dopravu a opatření pro průmysl a zemědělství. Také dojde k místním opatřením s dopadem na vnitrostátní infrastrukturu, např. k omezení maximální rychlosti na některých silnicích. A konečně, balíček opatření také usiluje o akci na místní úrovni, např. prostřednictvím provedení obecních plánů kvality ovzduší, dodatečných financí na podporu méně znečišťující místní dopravy v obcích a v provinciích a prostřednictvím opatření založeného na úhradě podstatné části dodatečných nákladů vynaložených na technologie pro nižší znečišťování, jako jsou filtry částic. Zároveň se obce podporují, aby přístup do (vnitřních) měst omezovaly na vozidla s nižším znečišťováním nebo na tichá vozidla. |
| --- | --- |

(51)

Nizozemské orgány informovaly Komisi, že navrhované opatření tvoří součást balíčku opatření (soubor opatření z rozpočtového dne, Budget Day Set of Measures), která mají zlepšit kvalitu ovzduší v Nizozemsku. Tento balíček opatření se zaměřuje na dopravní opatření, neboť částice z výfukových plynů jsou jedny z nejškodlivějších částic. Mimo jiná opatření jsou zde obsaženy podpory pro filtry částic v nových a starých dieselových automobilech, pobídky pro čistší místní dopravu, nákladní a lodní dopravu, pobídky pro čistá paliva. Také byl zahájen výzkum ohledně nákladové účinnosti podpor pro vyřazení starších (dieselových) automobilů. Balíček opatření navíc zahrnuje další opatření pro běžnou dopravu a opatření pro průmysl a zemědělství. Také dojde k místním opatřením s dopadem na vnitrostátní infrastrukturu, např. k omezení maximální rychlosti na některých silnicích. A konečně, balíček opatření také usiluje o akci na místní úrovni, např. prostřednictvím provedení obecních plánů kvality ovzduší, dodatečných financí na podporu méně znečišťující místní dopravy v obcích a v provinciích a prostřednictvím opatření založeného na úhradě podstatné části dodatečných nákladů vynaložených na technologie pro nižší znečišťování, jako jsou filtry částic. Zároveň se obce podporují, aby přístup do (vnitřních) měst omezovaly na vozidla s nižším znečišťováním nebo na tichá vozidla.

| (52) | Nizozemské orgány poskytly přehled všech opatření, která hodlají uskutečnit, spolu s posouzením souvisejících nákladů a přínosů. Je třeba uvést, že některá z navrhovaných opatření, která tvoří součást souboru opatření z rozpočtového dne, jsou ohodnocena jako „tvrdá opatření“, jiná jako „měkká opatření“. Tvrdými opatřeními jsou konkrétní akce, které již byly specifikovány, jejichž financování je zajištěno a které spadají do působnosti vnitrostátní vlády. O měkkých opatřeních se rozhodne později nebo o nich rozhodne jiný orgán (např. Evropská unie), nástroj a financování často ještě nejsou stanoveny nebo nespadají do působnosti vnitrostátní vlády. |
| --- | --- |

(52)

Nizozemské orgány poskytly přehled všech opatření, která hodlají uskutečnit, spolu s posouzením souvisejících nákladů a přínosů. Je třeba uvést, že některá z navrhovaných opatření, která tvoří součást souboru opatření z rozpočtového dne, jsou ohodnocena jako „tvrdá opatření“, jiná jako „měkká opatření“. Tvrdými opatřeními jsou konkrétní akce, které již byly specifikovány, jejichž financování je zajištěno a které spadají do působnosti vnitrostátní vlády. O měkkých opatřeních se rozhodne později nebo o nich rozhodne jiný orgán (např. Evropská unie), nástroj a financování často ještě nejsou stanoveny nebo nespadají do působnosti vnitrostátní vlády.

| (53) | Aby se posoudilo, zda je oznámené opatření přiměřené stanoveným cílům, zastává Komise názor, že by se mělo vyhodnotit, zda mohou nizozemské orgány učinit alternativní opatření, která by byla z hlediska snížení emisí částic (zejména velmi jemných částic) stejně přínosná, ale zároveň by méně narušovala vnitřní trh. První krok této analýzy představuje vyhodnocení možných přínosů, které mohou plynout z provedení oznámeného opatření. |
| --- | --- |

(53)

Aby se posoudilo, zda je oznámené opatření přiměřené stanoveným cílům, zastává Komise názor, že by se mělo vyhodnotit, zda mohou nizozemské orgány učinit alternativní opatření, která by byla z hlediska snížení emisí částic (zejména velmi jemných částic) stejně přínosná, ale zároveň by méně narušovala vnitřní trh. První krok této analýzy představuje vyhodnocení možných přínosů, které mohou plynout z provedení oznámeného opatření.

| (54) | Podle nizozemských orgánů by provedení povinnosti vybavit filtry částic do 1. ledna 2007 dieselová vozidla kategorií M1 a N1 třídy I znamenalo v roce 2010 snížení emisí částic přibližně o 0,4 až 0,5 kilotun, což představuje zhruba 50 % snížení, kterého se má dosáhnout celým nizozemským balíčkem dopravních opatření. Tato čísla se zakládají na skutečnosti, že v době oznámení činil podíl dieselových vozidel s filtry částic 10 % všech vozidel, a na předpokladu, že předpis Euro 5 bude platný nejdříve od 1. července 2008 pro nové typy vozidel a od 1. ledna 2010 pro nová vozidla. |
| --- | --- |

(54)

Podle nizozemských orgánů by provedení povinnosti vybavit filtry částic do 1. ledna 2007 dieselová vozidla kategorií M1 a N1 třídy I znamenalo v roce 2010 snížení emisí částic přibližně o 0,4 až 0,5 kilotun, což představuje zhruba 50 % snížení, kterého se má dosáhnout celým nizozemským balíčkem dopravních opatření. Tato čísla se zakládají na skutečnosti, že v době oznámení činil podíl dieselových vozidel s filtry částic 10 % všech vozidel, a na předpokladu, že předpis Euro 5 bude platný nejdříve od 1. července 2008 pro nové typy vozidel a od 1. ledna 2010 pro nová vozidla.

| (55) | Komise uznává, že nizozemské orgány provádějí od 1. června 2005 systém daňových pobídek pro vybavení nových dieselových automobilů filtry částic. Komise bere na vědomí, že v dokumentu „Posouzení souboru opatření z rozpočtového dne ohledně kvality ovzduší za rok 2005“ („Beoordeling van het prinsjesdagpakket – Aanpak Luchtkwaliteit 2005“) nizozemské orgány posuzují dopad tohoto systému pobídek. Předpokládají, že díky tomuto opatření, a za předpokladu, že norma Euro 5 vstoupí v platnost nejdříve dne 1. července 2008 pro nové typy vozidel a dne 1. ledna 2010 pro nová vozidla, bude 70–90 % nových dieselových automobilů prodaných v Nizozemsku v roce 2008 vybaveno filtrem částic. Odpovídající čísla za předchozí roky činí 40–60 % pro rok 2006 a 60–80 % pro rok 2007. Komise tedy dochází k závěru, že přidaný přínos zavedení ohlášených předpisů, v porovnání se základním scénářem, v němž se uplatňuje systém pobídek, a při zohlednění autonomních trendů v Evropě vybavovat dieselová vozidla filtry částic, by byl výrazně nižší než očekávaný přínos snížení částic o 0,4–0,5 kilotun v roce 2010. Komise odhaduje, že dopad by se pohyboval okolo 0,05 kt (12). Je třeba rovněž uvést, že dopad stávajícího systému daňových pobídek by mohl být posílen tím, že by se toto opatření zkombinovalo s dalšími doplňujícími opatřeními, jako jsou selektivní zákazy provozu v souladu s právem Společenství v určitých oblastech pro dieselová vozidla, která nesplňují určité hladiny emisí částic. Zkušenosti z jiných členských států ukazují, že oznámení takových selektivních zákazů je samo o sobě dostačující, aby ovlivnilo rozhodnutí zakoupit dieselové vozidlo s filtrem částic nebo vozidlo, které není dieselové. |
| --- | --- |

(55)

Komise uznává, že nizozemské orgány provádějí od 1. června 2005 systém daňových pobídek pro vybavení nových dieselových automobilů filtry částic. Komise bere na vědomí, že v dokumentu „Posouzení souboru opatření z rozpočtového dne ohledně kvality ovzduší za rok 2005“ („Beoordeling van het prinsjesdagpakket – Aanpak Luchtkwaliteit 2005“) nizozemské orgány posuzují dopad tohoto systému pobídek. Předpokládají, že díky tomuto opatření, a za předpokladu, že norma Euro 5 vstoupí v platnost nejdříve dne 1. července 2008 pro nové typy vozidel a dne 1. ledna 2010 pro nová vozidla, bude 70–90 % nových dieselových automobilů prodaných v Nizozemsku v roce 2008 vybaveno filtrem částic. Odpovídající čísla za předchozí roky činí 40–60 % pro rok 2006 a 60–80 % pro rok 2007. Komise tedy dochází k závěru, že přidaný přínos zavedení ohlášených předpisů, v porovnání se základním scénářem, v němž se uplatňuje systém pobídek, a při zohlednění autonomních trendů v Evropě vybavovat dieselová vozidla filtry částic, by byl výrazně nižší než očekávaný přínos snížení částic o 0,4–0,5 kilotun v roce 2010. Komise odhaduje, že dopad by se pohyboval okolo 0,05 kt (12). Je třeba rovněž uvést, že dopad stávajícího systému daňových pobídek by mohl být posílen tím, že by se toto opatření zkombinovalo s dalšími doplňujícími opatřeními, jako jsou selektivní zákazy provozu v souladu s právem Společenství v určitých oblastech pro dieselová vozidla, která nesplňují určité hladiny emisí částic. Zkušenosti z jiných členských států ukazují, že oznámení takových selektivních zákazů je samo o sobě dostačující, aby ovlivnilo rozhodnutí zakoupit dieselové vozidlo s filtrem částic nebo vozidlo, které není dieselové.

| (56) | Nizozemské orgány se domnívají, že by žádné jiné vnitrostátní opatření nedosáhlo stejného výsledku jako oznámené opatření. Komise však poznamenává, že v dokumentu „Posouzení souboru opatření z rozpočtového dne ohledně kvality ovzduší za rok 2005“ („Beoordeling van het prinsjesdagpakket – Aanpak Luchtkwaliteit 2005“) nizozemské orgány jasně uvádějí, že by se k opatřením zahrnutým v souboru opatření z rozpočtového dne našly alternativní nákladově účinné možnosti. Především mají za to, že nákladově nejúčinnějším způsobem pro snížení koncentrací na nizozemské úrovni, regionální i místní, by byla dodatečná cenová politika pro odvětví dopravy. Celkový přínos pro společnost spojený s touto možností by převážil nad vynaloženými náklady. Podle odhadů nizozemských orgánů by rozlišená daň z automobilů a zavedení zpoplatnění silnic vedlo v roce 2010 k přibližně stejnému snížení emisí jako opatření podle souboru opatření z rozpočtového dne. To znamená, že by taková politika mohla přinést 4krát až 10krát vyšší snížení emisí částic než oznámené opatření (12). |
| --- | --- |

(56)

Nizozemské orgány se domnívají, že by žádné jiné vnitrostátní opatření nedosáhlo stejného výsledku jako oznámené opatření. Komise však poznamenává, že v dokumentu „Posouzení souboru opatření z rozpočtového dne ohledně kvality ovzduší za rok 2005“ („Beoordeling van het prinsjesdagpakket – Aanpak Luchtkwaliteit 2005“) nizozemské orgány jasně uvádějí, že by se k opatřením zahrnutým v souboru opatření z rozpočtového dne našly alternativní nákladově účinné možnosti. Především mají za to, že nákladově nejúčinnějším způsobem pro snížení koncentrací na nizozemské úrovni, regionální i místní, by byla dodatečná cenová politika pro odvětví dopravy. Celkový přínos pro společnost spojený s touto možností by převážil nad vynaloženými náklady. Podle odhadů nizozemských orgánů by rozlišená daň z automobilů a zavedení zpoplatnění silnic vedlo v roce 2010 k přibližně stejnému snížení emisí jako opatření podle souboru opatření z rozpočtového dne. To znamená, že by taková politika mohla přinést 4krát až 10krát vyšší snížení emisí částic než oznámené opatření (12).

| (57) | Nizozemské orgány poznamenávají, že krátkodobé přínosy spojené se zpoplatněním silnic podle času a místa se významně neliší od přínosů spojených s opatřeními z rozpočtového dne. Opatření z rozpočtového dne však již nejsou zdaleka tak úspěšná, pokud jde o účinky na kvalitu ovzduší v roce 2020. Nizozemské orgány uzavírají, že ačkoli by zpoplatnění silnic podle času a místa stálo vládu více peněz než opatření z rozpočtového dne, získal by se jím významný sociálně prospěšný přínos (1–1,5 miliardy EUR ročně). Provedením zpoplatnění silnic by se navíc snížily i další sociální problémy jako hluk, nedostatečná bezpečnost silničního provozu a dopravní zácpy. A konečně nizozemské orgány uznávají, že opatření navrhovaná podle opatření z rozpočtového dne představují až „druhé nejlepší“ řešení v porovnání s provedením dodatečné cenové politiky pro odvětví dopravy. |
| --- | --- |

(57)

Nizozemské orgány poznamenávají, že krátkodobé přínosy spojené se zpoplatněním silnic podle času a místa se významně neliší od přínosů spojených s opatřeními z rozpočtového dne. Opatření z rozpočtového dne však již nejsou zdaleka tak úspěšná, pokud jde o účinky na kvalitu ovzduší v roce 2020. Nizozemské orgány uzavírají, že ačkoli by zpoplatnění silnic podle času a místa stálo vládu více peněz než opatření z rozpočtového dne, získal by se jím významný sociálně prospěšný přínos (1–1,5 miliardy EUR ročně). Provedením zpoplatnění silnic by se navíc snížily i další sociální problémy jako hluk, nedostatečná bezpečnost silničního provozu a dopravní zácpy. A konečně nizozemské orgány uznávají, že opatření navrhovaná podle opatření z rozpočtového dne představují až „druhé nejlepší“ řešení v porovnání s provedením dodatečné cenové politiky pro odvětví dopravy.

| (58) | Na základě informací poskytnutých nizozemskými orgány poznamenává Komise, že zpoplatnění silnic pro odvětví dopravy se jeví jako nákladově účinnější řešení než oznámené opatření a přinese lepší výsledky, pokud jde o snížení emisí velmi jemných částic, a zároveň v zásadě nebude omezovat fungování vnitřního trhu. Účinnost tohoto opatření by mohla být posílena tím, že by se toto opatření zkombinovalo s již existujícím systémem daňových pobídek, a tím, jak již bylo uvedeno výše, že by místní orgány provedly další doplňující opatření, jako jsou zákazy provozu pro starší více znečišťující vozidla. Komise poznamenává, že tato poslední opatření byla již účinně a rozsáhle přijata místními orgány v jiných členských státech, které se potýkaly s podobnými problémy kvality ovzduší jako Nizozemsko. |
| --- | --- |

(58)

Na základě informací poskytnutých nizozemskými orgány poznamenává Komise, že zpoplatnění silnic pro odvětví dopravy se jeví jako nákladově účinnější řešení než oznámené opatření a přinese lepší výsledky, pokud jde o snížení emisí velmi jemných částic, a zároveň v zásadě nebude omezovat fungování vnitřního trhu. Účinnost tohoto opatření by mohla být posílena tím, že by se toto opatření zkombinovalo s již existujícím systémem daňových pobídek, a tím, jak již bylo uvedeno výše, že by místní orgány provedly další doplňující opatření, jako jsou zákazy provozu pro starší více znečišťující vozidla. Komise poznamenává, že tato poslední opatření byla již účinně a rozsáhle přijata místními orgány v jiných členských státech, které se potýkaly s podobnými problémy kvality ovzduší jako Nizozemsko.

| (59) | Navíc by podle názoru Komise mohly nizozemské orgány také zvážit posílení některých „tvrdých opatření“ obsažených v opatřeních z rozpočtového dne. Například dovybavení dieselových vozidel filtry částic by mohlo vést k vyššímu snížení emisí, než nizozemské orgány předpokládají, kdyby byl rozpočet na toto opatření navýšen a kdyby se filtry částic instalovaly přednostně do vozidel, která jsou v provozu především ve městech (např. taxislužba). Nizozemské orgány odhadují, že náklady na dovybavení dieselových lodí filtry částic budou nižší než náklady na jiná opatření na dovybavení (v rozsahu 10 až 60 EUR na snížení emisí částic o jeden kilogram (13)) a budou nižší než náklady vynaložené podle odhadu nizozemských orgánů na léčení v souvislosti s koncentracemi částic (tj. 340 EUR na kilogram v městském prostředí a 80 EUR na kilogram ve venkovském prostředí). V tomto ohledu je třeba uvést, že podle projekcí modelu RAINS bude relativní důležitost emisí částic z lehkých nákladních vozidel v nejbližších letech klesat, zatímco důležitost emisí z vnitrozemní lodní dopravy a námořní dopravy poroste. |
| --- | --- |

(59)

Navíc by podle názoru Komise mohly nizozemské orgány také zvážit posílení některých „tvrdých opatření“ obsažených v opatřeních z rozpočtového dne. Například dovybavení dieselových vozidel filtry částic by mohlo vést k vyššímu snížení emisí, než nizozemské orgány předpokládají, kdyby byl rozpočet na toto opatření navýšen a kdyby se filtry částic instalovaly přednostně do vozidel, která jsou v provozu především ve městech (např. taxislužba). Nizozemské orgány odhadují, že náklady na dovybavení dieselových lodí filtry částic budou nižší než náklady na jiná opatření na dovybavení (v rozsahu 10 až 60 EUR na snížení emisí částic o jeden kilogram (13)) a budou nižší než náklady vynaložené podle odhadu nizozemských orgánů na léčení v souvislosti s koncentracemi částic (tj. 340 EUR na kilogram v městském prostředí a 80 EUR na kilogram ve venkovském prostředí). V tomto ohledu je třeba uvést, že podle projekcí modelu RAINS bude relativní důležitost emisí částic z lehkých nákladních vozidel v nejbližších letech klesat, zatímco důležitost emisí z vnitrozemní lodní dopravy a námořní dopravy poroste.

| (60) | Nizozemské orgány by rovněž mohly zvážit dřívější provedení některých „měkkých opatření“ obsažených v opatřeních z rozpočtového dne, která spadají do působnosti nizozemské vlády. V tomto kontextu se poznamenává, že odhadovaný potenciál pro snížení emisí částic celého balíčku „měkkých opatření“ návrhu z rozpočtového dne je vyšší než potenciál „tvrdých opatření“. Především by podle odhadů nizozemských orgánů zavedení kombinovaného „systému praní vzduchu“ v intenzivním chovu zemědělského dobytka přineslo v roce 2010 snížení částic o 4,4 kt. Toto snížení je podstatně vyšší než očekávané snížení částic, které by mělo přinést provedení oznámeného opatření (0,05 kt, viz 55. bod odůvodnění). Toto opatření by pravděpodobně mělo větší účinek na méně obydlené oblasti než na města. Přesto by vzhledem k očekávanému rozsahu snížení pozaďové koncentrace částic a k prospěšnému účinku tohoto snížení, pokud jde o ochranu veřejného zdraví, možná bylo dobré zvážit dřívější provedení. |
| --- | --- |

(60)

Nizozemské orgány by rovněž mohly zvážit dřívější provedení některých „měkkých opatření“ obsažených v opatřeních z rozpočtového dne, která spadají do působnosti nizozemské vlády. V tomto kontextu se poznamenává, že odhadovaný potenciál pro snížení emisí částic celého balíčku „měkkých opatření“ návrhu z rozpočtového dne je vyšší než potenciál „tvrdých opatření“. Především by podle odhadů nizozemských orgánů zavedení kombinovaného „systému praní vzduchu“ v intenzivním chovu zemědělského dobytka přineslo v roce 2010 snížení částic o 4,4 kt. Toto snížení je podstatně vyšší než očekávané snížení částic, které by mělo přinést provedení oznámeného opatření (0,05 kt, viz 55. bod odůvodnění). Toto opatření by pravděpodobně mělo větší účinek na méně obydlené oblasti než na města. Přesto by vzhledem k očekávanému rozsahu snížení pozaďové koncentrace částic a k prospěšnému účinku tohoto snížení, pokud jde o ochranu veřejného zdraví, možná bylo dobré zvážit dřívější provedení.

| (61) | Komise se domnívá, že informace poskytnuté nizozemskými orgány jasně ukazují, že stanovených cílů ochrany životního prostředí a zdraví lze dosáhnout i méně omezujícími opatřeními, než je oznámené opatření. Zatímco oznámené opatření by představovalo porušení systému ES schválení typu vozidel, alternativní opatření by v zásadě odchylku od stávajících harmonizačních opatření ES neznamenalo. Důvody, proč taková opatření nebyla v konečné fázi navržena, přestože je nizozemské orgány zvažovaly a přes skutečnost, že by mohly přinést přinejmenším stejné snížení emisí částic jako oznámené opatření, z dokumentů předložených Nizozemskem jasně nevyvstávají. Komise by v tomto ohledu chtěla zdůraznit, že členské státy jsou povinny z různých možností pro dosažení stanovených cílů ochrany životního prostředí a zdraví zvolit takové možnosti, které co nejméně narušují vnitřní trh. |
| --- | --- |

(61)

Komise se domnívá, že informace poskytnuté nizozemskými orgány jasně ukazují, že stanovených cílů ochrany životního prostředí a zdraví lze dosáhnout i méně omezujícími opatřeními, než je oznámené opatření. Zatímco oznámené opatření by představovalo porušení systému ES schválení typu vozidel, alternativní opatření by v zásadě odchylku od stávajících harmonizačních opatření ES neznamenalo. Důvody, proč taková opatření nebyla v konečné fázi navržena, přestože je nizozemské orgány zvažovaly a přes skutečnost, že by mohly přinést přinejmenším stejné snížení emisí částic jako oznámené opatření, z dokumentů předložených Nizozemskem jasně nevyvstávají. Komise by v tomto ohledu chtěla zdůraznit, že členské státy jsou povinny z různých možností pro dosažení stanovených cílů ochrany životního prostředí a zdraví zvolit takové možnosti, které co nejméně narušují vnitřní trh.

| (62) | Závěrem Komise věří, že existují důkazy o tom, že navrhované vnitrostátní opatření není pro dosažení stanoveného cíle ochrany životního prostředí a zdraví tím nejméně omezujícím opatřením a že bude-li přijato, bude představovat nepřiměřené omezování fungování vnitřního trhu. |
| --- | --- |

(62)

Závěrem Komise věří, že existují důkazy o tom, že navrhované vnitrostátní opatření není pro dosažení stanoveného cíle ochrany životního prostředí a zdraví tím nejméně omezujícím opatřením a že bude-li přijato, bude představovat nepřiměřené omezování fungování vnitřního trhu.

4.   Mezinárodní kontext

| (63) | Komise by chtěla uvést některé úvahy o mezinárodním kontextu navrhovaného opatření. Rozhodnutí Rady 97/836/ES ze dne 27. listopadu 1997 o přistoupení Evropského společenství k Dohodě Evropské hospodářské Komise Organizace spojených národů o přijetí jednotných technických pravidel pro kolová vozidla, zařízení a části, které se mohou montovat nebo užívat na kolových vozidlech, a o podmínkách pro vzájemné uznávání schválení typu udělených na základě těchto pravidel („revidovaná dohoda z roku 1958“) (14) přistoupilo Evropské společenství k nařízení EHK-OSN č. 83 (15) přijatému podle Dohody Evropské hospodářské Komise Organizace spojených národů o přijetí jednotných technických pravidel pro kolová vozidla, zařízení a části, které se mohou montovat nebo užívat na kolových vozidlech, a o podmínkách pro vzájemné uznávání schválení typu udělených na základě těchto pravidel („revidovaná dohoda z roku 1958“). Toto nařízení stanoví stejné mezní hodnoty emisí a má stejný rozsah působnosti jako směrnice 70/220/EHS ve znění směrnice 98/69/ES. Podle článku 3 dohody z roku 1958: „U kolových vozidel, zařízení nebo konstrukčních částí, kterým smluvní strana udělila schválení typu v souladu s článkem 2 této dohody a které jsou vyráběny buď na území smluvní strany, která uplatňuje dotyčný předpis, nebo v jiné zemi označené smluvní stranou, která tyto typy kolových vozidel, zařízení nebo konstrukčních částí řádně schválila jako typ, se má za to, že jsou v souladu s právními předpisy všech smluvních stran, které uplatňují uvedený předpis v rámci schvalování typu.“ |
| --- | --- |

(63)

Komise by chtěla uvést některé úvahy o mezinárodním kontextu navrhovaného opatření. Rozhodnutí Rady 97/836/ES ze dne 27. listopadu 1997 o přistoupení Evropského společenství k Dohodě Evropské hospodářské Komise Organizace spojených národů o přijetí jednotných technických pravidel pro kolová vozidla, zařízení a části, které se mohou montovat nebo užívat na kolových vozidlech, a o podmínkách pro vzájemné uznávání schválení typu udělených na základě těchto pravidel („revidovaná dohoda z roku 1958“) (14) přistoupilo Evropské společenství k nařízení EHK-OSN č. 83 (15) přijatému podle Dohody Evropské hospodářské Komise Organizace spojených národů o přijetí jednotných technických pravidel pro kolová vozidla, zařízení a části, které se mohou montovat nebo užívat na kolových vozidlech, a o podmínkách pro vzájemné uznávání schválení typu udělených na základě těchto pravidel („revidovaná dohoda z roku 1958“). Toto nařízení stanoví stejné mezní hodnoty emisí a má stejný rozsah působnosti jako směrnice 70/220/EHS ve znění směrnice 98/69/ES. Podle článku 3 dohody z roku 1958: „U kolových vozidel, zařízení nebo konstrukčních částí, kterým smluvní strana udělila schválení typu v souladu s článkem 2 této dohody a které jsou vyráběny buď na území smluvní strany, která uplatňuje dotyčný předpis, nebo v jiné zemi označené smluvní stranou, která tyto typy kolových vozidel, zařízení nebo konstrukčních částí řádně schválila jako typ, se má za to, že jsou v souladu s právními předpisy všech smluvních stran, které uplatňují uvedený předpis v rámci schvalování typu.“

| (64) | Opatření oznámené nizozemskými orgány neobsahuje žádné ustanovení, které by umožňovalo použití vozidel, jimž bylo uděleno schválení typu podle nařízení EHK-OSN č. 83. Opatření by tak vozidlům z ostatních smluvních stran, která splňují požadavky nařízení č. 83, znemožňovalo vstoupit na nizozemský trh. Pokud by bylo opatření přijato, představovalo by porušení dohody z roku 1958. Podle precedenčního práva Evropského soudního dvora se právo Společenství musí v co nejvyšší možné míře vykládat v souladu s mezinárodními závazky Společenství. Komise tudíž musí zajišťovat, aby Společenství své závazky podle dohody z roku 1958 plnilo. To znamená, že Nizozemsko musí být v souladu s nařízením EHK-OSN č. 83. Kdyby v souladu nebylo, mohlo by být oslabeno uznávání ES schválení typu ostatními smluvními stranami, a mohlo by tedy dojít k jasně nepřiměřeným dopadům na vývozy vozidel z ES do těchto zemí. |
| --- | --- |

(64)

Opatření oznámené nizozemskými orgány neobsahuje žádné ustanovení, které by umožňovalo použití vozidel, jimž bylo uděleno schválení typu podle nařízení EHK-OSN č. 83. Opatření by tak vozidlům z ostatních smluvních stran, která splňují požadavky nařízení č. 83, znemožňovalo vstoupit na nizozemský trh. Pokud by bylo opatření přijato, představovalo by porušení dohody z roku 1958. Podle precedenčního práva Evropského soudního dvora se právo Společenství musí v co nejvyšší možné míře vykládat v souladu s mezinárodními závazky Společenství. Komise tudíž musí zajišťovat, aby Společenství své závazky podle dohody z roku 1958 plnilo. To znamená, že Nizozemsko musí být v souladu s nařízením EHK-OSN č. 83. Kdyby v souladu nebylo, mohlo by být oslabeno uznávání ES schválení typu ostatními smluvními stranami, a mohlo by tedy dojít k jasně nepřiměřeným dopadům na vývozy vozidel z ES do těchto zemí.

IV.   ZÁVĚR

| (65) | Ve světle náležitostí, které měla Komise k dispozici při posuzování věcné stránky odůvodnění předložených pro oznámená vnitrostátní opatření, a ve světle výše uvedených úvah se Komise domnívá, že žádost Nizozemského království o zavedení vnitrostátních předpisů odchylně od směrnice 98/69/ES předložená dne 2. listopadu 2005:






  — | je přípustná, |
| --- | --- | --- |

(65)

Ve světle náležitostí, které měla Komise k dispozici při posuzování věcné stránky odůvodnění předložených pro oznámená vnitrostátní opatření, a ve světle výše uvedených úvah se Komise domnívá, že žádost Nizozemského království o zavedení vnitrostátních předpisů odchylně od směrnice 98/69/ES předložená dne 2. listopadu 2005:

—

je přípustná,

| — | nesplňuje všechny podmínky stanovené v článku 95 Smlouvy o ES. Nizozemsko neprokázalo existenci zvláštního problému vzhledem ke směrnici 98/69/ES. I kdyby se připustilo, že Nizozemsko prokázalo existenci zvláštního problému vzhledem ke směrnici 98/69/ES, má Komise za to, že oznámené opatření není přiměřené sledovaným cílům. |
| --- | --- |

—

nesplňuje všechny podmínky stanovené v článku 95 Smlouvy o ES. Nizozemsko neprokázalo existenci zvláštního problému vzhledem ke směrnici 98/69/ES. I kdyby se připustilo, že Nizozemsko prokázalo existenci zvláštního problému vzhledem ke směrnici 98/69/ES, má Komise za to, že oznámené opatření není přiměřené sledovaným cílům.

| (66) | Komise tudíž má důvod se domnívat, že oznámené vnitrostátní předpisy nemohou být podle čl. 95 odst. 6 Smlouvy o ES přijaty, |
| --- | --- |

(66)

Komise tudíž má důvod se domnívat, že oznámené vnitrostátní předpisy nemohou být podle čl. 95 odst. 6 Smlouvy o ES přijaty,

PŘIJALA TOHO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Vnitrostátní předpisy ukládající povinnou mezní hodnotu emisí částic 5 mg na kilometr pro nákladní vozidla s maximální povolenou hmotností do 1 305 kg (vozidla kategorie N1 třídy I) a osobní vozidla (vozidla kategorie M1) oznámené Nizozemským královstvím podle čl. 95 odst. 5 Smlouvy o ES se zamítají.

Článek 2

Toto rozhodnutí je určeno Nizozemskému království.

V Bruselu dne 3. května 2006.

Za Komisi

Günter VERHEUGEN

místopředseda

---

(1)  Úř. věst. L 350, 28.12.1998, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 42, 23.2.1970, s. 1.

2

(3)  KOM(2005) 683 v konečném znění.

3

(4)  Úř. věst. L 163, 29.6.1999, s. 41.

4

(5)  Úř. věst. L 296, 21.11.1996, s. 55.

5

(6)  Úř. věst. C 12, 18.1.2006, s. 5.

6

(7)  Zpráva TNO 06.OR.VM.013.1/IJR „Hodnocení nizozemské žádosti o odchylku od směrnice 98/69/ES“, 27. března 2006 (dále jen „zpráva TNO“).

7

(8)  „Zdravotní hlediska znečištění ovzduší částicemi, ozonem a oxidem dusičitým“ („Health aspects of Air Pollution with Particulate Matter, Ozone and Nitrogen Dioxide“), zpráva na pracovní skupině WHO, 2003.

8

„Health aspects of Air Pollution with Particulate Matter, Ozone and Nitrogen Dioxide“

(9)  „Studie metaanalýzy časových řad a panelová studie částic a ozonu (O3)“, („Meta-analysis of time-series studies and panel studies of Particulate matter (PM) and Ozone (O3)“), Regionální úřadovna Světové zdravotnické organizace pro Evropu, 2004.

9

3

„Meta-analysis of time-series studies and panel studies of Particulate matter (PM) and Ozone (O3

(10)  Viz Zpráva TNO, s. 5.

10

(11)  Viz Zpráva TNO, s. 31.

11

(12)  Viz Zpráva TNO, s. 38.

12

(13)  Viz Zpráva TNO, s. 41.

13

(14)  Úř. věst. L 346, 17.12.1997, s. 78.

14

(15)  Nařízení EHK-OSN č. 83 „Jednotná ustanovení o schvalování vozidel ohledně emisí znečišťujících látek podle požadavků na palivo motoru“.

15

---

| 30.5.2006 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 142/26 |
| --- | --- | --- | --- |

30.5.2006

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 142/26

---

ROZHODNUTÍ KOMISE

ze dne 11. května 2006

o přidělení dovozních kvót na regulované látky na období od 1. ledna do 31. prosince 2006 podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 2037/2000

(oznámeno pod číslem K(2006) 1819)

(Pouze anglické, francouzské, italské, maďarské, německé, nizozemské, polské, řecké, slovinské a španělské znění je závazné)

(2006/373/ES)

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropských společenství,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 2037/2000 o látkách, které poškozují ozonovou vrstvu (1), a zejména na článek 7 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Množstevní limity pro uvádění regulovaných látek na trh ve Společenství jsou stanoveny v článku 4 nařízení a přílohy III uvedeného nařízení. |
| --- | --- |

(1)

Množstevní limity pro uvádění regulovaných látek na trh ve Společenství jsou stanoveny v článku 4 nařízení a přílohy III uvedeného nařízení.

| (2) | Ustanovení čl. 4 odst. 2 bod i) písm. d) zakazuje všem výrobcům a dovozcům uvádět na trh a používat pro vlastní potřebu methylbromid po 31. prosinci 2004. Ustanovení čl. 4 odst. 4 bod i) písm. b) umožňuje odchylku z tohoto zákazu, pokud je methylbromid používán, aby byly splněny žádosti o licenci pro kritické použití podané uživateli určenými v souladu čl. 3 odst. 2 bodem ii). Množství methylbromidu, na který byla pro období od 1. ledna do 31. prosince 2006 vydána licence pro kritické použití, bude zveřejněno ve zvláštním rozhodnutí. |
| --- | --- |

(2)

Ustanovení čl. 4 odst. 2 bod i) písm. d) zakazuje všem výrobcům a dovozcům uvádět na trh a používat pro vlastní potřebu methylbromid po 31. prosinci 2004. Ustanovení čl. 4 odst. 4 bod i) písm. b) umožňuje odchylku z tohoto zákazu, pokud je methylbromid používán, aby byly splněny žádosti o licenci pro kritické použití podané uživateli určenými v souladu čl. 3 odst. 2 bodem ii). Množství methylbromidu, na který byla pro období od 1. ledna do 31. prosince 2006 vydána licence pro kritické použití, bude zveřejněno ve zvláštním rozhodnutí.

| (3) | Ustanovení čl. 4 odst. 2 bod iii) umožňuje odchylku od čl. 4 odst. 2 bodu i) písm. d), pokud je methylbromid vyroben nebo dovezen pro karanténní nebo předzásilkové aplikace. Množství methylbromidu, který lze pro tyto účely dovézt nebo vyrobit v roce 2006, nesmí překročit průměr vypočtené úrovně methylbromidu, který výrobce nebo dovozce uvedli na trh nebo použili pro vlastní potřebu pro karanténní nebo předzásilkové aplikace v letech 1996, 1997 a 1998. |
| --- | --- |

(3)

Ustanovení čl. 4 odst. 2 bod iii) umožňuje odchylku od čl. 4 odst. 2 bodu i) písm. d), pokud je methylbromid vyroben nebo dovezen pro karanténní nebo předzásilkové aplikace. Množství methylbromidu, který lze pro tyto účely dovézt nebo vyrobit v roce 2006, nesmí překročit průměr vypočtené úrovně methylbromidu, který výrobce nebo dovozce uvedli na trh nebo použili pro vlastní potřebu pro karanténní nebo předzásilkové aplikace v letech 1996, 1997 a 1998.

| (4) | Ustanovení čl. 4 odst. odst. 4 umožňuje odchylku od čl. 4 odst. 2, pokud je methylbromid dovezen za účelem zneškodnění nebo jako vstupní surovina. |
| --- | --- |

(4)

Ustanovení čl. 4 odst. odst. 4 umožňuje odchylku od čl. 4 odst. 2, pokud je methylbromid dovezen za účelem zneškodnění nebo jako vstupní surovina.

| (5) | Ustanovení čl. 4 odst. 3 bod i) písm. e) stanoví celkovou vypočtenou úroveň hydrochlorfluoruhlovodíků, které mohou výrobci a dovozci uvést na trh nebo používat pro vlastní potřebu v období od 1. ledna do 31. prosince 2006. |
| --- | --- |

(5)

Ustanovení čl. 4 odst. 3 bod i) písm. e) stanoví celkovou vypočtenou úroveň hydrochlorfluoruhlovodíků, které mohou výrobci a dovozci uvést na trh nebo používat pro vlastní potřebu v období od 1. ledna do 31. prosince 2006.

| (6) | Komise zveřejnila oznámení dovozcům regulovaných látek, které poškozují ozonovou vrstvu, ve Společenství (2) a obdržela od nich prohlášení o plánovaných dovozech těchto látek pro rok 2006. |
| --- | --- |

(6)

Komise zveřejnila oznámení dovozcům regulovaných látek, které poškozují ozonovou vrstvu, ve Společenství (2) a obdržela od nich prohlášení o plánovaných dovozech těchto látek pro rok 2006.

| (7) | V případě hydrochlorfluoruhlovodíků je přidělení kvót výrobcům a dovozcům v souladu s rozhodnutím Komise 2005/103/ES ze dne 5. února 2005, kterým se určuje mechanismus přidělování kvót výrobcům a dovozcům hydrochlorfluoruhlovodíků pro roky 2003 až 2009 podle nařízení (ES) č. 2037/2000 (3). |
| --- | --- |

(7)

V případě hydrochlorfluoruhlovodíků je přidělení kvót výrobcům a dovozcům v souladu s rozhodnutím Komise 2005/103/ES ze dne 5. února 2005, kterým se určuje mechanismus přidělování kvót výrobcům a dovozcům hydrochlorfluoruhlovodíků pro roky 2003 až 2009 podle nařízení (ES) č. 2037/2000 (3).

| (8) | Za účelem zajištění, aby hospodářské subjekty a společnosti mohly v řádných lhůtách využívat přidělených dovozních kvót, je vhodné, aby se toto rozhodnutí použilo od 1. ledna 2006. |
| --- | --- |

(8)

Za účelem zajištění, aby hospodářské subjekty a společnosti mohly v řádných lhůtách využívat přidělených dovozních kvót, je vhodné, aby se toto rozhodnutí použilo od 1. ledna 2006.

| (9) | Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného čl. 18 odst. 2 nařízení (ES) č. 2037/2000, |
| --- | --- |

(9)

Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného čl. 18 odst. 2 nařízení (ES) č. 2037/2000,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

1.   Množství regulovaných látek ve skupině I (chlorfluoruhlovodíky 11, 12, 113, 114 a 115) a ve skupině II (jiné plně halogenované chlorfluoruhlovodíky), na něž se vztahuje nařízení (ES) č. 2037/2000 a které může být propuštěno do volného oběhu ve Společenství v roce 2006 ze zdrojů mimo Společenství, činí 6 140 000 kg potenciálu poškozování ozonu.

2.   Množství regulovaných látek ve skupině III (halony), na něž se vztahuje nařízení (ES) č. 2037/2000 a které může být propuštěno do volného oběhu ve Společenství v roce 2006 ze zdrojů mimo Společenství, činí 9 211 000 kg potenciálu poškozování ozonu.

3.   Množství regulovaných látek ve skupině IV (tetrachlormethan), na něž se vztahuje nařízení (ES) č. 2037/2000 a které může být propuštěno do volného oběhu ve Společenství v roce 2006 ze zdrojů mimo Společenství, činí 12 099 230 kg potenciálu poškozování ozonu.

4.   Množství regulovaných látek ve skupině V (1,1,1-trichlorethan), na něž se vztahuje nařízení (ES) č. 2037/2000 a které může být propuštěno do volného oběhu ve Společenství v roce 2006 ze zdrojů mimo Společenství, činí 400 060 kg potenciálu poškozování ozonu.

5.   Množství regulovaných látek ve skupině VI (methylbromid), na něž se vztahuje nařízení (ES) č. 2037/2000 a které může být propuštěno do volného oběhu ve Společenství v roce 2006 ze zdrojů mimo Společenství pro karanténní a předzásilkové použití, činí 502 606 kg potenciálu poškozování ozonu.

6.   Množství regulovaných látek ve skupině VI (methylbromid), na něž se vztahuje nařízení (ES) č. 2037/2000 a které může být propuštěno do volného oběhu ve Společenství v roce 2006 ze zdrojů mimo Společenství jako vstupní látky a nebo za účelem zneškodnění, činí 1 503 720 kg potenciálu poškozování ozonu.

7.   Množství regulovaných látek ve skupině VIII (hydrochlorfluoruhlovodíky), na něž se vztahuje nařízení (ES) č. 2037/2000 a které může být propuštěno do volného oběhu ve Společenství v roce 2006 ze zdrojů mimo Společenství, činí be 3 078 519,812 kg potenciálu poškozování ozonu.

8.   Množství regulovaných látek ve skupině IX (bromchlormethan), na něž se vztahuje nařízení (ES) č. 2037/2000 a které může být propuštěno do volného oběhu ve Společenství v roce 2006 ze zdrojů mimo Společenství, činí 162 612 kg potenciálu poškozování ozonu.

Článek 2

1.   Dovozní kvóty na chlorfluoruhlovodíky 11, 12, 113, 114 a 115 a jiné plně halogenované chlorfluoruhlovodíky na období od 1. ledna do 31. prosince 2006 se přidělují na účely a společnostem podle přílohy I tohoto rozhodnutí.

2.   Dovozní kvóty na halony na období od 1. ledna do 31. prosince 2006 se přidělují na účely a společnostem podle přílohy II tohoto rozhodnutí.

3.   Dovozní kvóty na tetrachlormethan na období od 1. ledna do 31. prosince 2006 se přidělují na uvedené účely a společnostem uvedeným v příloze III tohoto rozhodnutí.

4.   Dovozní kvóty na 1,1,1-trichlorethan na období od 1. ledna do 31. prosince 2006 se přidělují na uvedené účely a společnostem uvedeným v příloze IV tohoto rozhodnutí.

5.   Dovozní kvóty na methylbromid na období od 1. ledna do 31. prosince 2006 se přidělují na účely a společnostem podle přílohy V tohoto rozhodnutí.

6.   Dovozní kvóty na hydrochlorfluoruhlovodíky na období od 1. ledna do 31. prosince 2006 se přidělují na účely a společnostem podle přílohy VI tohoto rozhodnutí.

7.   Dovozní kvóty na bromchlormethan na období od 1. ledna do 31. prosince 2006 se přidělují na účely a společnostem podle přílohy VII tohoto rozhodnutí.

8.   Dovozní kvóty na chlorfluoruhlovodíky 11, 12, 113, 114 a 115, jiné plně halogenované chlorfluoruhlovodíky, halony, tetrachlormethan, 1,1,1-trichlorethan, methylbromid, hydrobromfluoruhlovodíky, hydrochlorfluoruhlovodíky a bromchlormethan na období od 1. ledna do 31. prosince 2006 jsou stanoveny v příloze VIII tohoto rozhodnutí.

Článek 3

Toto rozhodnutí se použije od 1. ledna 2006 a jeho použitelnost skončí dnem 31. prosince 2006.

Článek 4

Toto rozhodnutí je určeno těmto podnikům:

| | Agropest S.A. |
| --- | --- |
| 91-765 Łódź, |
| PL-Górnicza 12/14 |

Agropest S.A.

91-765 Łódź,

PL-Górnicza 12/14

| | Albemarle Chemicals |
| --- | --- |
| Étang de la Gaffette |
| Boulevard Maritime, BP 28 |
| F-13521 Port-de-Bouc |

Albemarle Chemicals

Étang de la Gaffette

Boulevard Maritime, BP 28

F-13521 Port-de-Bouc

| | Albemarle Chemicals |
| --- | --- |
| Parc Scientifique Einstein |
| Rue du Bosquet 9 |
| B-1348 Louvain-la-Neuve |

Albemarle Chemicals

Parc Scientifique Einstein

Rue du Bosquet 9

B-1348 Louvain-la-Neuve

| | Alcobre S.A. |
| --- | --- |
| C/Luis I, Nave 6-B |
| Polígono Industrial Vallecas |
| E-28031 Madrid |

Alcobre S.A.

C/Luis I, Nave 6-B

Polígono Industrial Vallecas

E-28031 Madrid

| | Άλφα Γεωργικά Εφόδια AE |
| --- | --- |
| Οδός Εθνικής Αντιστάσεως 73, |
| GR-152 31 Χαλάνδρι, Αθήνα |

Άλφα Γεωργικά Εφόδια AE

Οδός Εθνικής Αντιστάσεως 73,

GR-152 31 Χαλάνδρι, Αθήνα

| | Arkema S.A. |
| --- | --- |
| Cours Michelet — La Défense 10 |
| F-92091 Paris La Défense |

Arkema S.A.

Cours Michelet — La Défense 10

F-92091 Paris La Défense

| | Asahi Glass Europe B.V. |
| --- | --- |
| World Trade Center |
| Strawinskylaan 1525 |
| NL-1077 XX Amsterdam |
| Nederland |

Asahi Glass Europe B.V.

World Trade Center

Strawinskylaan 1525

NL-1077 XX Amsterdam

Nederland

| | Avantec S.A. |
| --- | --- |
| Bld Henri Cahn, BP 27 |
| F-94363 Bry-sur-Marne Cedex |

Avantec S.A.

Bld Henri Cahn, BP 27

F-94363 Bry-sur-Marne Cedex

| | BaySystems Iberia |
| --- | --- |
| C/ Pau Clarís 196 |
| E-08037 Barcelona |

BaySystems Iberia

C/ Pau Clarís 196

E-08037 Barcelona

| | Bromotirrena |
| --- | --- |
| Via Torino, 4 |
| I-04022 Fondi (LT) |

Bromotirrena

Via Torino, 4

I-04022 Fondi (LT)

| | Calorie S.A. |
| --- | --- |
| 503 Rue Hélène Boucher |
| Z.I. Buc — BP 33 |
| F-78534 Buc Cedex |

Calorie S.A.

503 Rue Hélène Boucher

Z.I. Buc — BP 33

F-78534 Buc Cedex

| | Caraïbes Froid SARL |
| --- | --- |
| BP 6033 |
| Ste Thérèse, Route du Lamentin |
| F-97219 Fort-de-France, Martinique |

Caraïbes Froid SARL

BP 6033

Ste Thérèse, Route du Lamentin

F-97219 Fort-de-France, Martinique

| | Cleanaway Ltd |
| --- | --- |
| Airborne Close, Leigh-on-Sea |
| Essex SS9 4EL |
| United Kingdom |

Cleanaway Ltd

Airborne Close, Leigh-on-Sea

Essex SS9 4EL

United Kingdom

| | Dow Deutschland |
| --- | --- |
| Buetzflethersand |
| D-21683 Stade |

Dow Deutschland

Buetzflethersand

D-21683 Stade

| | DuPont de Nemours (Nederland) B.V. |
| --- | --- |
| Baanhoekweg 22 |
| 3313 LA Dordrecht |
| Nederland |

DuPont de Nemours (Nederland) B.V.

Baanhoekweg 22

3313 LA Dordrecht

Nederland

| | Dyneon GmbH |
| --- | --- |
| D-84504 Burgkirchen |

Dyneon GmbH

D-84504 Burgkirchen

| | Empor d.o.o. |
| --- | --- |
| Leskoškova 9a |
| SI-1000 Ljubljana, Slovenia |

Empor d.o.o.

Leskoškova 9a

SI-1000 Ljubljana, Slovenia

| | Etis d.o.o. |
| --- | --- |
| Trzaska 333 |
| SI-1000 Ljubljana, Slovenia |

Etis d.o.o.

Trzaska 333

SI-1000 Ljubljana, Slovenia

| | Eurobrom B. V. |
| --- | --- |
| Postbus 158 |
| 2280 AD Rijswijk |
| Nederland |

Eurobrom B. V.

Postbus 158

2280 AD Rijswijk

Nederland

| | Fenner-Dunlop b.v. |
| --- | --- |
| Oliemolenstraat 2 |
| Drachten |
| Nederland |

Fenner-Dunlop b.v.

Oliemolenstraat 2

Drachten

Nederland

| | Fujifilm Electronic Materials Europe |
| --- | --- |
| Keetberglaan 1A |
| Haven 1061 |
| B-2070 Zwijndrecht |

Fujifilm Electronic Materials Europe

Keetberglaan 1A

Haven 1061

B-2070 Zwijndrecht

| | G.A.L Cycle-Air Ltd |
| --- | --- |
| Οδός Σινώπης 3, Στρόβολος |
| PO Box 28385, Λευκωσία |
| Κύπρος |

G.A.L Cycle-Air Ltd

Οδός Σινώπης 3, Στρόβολος

PO Box 28385, Λευκωσία

Κύπρος

| | Galco S.A. |
| --- | --- |
| Avenue Carton de Wiart 79 |
| B-1090 Brussels |

Galco S.A.

Avenue Carton de Wiart 79

B-1090 Brussels

| | Galex S.A. |
| --- | --- |
| BP 128 |
| F-13321 Marseille Cedex 16 |

Galex S.A.

BP 128

F-13321 Marseille Cedex 16

| | Great Lakes Chemical (Europe) Ltd |
| --- | --- |
| Halebank, Widnes |
| Cheshire WA8 8NS |
| United Kingdom |

Great Lakes Chemical (Europe) Ltd

Halebank, Widnes

Cheshire WA8 8NS

United Kingdom

| | Harp International Ltd |
| --- | --- |
| Gellihirion Industrial Estate |
| Rhondda Cynon Taff |
| Pontypridd CF37 5SX |
| United Kingdom |

Harp International Ltd

Gellihirion Industrial Estate

Rhondda Cynon Taff

Pontypridd CF37 5SX

United Kingdom

| | Honeywell Fluorine Products Europe B.V. |
| --- | --- |
| Kempenweg 90 |
| Postbus 264 |
| 6000 AG Weert |
| Nederland |

Honeywell Fluorine Products Europe B.V.

Kempenweg 90

Postbus 264

6000 AG Weert

Nederland

| | Ineos Fluor Ltd |
| --- | --- |
| PO Box 13, The Heath |
| Runcorn, Cheshire WA7 4QF |
| United Kingdom |

Ineos Fluor Ltd

PO Box 13, The Heath

Runcorn, Cheshire WA7 4QF

United Kingdom

| | Laboratorios Miret SA (LAMIRSA) |
| --- | --- |
| Geminis 4, Pol. Ind. Can Parellada |
| E-08228 Les Fonts de Terrassa, Barcelona |

Laboratorios Miret SA (LAMIRSA)

Geminis 4, Pol. Ind. Can Parellada

E-08228 Les Fonts de Terrassa, Barcelona

| | Matero |
| --- | --- |
| PO Box 51744 |
| 3508 Λεμεσός |
| Κύπρος |

Matero

PO Box 51744

3508 Λεμεσός

Κύπρος

| | Mebrom NV |
| --- | --- |
| Assenedestraat 4 |
| B-9940 Rieme Ertvelde |

Mebrom NV

Assenedestraat 4

B-9940 Rieme Ertvelde

| | Βιομηχανία Φωσφορικών Λιπασμάτων Α.Ε. |
| --- | --- |
| Εργοστάσιο Θεσσαλονίκης, Ταχ. Θυρίδα 10183 |
| GR-54110 Θεσσαλονίκη |

Βιομηχανία Φωσφορικών Λιπασμάτων Α.Ε.

Εργοστάσιο Θεσσαλονίκης, Ταχ. Θυρίδα 10183

GR-54110 Θεσσαλονίκη

| | Poz Pliszka (PL) |
| --- | --- |
| 45, Szczecińska St., |
| PL-80-392 Gdańsk, Poland |

Poz Pliszka (PL)

45, Szczecińska St.,

PL-80-392 Gdańsk, Poland

| | P.U.P.H. SOLFUM Sp. z o.o |
| --- | --- |
| ul. Wojska Polskiego 83 |
| PL-91-755 Łódź |

P.U.P.H. SOLFUM Sp. z o.o

ul. Wojska Polskiego 83

PL-91-755 Łódź

| | Refrigerant Products Ltd |
| --- | --- |
| N9 Central Park Estate |
| Westinghouse Road |
| Trafford Park |
| Manchester M17 1PG |
| United Kingdom |

Refrigerant Products Ltd

N9 Central Park Estate

Westinghouse Road

Trafford Park

Manchester M17 1PG

United Kingdom

| | Rhodia Organique Fine Ltd |
| --- | --- |
| PO Box 46 |
| St Andrews Road, Avonmouth |
| Bristol BS11 9YF |
| United Kingdom |

Rhodia Organique Fine Ltd

PO Box 46

St Andrews Road, Avonmouth

Bristol BS11 9YF

United Kingdom

| | Sigma Aldrich Logistik GmbH |
| --- | --- |
| Kappelweg 1 |
| D-91625 Schnelldorf |

Sigma Aldrich Logistik GmbH

Kappelweg 1

D-91625 Schnelldorf

| | Sigma Aldrich Chimie SARL |
| --- | --- |
| 80, rue de Luzais |
| L'isle d'Abeau Chesnes, |
| F-38297 St Quentin Fallavier |

Sigma Aldrich Chimie SARL

80, rue de Luzais

L'isle d'Abeau Chesnes,

F-38297 St Quentin Fallavier

| | Sigma Aldrich Company Ltd |
| --- | --- |
| The Old Brickyard |
| New Road |
| Gillingham SP8 4XT |
| United Kingdom |

Sigma Aldrich Company Ltd

The Old Brickyard

New Road

Gillingham SP8 4XT

United Kingdom

| | SJB Chemical Products B.V. |
| --- | --- |
| Wellerondom 11 |
| 3230 AG Brielle |
| Nederland |

SJB Chemical Products B.V.

Wellerondom 11

3230 AG Brielle

Nederland

| | Solquimia Iberia, S.L. |
| --- | --- |
| C/Duque de Alba No 3, 1o, |
| E-28012 Madrid |

Solquimia Iberia, S.L.

C/Duque de Alba No 3, 1o,

E-28012 Madrid

| | Solvay Organics GmbH |
| --- | --- |
| Hans-Böckler-Allee 20 |
| D-30173 Hannover |

Solvay Organics GmbH

Hans-Böckler-Allee 20

D-30173 Hannover

| | Solvay Solexis SpA |
| --- | --- |
| Viale Lombardia 20 |
| I-20021 Bollate (MI) |

Solvay Solexis SpA

Viale Lombardia 20

I-20021 Bollate (MI)

| | Syngenta Crop Protection |
| --- | --- |
| Surrey Research Park |
| 30 Priestly Road, Guildford Surrey |
| GU2 7YH United Kingdom |

Syngenta Crop Protection

Surrey Research Park

30 Priestly Road, Guildford Surrey

GU2 7YH United Kingdom

| | Synthesia Española s.a |
| --- | --- |
| Conde Borrell, 62 |
| E-08015 Barcelona |

Synthesia Española s.a

Conde Borrell, 62

E-08015 Barcelona

| | Tazzetti Fluids S.r.l. |
| --- | --- |
| Ms Micaela Brero |
| Corso Europa n. 600/a |
| Volpiano (TO) |

Tazzetti Fluids S.r.l.

Ms Micaela Brero

Corso Europa n. 600/a

Volpiano (TO)

| | Unitor ASA |
| --- | --- |
| Willembarendzstraat, 50 |
| 3165 AB Rotterdam/Albrandswaard |
| Nederland |

Unitor ASA

Willembarendzstraat, 50

3165 AB Rotterdam/Albrandswaard

Nederland

| | Wigmors |
| --- | --- |
| ul. Irysowa 5 |
| 51-117 Wrocław |
| Poland |

Wigmors

ul. Irysowa 5

51-117 Wrocław

Poland

| | Zephyr Kereskedelmi és Szolgáltató Kft. |
| --- | --- |
| 6000 Kecskemét |
| Tatár sor 18. |
| Hungary |

Zephyr Kereskedelmi és Szolgáltató Kft.

6000 Kecskemét

Tatár sor 18.

Hungary

V Bruselu dne 11. května 2006.

Za Komisi

Stavros DIMAS

člen Komise

---

(1)  Úř. věst. L 244, 29.9.2000, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením Komise (ES) č. 2077/2004 (Úř. věst. L 359, 4.12.2004, s. 28).

1

(2)  Úř. věst. C 168, 8.7.2005, s. 33.

2

(3)  Úř. věst. L 33, 5.2.2005, s. 65.

3

---

PŘÍLOHA I

SKUPINY I a II

Dovozní kvóty na chlorfluoruhlovodíky 11, 12, 113, 114 a 115 a jiné plně halogenované chlorfluoruhlovodíky přidělené dovozcům v souladu s nařízením (ES) č. 2037/2000 pro použití jako vstupní suroviny a na zneškodňování na období od 1. ledna do 31. prosince 2006.

Společnost

| | Cleanaway Ltd (UK) |
| --- | --- |

Cleanaway Ltd (UK)

| | Honeywell Fluorine Products Europe (NL) |
| --- | --- |

Honeywell Fluorine Products Europe (NL)

| | Solvay Organics GmbH (DE) |
| --- | --- |

Solvay Organics GmbH (DE)

| | Solvay Solexis SpA (IT) |
| --- | --- |

Solvay Solexis SpA (IT)

| | Syngenta Crop Protection (UK) |
| --- | --- |

Syngenta Crop Protection (UK)

| | Tazzetti Fluids S.r.l. (IT) |
| --- | --- |

Tazzetti Fluids S.r.l. (IT)

| | Unitor ASA (NL) |
| --- | --- |

Unitor ASA (NL)

---

PŘÍLOHA II

SKUPINA III

Dovozní kvóty na halony přidělené dovozcům v souladu s nařízením (ES) č. 2037/2000 na kritická použití a zneškodňování na období od 1. ledna do 31. prosince 2006.

Společnost

| | Cleanaway Ltd (UK) |
| --- | --- |

Cleanaway Ltd (UK)

| | Poz Pliszka (PL) |
| --- | --- |

Poz Pliszka (PL)

| | Unitor SAS (NL) |
| --- | --- |

Unitor SAS (NL)

---

PŘÍLOHA III

SKUPINA IV

Dovozní kvóty na tetrachlormethan přidělené dovozcům v souladu s nařízením (ES) č. 2037/2000 pro použití jako vstupní suroviny a na zneškodňování na období od 1. ledna do 31. prosince 2006.

Společnost

| | Dow Deutschland (DE) |
| --- | --- |

Dow Deutschland (DE)

| | Fenner-Dunlop b.v. (NL) |
| --- | --- |

Fenner-Dunlop b.v. (NL)

| | Phosphoric Fertilisers Industry (EL) |
| --- | --- |

Phosphoric Fertilisers Industry (EL)

---

PŘÍLOHA IV

SKUPINA V

Dovozní kvóty na 1,1,1-trichlorethan přidělené dovozcům v souladu s nařízením (ES) č. 2037/2000 pro použití jako vstupní suroviny a na zneškodňování na období od 1. ledna do 31. prosince 2006.

Společnost

| | Fujifilm Electronic Materials Europe (BE) |
| --- | --- |

Fujifilm Electronic Materials Europe (BE)

| | Arkema SA (FR) |
| --- | --- |

Arkema SA (FR)

---

PŘÍLOHA V

SKUPINA VI

Dovozní kvóty na methylbromid přidělené dovozcům v souladu s nařízením (ES) č. 2037/2000 pro karanténní a předzásilkové aplikace, pro použití jako vstupní suroviny a na zneškodňování na období od 1. ledna do 31. prosince 2006.

Společnost

| | Agropest (PL) |
| --- | --- |

Agropest (PL)

| | Albemarle Chemicals (FR) |
| --- | --- |

Albemarle Chemicals (FR)

| | Albemarle Europe (BE) |
| --- | --- |

Albemarle Europe (BE)

| | Alfa Agricultural Supplies (EL) |
| --- | --- |

Alfa Agricultural Supplies (EL)

| | Bromotirrena (IT) |
| --- | --- |

Bromotirrena (IT)

| | Cleanaway Ltd (UK) |
| --- | --- |

Cleanaway Ltd (UK)

| | Eurobrom B.V. (NL) |
| --- | --- |

Eurobrom B.V. (NL)

| | Great Lakes Chemicals (UK) |
| --- | --- |

Great Lakes Chemicals (UK)

| | Mebrom N.V. (BE) |
| --- | --- |

Mebrom N.V. (BE)

| | PUPH Solfum (PL) |
| --- | --- |

PUPH Solfum (PL)

| | Sigma Aldrich Logistik (DE) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Logistik (DE)

| | Zephyr Kereskedelmi (HU) |
| --- | --- |

Zephyr Kereskedelmi (HU)

---

PŘÍLOHA VI

SKUPINA VIII

Dovozní kvóty na hydrochlorfluoruhlovodíky přidělené výrobcům a dovozcům v souladu s nařízením (ES) č. 2037/2000 a v souladu s ustanoveními rozhodnutí Komise 2005/103/ES pro použití jako vstupní suroviny, technologická činidla, na regeneraci, zneškodňování a jiné aplikace povolené podle článku 5 nařízení (ES) č. 2037/2000 na období od 1. ledna do 31. prosince 2006.

Výrobce

| | Arkema SA (FR) |
| --- | --- |

Arkema SA (FR)

| | DuPont de Nemours (NL) |
| --- | --- |

DuPont de Nemours (NL)

| | Honeywell Fluorine Products (NL) |
| --- | --- |

Honeywell Fluorine Products (NL)

| | Ineos Fluor Ltd (UK) |
| --- | --- |

Ineos Fluor Ltd (UK)

| | Rhodia Organique (UK) |
| --- | --- |

Rhodia Organique (UK)

| | Solvay Organics GmbH (DE) |
| --- | --- |

Solvay Organics GmbH (DE)

| | Solvay Solexis SpA (IT) |
| --- | --- |

Solvay Solexis SpA (IT)

Dovozce

| | Alcobre (ES) |
| --- | --- |

Alcobre (ES)

| | Asahi Glass (NL) |
| --- | --- |

Asahi Glass (NL)

| | Avantec S.A. (FR) |
| --- | --- |

Avantec S.A. (FR)

| | BaySystems Iberia (ES) |
| --- | --- |

BaySystems Iberia (ES)

| | Calorie S.A. (FR) |
| --- | --- |

Calorie S.A. (FR)

| | Caraibes Froid SARL (FR) |
| --- | --- |

Caraibes Froid SARL (FR)

| | Dyneon (DE) |
| --- | --- |

Dyneon (DE)

| | Etis d.o.o. (SI) |
| --- | --- |

Etis d.o.o. (SI)

| | Empor d.o.o. (SI) |
| --- | --- |

Empor d.o.o. (SI)

| | Galco S.A. (BE) |
| --- | --- |

Galco S.A. (BE)

| | Galex S.A. (FR) |
| --- | --- |

Galex S.A. (FR)

| | G.AL. Cycle Air Ltd (CY) |
| --- | --- |

G.AL. Cycle Air Ltd (CY)

| | HARP International (UK) |
| --- | --- |

HARP International (UK)

| | Matero (CY) |
| --- | --- |

Matero (CY)

| | Mebrom (BE) |
| --- | --- |

Mebrom (BE)

| | Refrigerant Products (UK) |
| --- | --- |

Refrigerant Products (UK)

| | Sigma Aldrich Chimie (FR) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Chimie (FR)

| | Sigma Aldrich Company (UK) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Company (UK)

| | SJB Chemical Products (NL) |
| --- | --- |

SJB Chemical Products (NL)

| | Solquimia Iberia, SL (ES) |
| --- | --- |

Solquimia Iberia, SL (ES)

| | Synthesia Espanola (ES) |
| --- | --- |

Synthesia Espanola (ES)

| | Unitor ASA (NL) |
| --- | --- |

Unitor ASA (NL)

| | Tazzetti Fluids S.r.l (IT) |
| --- | --- |

Tazzetti Fluids S.r.l (IT)

| | Wigmors (PL) |
| --- | --- |

Wigmors (PL)

---

PŘÍLOHA VII

SKUPINA IX

Dovozní kvóty na bromchlormethan přidělené dovozcům v souladu s nařízením (ES) č. 2037/2000 pro použití jako vstupní suroviny na období od 1. ledna do 31. prosince 2006.

Společnost

| | Albemarle Europe (BE) |
| --- | --- |

Albemarle Europe (BE)

| | Eurobrom B.V. (NL) |
| --- | --- |

Eurobrom B.V. (NL)

| | Laboratorios Miret S.A. (LAMIRSA) (ES) |
| --- | --- |

Laboratorios Miret S.A. (LAMIRSA) (ES)

| | Sigma Aldrich Logistik (DE) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Logistik (DE)

---

PŘÍLOHA VIII

(Tato příloha obsahuje důvěrné obchodní informace, a proto se nezveřejňuje).

---

| 30.5.2006 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 142/34 |
| --- | --- | --- | --- |

30.5.2006

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 142/34

---

ROZHODNUTÍ KOMISE

ze dne 22. května 2006,

kterým se mění rozhodnutí 2004/370/ES, kterým se povolují metody třídění jatečně upravených těl prasat ve Spojeném království

(oznámeno pod číslem K(2006) 1988)

(Pouze anglické znění je závazné)

(2006/374/ES)

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (EHS) č. 3220/84 ze dne 13. listopadu 1984, kterým se určuje klasifikační stupnice Společenství pro jatečně upravená těla prasat (1), a zejména na čl. 5 odst. 2 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Ustanovení čl. 2 odst. 1 a 2 nařízení Komise (EHS) č. 2967/85 ze dne 24. října 1985, kterým se stanoví prováděcí pravidla ke klasifikační stupnici Společenství pro jatečně upravená těla prasat (2), uvádí metodu pro výpočet hmotnosti jatečně upraveného těla za studena z hmotnosti jatečně upraveného těla za tepla. |
| --- | --- |

(1)

Ustanovení čl. 2 odst. 1 a 2 nařízení Komise (EHS) č. 2967/85 ze dne 24. října 1985, kterým se stanoví prováděcí pravidla ke klasifikační stupnici Společenství pro jatečně upravená těla prasat (2), uvádí metodu pro výpočet hmotnosti jatečně upraveného těla za studena z hmotnosti jatečně upraveného těla za tepla.

| (2) | V souladu s čl. 2 odst. 3 nařízení (EHS) č. 2967/85 a odchylně od čl. 2 odst. 1 a 2 uvedeného nařízení bylo Spojenému království rozhodnutím Komise 2004/370/ES (3) povoleno vypočítávat hmotnost jatečně upraveného těla za studena s přihlédnutím k předem stanovené stupnici absolutního snížení hmotnosti. |
| --- | --- |

(2)

V souladu s čl. 2 odst. 3 nařízení (EHS) č. 2967/85 a odchylně od čl. 2 odst. 1 a 2 uvedeného nařízení bylo Spojenému království rozhodnutím Komise 2004/370/ES (3) povoleno vypočítávat hmotnost jatečně upraveného těla za studena s přihlédnutím k předem stanovené stupnici absolutního snížení hmotnosti.

| (3) | Z důvodu technických úprav požádalo Spojené království Komisi o zrušení této odchylky a o uplatňování metody pro výpočet hmotnosti jatečně upraveného těla za studena podle čl. 2 odst. 1 a 2 nařízení (EHS) č. 2967/85. |
| --- | --- |

(3)

Z důvodu technických úprav požádalo Spojené království Komisi o zrušení této odchylky a o uplatňování metody pro výpočet hmotnosti jatečně upraveného těla za studena podle čl. 2 odst. 1 a 2 nařízení (EHS) č. 2967/85.

| (4) | Rozhodnutí 2004/370/ES by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno. |
| --- | --- |

(4)

Rozhodnutí 2004/370/ES by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.

| (5) | Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro vepřové maso, |
| --- | --- |

(5)

Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro vepřové maso,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Rozhodnutí 2004/370/ES se mění takto:

| 1. | Článek 5 se zrušuje. |
| --- | --- |

1.

Článek 5 se zrušuje.

| 2. | Příloha III se zrušuje. |
| --- | --- |

2.

Příloha III se zrušuje.

Článek 2

Toto rozhodnutí je určeno Spojenému království Velké Británie a Severního Irska.

V Bruselu dne 22. května 2006.

Za Komisi

Mariann FISCHER BOEL

členka Komise

---

(1)  Úř. věst. L 301, 20.11.1984, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 3513/93 (Úř. věst. L 320, 22.12.1993, s. 5).

1

(2)  Úř. věst. L 285, 25.10.1985, s. 39. Nařízení ve znění nařízení (ES) č. 3127/94 (Úř. věst. L 330, 21.12.1994, s. 43).

2

(3)  Úř. věst. L 116, 22.4.2004, s. 32. Rozhodnutí ve znění rozhodnutí 2006/99/ES (Úř. věst. L 46, 16.2.2006, s. 34).

3

---

| 30.5.2006 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 142/35 |
| --- | --- | --- | --- |

30.5.2006

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 142/35

---

ROZHODNUTÍ KOMISE

ze dne 23. května 2006

o odchylce od některých ustanovení směrnice 2003/54/ES pro souostroví Madeira

(oznámeno pod číslem K(2006) 2008)

(Pouze portugalské znění je závazné)

(2006/375/ES)

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2003/54/ES ze dne 26. června 2003 o společných pravidlech pro vnitřní trh s elektřinou a o zrušení směrnice 96/92/ES (1), a zejména na čl. 26 odst. 1 uvedené směrnice,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Podle čl. 26 odst. 1 směrnice 2003/54/ES mohou členské státy, které prokáží, že provoz jejich malých izolovaných soustav má vážné obtíže, po vstupu uvedené směrnice v platnost požádat o odchylky od příslušných ustanovení kapitol IV, V, VI, VII, jakož i kapitoly III v případě izolovaných mikrosoustav, pokud jde o rekonstrukci, modernizaci a rozšíření stávající kapacity; tyto odchylky může povolit Komise. |
| --- | --- |

(1)

Podle čl. 26 odst. 1 směrnice 2003/54/ES mohou členské státy, které prokáží, že provoz jejich malých izolovaných soustav má vážné obtíže, po vstupu uvedené směrnice v platnost požádat o odchylky od příslušných ustanovení kapitol IV, V, VI, VII, jakož i kapitoly III v případě izolovaných mikrosoustav, pokud jde o rekonstrukci, modernizaci a rozšíření stávající kapacity; tyto odchylky může povolit Komise.

| (2) | Na základě čl. 26 odst. 1 směrnice 2003/54/ES podalo Portugalsko dne 18. srpna 2005 Komisi žádost o odchylku od ustanovení kapitol III, IV, V, VI, VII na dobu neurčitou pro souostroví Madeira. |
| --- | --- |

(2)

Na základě čl. 26 odst. 1 směrnice 2003/54/ES podalo Portugalsko dne 18. srpna 2005 Komisi žádost o odchylku od ustanovení kapitol III, IV, V, VI, VII na dobu neurčitou pro souostroví Madeira.

| (3) | Souostroví Madeira se považuje za „izolovanou mikrosoustavu“ ve smyslu čl. 2 odst. 27 směrnice 2003/54/ES. |
| --- | --- |

(3)

Souostroví Madeira se považuje za „izolovanou mikrosoustavu“ ve smyslu čl. 2 odst. 27 směrnice 2003/54/ES.

| (4) | Zvláštní vlastnosti souostroví Madeira – odlehlost, ostrovní povaha, malá rozloha, složitý povrch a podnebí – byly uznány čl. 299 odst. 2 Smlouvy o ES. |
| --- | --- |

(4)

Zvláštní vlastnosti souostroví Madeira – odlehlost, ostrovní povaha, malá rozloha, složitý povrch a podnebí – byly uznány čl. 299 odst. 2 Smlouvy o ES.

| (5) | Doklady připojené k žádosti Portugalska dostatečně prokazují, že vzhledem k velmi nízké produkci a vzájemné izolovanosti daných ostrovů souostroví je nemožné nebo prakticky neuskutečnitelné dosáhnout cíle hospodářské soutěže na trhu s elektřinou. V takové velmi malé soustavě je velmi často nemožné mít více než jedno výrobní zařízení na ostrov; v důsledku toho se přítomnost dalšího konkurenčního výrobce nejeví jako příliš praktická. Je nepravděpodobné, že velikost trhu bude podnětem pro žádost o povolení nebo nabídková řízení ze strany soutěžitelů; za těchto okolností převažují kritéria bezpečnosti a kvality dodávek. Bez přenosové soustavy vysokého napětí a hospodářské soutěže ve výrobě ztrácejí požadavky uvedené směrnice týkající se oddělení provozovatelů distribuční soustavy své opodstatnění. Tytéž úvahy se týkají přístupu třetích stran do soustavy. |
| --- | --- |

(5)

Doklady připojené k žádosti Portugalska dostatečně prokazují, že vzhledem k velmi nízké produkci a vzájemné izolovanosti daných ostrovů souostroví je nemožné nebo prakticky neuskutečnitelné dosáhnout cíle hospodářské soutěže na trhu s elektřinou. V takové velmi malé soustavě je velmi často nemožné mít více než jedno výrobní zařízení na ostrov; v důsledku toho se přítomnost dalšího konkurenčního výrobce nejeví jako příliš praktická. Je nepravděpodobné, že velikost trhu bude podnětem pro žádost o povolení nebo nabídková řízení ze strany soutěžitelů; za těchto okolností převažují kritéria bezpečnosti a kvality dodávek. Bez přenosové soustavy vysokého napětí a hospodářské soutěže ve výrobě ztrácejí požadavky uvedené směrnice týkající se oddělení provozovatelů distribuční soustavy své opodstatnění. Tytéž úvahy se týkají přístupu třetích stran do soustavy.

| (6) | Komise posoudila odůvodnění žádosti Portugalska a dospěla k názoru, že odchylka ani podmínky pro její uplatnění nemají vliv na dosažení cílů uvedené směrnice. |
| --- | --- |

(6)

Komise posoudila odůvodnění žádosti Portugalska a dospěla k názoru, že odchylka ani podmínky pro její uplatnění nemají vliv na dosažení cílů uvedené směrnice.

| (7) | Je nezbytné vzít nicméně v úvahu případný střednědobý a dlouhodobý technologický vývoj, který může vést k podstatným změnám. |
| --- | --- |

(7)

Je nezbytné vzít nicméně v úvahu případný střednědobý a dlouhodobý technologický vývoj, který může vést k podstatným změnám.

| (8) | Komise v souladu s čl. 26 odst. 1 směrnice 2003/54/ES provedla konzultace se všemi členskými státy, |
| --- | --- |

(8)

Komise v souladu s čl. 26 odst. 1 směrnice 2003/54/ES provedla konzultace se všemi členskými státy,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Portugalské republice se pro ostrovy souostroví Madeira povoluje odchylka od příslušných ustanovení kapitol IV, V, VI, VII, jakož i kapitoly III, pokud jde o rekonstrukci, modernizaci a rozšíření stávající kapacity.

Článek 2

Portugalské vnitrostátní orgány sledují vývoj v odvětví elektrické energie a uvědomí Komisi o jakýchkoli podstatných změnách, v jejichž důsledku by mohlo být nezbytné povolenou odchylku přezkoumat. Počínaje nejpozději 31. prosincem 2010 je každé čtyři roky podávána všeobecná zpráva.

Článek 3

Tato odchylka se povoluje na dobu neurčitou. Komise ji může přezkoumat, pokud v odvětví elektrické energie na Madeiře dojde k podstatným změnám.

Článek 4

Toto rozhodnutí je určeno Portugalské republice.

V Bruselu dne 23. května 2006.

Za Komisi

Andris PIEBALGS

člen Komise

---

(1)  Úř. věst. L 176, 15.7.2003, s. 37.

1

---