# Eiropas Savienības L 140/2006

| | ISSN 1725-5112 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 140 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 49. sējums2006. gada 29. maijs |

ISSN 1725-5112

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 140

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

49. sējums2006. gada 29. maijs

---

| Saturs | | II   Tiesību akti, kuru publicēšana nav obligāta | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Komisija |
| | * | Komisijas lēmums 2004. gada 20. oktobris par valsts atbalstu, ko daļēji īstenojusi Francija par labu uzņēmumam Sernam

  (izziņots ar dokumenta numuru K(2004) 3940)

   (
  1
  ) | 1 |
| | * | Komisijas lēmums (2006. gada 20. marts) par sīki izstrādātām tehniskajām prasībām, lai veiktu testus, kas minēti Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2005/66/EK attiecībā uz mehānisko transportlīdzekļu frontālās aizsardzības sistēmu izmantošanu
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2006) 776)

   (
  1
  ) | 33 |

Saturs

II   Tiesību akti, kuru publicēšana nav obligāta

Lappuse

Komisija

*

Komisijas lēmums 2004. gada 20. oktobris par valsts atbalstu, ko daļēji īstenojusi Francija par labu uzņēmumam Sernam

  (izziņots ar dokumenta numuru K(2004) 3940)

   (
  1
  )

Sernam

(izziņots ar dokumenta numuru K(2004) 3940)

1

1

*

Komisijas lēmums (2006. gada 20. marts) par sīki izstrādātām tehniskajām prasībām, lai veiktu testus, kas minēti Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2005/66/EK attiecībā uz mehānisko transportlīdzekļu frontālās aizsardzības sistēmu izmantošanu
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2006) 776)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru K(2006) 776)

1

33

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ. |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ.

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Tiesību akti, kuru publicēšana nav obligāta

Komisija

| 29.5.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 140/1 |
| --- | --- | --- | --- |

29.5.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 140/1

---

KOMISIJAS LĒMUMS

2004. gada 20. oktobris

par valsts atbalstu, ko daļēji īstenojusi Francija par labu uzņēmumam Sernam

(izziņots ar dokumenta numuru K(2004) 3940)

(Autentisks ir tikai teksts franču valodā)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2006/367/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 88. panta 2. punkta pirmo daļu,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas zonas līgumu, un jo īpaši tā 62. panta 2. punkta pirmo daļu,

ņemot vērā Kopienas pamatnostādnes par valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai (1),

ņemot vērā Padomes 1999. gada 22. marta Regulu (EK) Nr. 659/1999, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus EK līguma 93. panta piemērošanai (2),

pēc aicinājuma ieinteresētajām pusēm iesniegt savus apsvērumus atbilstoši minētajiem pantiem (3) un, ņemot vērā šos apsvērumus,

tā kā;

1.   PROCEDŪRA

| (1) | 2001. gada 23. maija vēstulē (Nr. D/288742) Komisija informēja Franciju par savu lēmumu atļaut atbalstu Sernam pārstrukturēšanai (turpmāk “2001. gada 23. maija lēmums” vai “Sernam 1 lēmums”). |
| --- | --- |

(1)

2001. gada 23. maija vēstulē (Nr. D/288742) Komisija informēja Franciju par savu lēmumu atļaut atbalstu Sernam pārstrukturēšanai (turpmāk “2001. gada 23. maija lēmums” vai “Sernam 1 lēmums”).

| (2) | 2002. gada 17. jūnija vēstulē (reģistrēta tajā pašā dienā ar Nr. A/60693) Francijas iestādes iesniedza pirmo gada atskaiti par Sernam pārstrukturēšanu, kā arī jaunu vienošanās protokolu starp SNCF un Geodis, norādot, ka 2001. gada 23. maijā apstiprinātais atbalsts tika īstenots atšķirīgos apstākļos no tiem, uz kuru pamata Komisija pieņēma 2001. gada 23. maija lēmumu. 2002. gada 30. oktobra vēstulē (reģistrēta 2002. gada 31. oktobrī ar Nr. A/69194), Francija sniedza papildu informāciju. 2002. gada 27. novembra vēstulē Komisija adresēja vēstuli Francijai, uz kuru tā atbildēja 2003. gada 30. janvāra vēstulē (reģistrēta 2003. gada 31. janvārī ar Nr. A/12246). 2002. gada 29. augustā, 2003. gada 25. februārī un 2004. gada 22. martā notika Francijas iestāžu un Komisijas dienestu sanāksmes. Francijas iestādes sniedza papildu informāciju, it īpaši 2004. gada 22. marta sanāksmes laikā un 2004. gada 14. aprīļa vēstulē. |
| --- | --- |

(2)

2002. gada 17. jūnija vēstulē (reģistrēta tajā pašā dienā ar Nr. A/60693) Francijas iestādes iesniedza pirmo gada atskaiti par Sernam pārstrukturēšanu, kā arī jaunu vienošanās protokolu starp SNCF un Geodis, norādot, ka 2001. gada 23. maijā apstiprinātais atbalsts tika īstenots atšķirīgos apstākļos no tiem, uz kuru pamata Komisija pieņēma 2001. gada 23. maija lēmumu. 2002. gada 30. oktobra vēstulē (reģistrēta 2002. gada 31. oktobrī ar Nr. A/69194), Francija sniedza papildu informāciju. 2002. gada 27. novembra vēstulē Komisija adresēja vēstuli Francijai, uz kuru tā atbildēja 2003. gada 30. janvāra vēstulē (reģistrēta 2003. gada 31. janvārī ar Nr. A/12246). 2002. gada 29. augustā, 2003. gada 25. februārī un 2004. gada 22. martā notika Francijas iestāžu un Komisijas dienestu sanāksmes. Francijas iestādes sniedza papildu informāciju, it īpaši 2004. gada 22. marta sanāksmes laikā un 2004. gada 14. aprīļa vēstulē.

| (3) | Komisija pasūtīja tirgus izpēti neatkarīgam ekspertam, kura atskaite tika iesniegta 2004. gada jūnija sākumā. |
| --- | --- |

(3)

Komisija pasūtīja tirgus izpēti neatkarīgam ekspertam, kura atskaite tika iesniegta 2004. gada jūnija sākumā.

| (4) | Turklāt 2002. gada 8. jūlija vēstulē (reģistrēta 2002. gada 15. jūlijā ar Nr. A/62493) Komisija saņēma prasību (ko kopīgi iesniedza vairāki prasītāji; turpmāk “prasītāji”) par Sernam lietu. Prasītāju un Komisijas dienestu sanāksmes notika 2002. gada 3. septembrī un 2003. gada 29. janvārīm. 2002. gada 13. decembra vēstulē (reģistrēta 2002. gada 17. decembrī ar Nr. A/72603) prasītāji pirmoreiz brīdināja Komisiju, pieprasot rīkoties, un norādīja, ka iesniegs prasību sakarā ar bezdarbību, šis brīdinājums tika atkārtots 2003. gada 24. aprīļa vēstulē (4), un 2003. gada 4. februārī (5) prasītāji nosūtīja Komisijai citu starpā papildu vēstules, divas 2003. gada 28. februāra vēstules, no kurām viena nosūtīta 2003. gada 4. martā (6) un otra 2003. gada 10. martā (7), bet vienu 2003. gada 15. septembrī (8). 2004. gada 13. un 18. februāra vēstulēs (9) prasītāji vēlreiz brīdināja Komisiju, pieprasot rīkoties, un norādīja, ka iesniegs prasību sakarā ar bezdarbību, un 19. maija (10), 10. jūnija un 9. septembra sūtījumos iesniedza citas vēstules. Komisija atbildēja 2003. gada 7. februāra (atbilde uz pirmo prasību), 2003. gada 25. februāra, 17., 20. un 21. marta, 8. maija (atbilde uz pirmās prasības atkārtojumu) un 2004. gada 19. marta (atbilde uz otro prasību) vēstulēs. |
| --- | --- |

(4)

Turklāt 2002. gada 8. jūlija vēstulē (reģistrēta 2002. gada 15. jūlijā ar Nr. A/62493) Komisija saņēma prasību (ko kopīgi iesniedza vairāki prasītāji; turpmāk “prasītāji”) par Sernam lietu. Prasītāju un Komisijas dienestu sanāksmes notika 2002. gada 3. septembrī un 2003. gada 29. janvārīm. 2002. gada 13. decembra vēstulē (reģistrēta 2002. gada 17. decembrī ar Nr. A/72603) prasītāji pirmoreiz brīdināja Komisiju, pieprasot rīkoties, un norādīja, ka iesniegs prasību sakarā ar bezdarbību, šis brīdinājums tika atkārtots 2003. gada 24. aprīļa vēstulē (4), un 2003. gada 4. februārī (5) prasītāji nosūtīja Komisijai citu starpā papildu vēstules, divas 2003. gada 28. februāra vēstules, no kurām viena nosūtīta 2003. gada 4. martā (6) un otra 2003. gada 10. martā (7), bet vienu 2003. gada 15. septembrī (8). 2004. gada 13. un 18. februāra vēstulēs (9) prasītāji vēlreiz brīdināja Komisiju, pieprasot rīkoties, un norādīja, ka iesniegs prasību sakarā ar bezdarbību, un 19. maija (10), 10. jūnija un 9. septembra sūtījumos iesniedza citas vēstules. Komisija atbildēja 2003. gada 7. februāra (atbilde uz pirmo prasību), 2003. gada 25. februāra, 17., 20. un 21. marta, 8. maija (atbilde uz pirmās prasības atkārtojumu) un 2004. gada 19. marta (atbilde uz otro prasību) vēstulēs.

| (5) | 2003. gada 30. aprīļa vēstulē Komisija informēja Franciju par savu lēmumu uzsākt EK līguma 88. panta 2. punktā paredzēto procedūru, atbildot uz šo atbalstu (Lēmums Nr. C 32/03). |
| --- | --- |

(5)

2003. gada 30. aprīļa vēstulē Komisija informēja Franciju par savu lēmumu uzsākt EK līguma 88. panta 2. punktā paredzēto procedūru, atbildot uz šo atbalstu (Lēmums Nr. C 32/03).

| (6) | Komisijas lēmums uzsākt procedūru tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (11). Komisija aicināja ieinteresētās puses iesniegt savus apsvērumus par šo atbalstu. |
| --- | --- |

(6)

Komisijas lēmums uzsākt procedūru tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (11). Komisija aicināja ieinteresētās puses iesniegt savus apsvērumus par šo atbalstu.

| (7) | Komisija no ieinteresētajām pusēm saņēma apsvērumus par šo jautājumu, kurus tā nodeva Francijai 2003. gada 26. septembra vēstulē, sniedzot tai iespēju tos komentēt, un saņēma Francijas komentārus 2003. gada 26. novembra vēstulē. |
| --- | --- |

(7)

Komisija no ieinteresētajām pusēm saņēma apsvērumus par šo jautājumu, kurus tā nodeva Francijai 2003. gada 26. septembra vēstulē, sniedzot tai iespēju tos komentēt, un saņēma Francijas komentārus 2003. gada 26. novembra vēstulē.

2.   APRAKSTS

Atbalsta apraksta kopsavilkums ir sniegts turpmāk. Detalizētāk tas skatāms 2001. gada 23. maija Lēmumā un 2003. gada 30. aprīļa procedūras uzsākšanas Lēmumā.

2.1   Sernam: struktūra

| (8) | Kā norādīts 2001. gada 23. maijā, Sernam dibināts 1970. gadā kā SNCF iekšējais dienests, apkopojot visas sūtījumu transporta darbības. 1993. gada reorganizācijas rezultātā radās Sernam Domaine un filiāle a/s Sernam Transport. Sernam Domaine ir SNCF iekšējais dienests, bet a/s Sernam Transport pilnībā tika izveidota kā SNCF filiāle, kam savukārt bija divdesmit četras filiāles (12), ar kuru palīdzību tas īsteno ceļa transporta darbības. |
| --- | --- |

(8)

Kā norādīts 2001. gada 23. maijā, Sernam dibināts 1970. gadā kā SNCF iekšējais dienests, apkopojot visas sūtījumu transporta darbības. 1993. gada reorganizācijas rezultātā radās Sernam Domaine un filiāle a/s Sernam Transport. Sernam Domaine ir SNCF iekšējais dienests, bet a/s Sernam Transport pilnībā tika izveidota kā SNCF filiāle, kam savukārt bija divdesmit četras filiāles (12), ar kuru palīdzību tas īsteno ceļa transporta darbības.

| (9) | Izveidotais 1993. gadā a/s Sernam Transport un tās filiāļu kopums (turpmāk saukts “Sernam Transport grupa”) vienmēr bijis vairāk vai mazāk finansiāli līdzsvarots. Turpretī iekšējā dienesta Sernam Domaine finansiālais stāvoklis kopš 1992. gada pasliktinājies, taču tikai 1996. gadā, daļēji spēcīga sociāla spiediena dēļ, ko juta SNCF, varēja tikt īstenots atveseļošanas plāns. Tomēr, tā kā finansiālais stāvoklis turpināja pasliktināties, SNCF uzsāka pētījumu, lai ļautu Sernam Domaine izkļūt no šīs situācijas. |
| --- | --- |

(9)

Izveidotais 1993. gadā a/s Sernam Transport un tās filiāļu kopums (turpmāk saukts “Sernam Transport grupa”) vienmēr bijis vairāk vai mazāk finansiāli līdzsvarots. Turpretī iekšējā dienesta Sernam Domaine finansiālais stāvoklis kopš 1992. gada pasliktinājies, taču tikai 1996. gadā, daļēji spēcīga sociāla spiediena dēļ, ko juta SNCF, varēja tikt īstenots atveseļošanas plāns. Tomēr, tā kā finansiālais stāvoklis turpināja pasliktināties, SNCF uzsāka pētījumu, lai ļautu Sernam Domaine izkļūt no šīs situācijas.

| (10) | Sernam Domaine2000. gada 1. februārī pilnībā tika pārveidots par SNCF filiāli, un SNCF dibināja jaunu komandītsabiedrību (turpmāk saukta “SCS Sernam”) kā atsevišķu juridisku personu. Tā apvieno agrākā Sernam Domaine pamatlīdzekļus un a/s Sernam Transport dalības vērtspapīrus. Rezultātā SNCF filiāle a/s Sernam Transport pilnībā kļuva par SCS Sernam filiāli, joprojām paliekot atsevišķa sabiedrība un tās divdesmit četru filiāļu uzņēmums. |
| --- | --- |

(10)

Sernam Domaine2000. gada 1. februārī pilnībā tika pārveidots par SNCF filiāli, un SNCF dibināja jaunu komandītsabiedrību (turpmāk saukta “SCS Sernam”) kā atsevišķu juridisku personu. Tā apvieno agrākā Sernam Domaine pamatlīdzekļus un a/s Sernam Transport dalības vērtspapīrus. Rezultātā SNCF filiāle a/s Sernam Transport pilnībā kļuva par SCS Sernam filiāli, joprojām paliekot atsevišķa sabiedrība un tās divdesmit četru filiāļu uzņēmums.

| (11) | Pārstrukturēšana, kas ir šī lēmuma objekts, attiecas uz SCS Sernam (lai arī pēc 2001. gada 21. decembra vienošanās protokola parakstīšanas starp SNCF un Geodis tā tikusi pārveidota par akciju sabiedrību un lai arī Geodis un Cogip pārdotos SCS Sernam 15 % attiecīgi pārņēma SNCF). |
| --- | --- |

(11)

Pārstrukturēšana, kas ir šī lēmuma objekts, attiecas uz SCS Sernam (lai arī pēc 2001. gada 21. decembra vienošanās protokola parakstīšanas starp SNCF un Geodis tā tikusi pārveidota par akciju sabiedrību un lai arī Geodis un Cogip pārdotos SCS Sernam 15 % attiecīgi pārņēma SNCF).

2.2   Sernam: darbība

| (12) | Kopš uzņēmuma dibināšanas 1970. gadā Sernam galvenokārt nodarbojas ar sūtījumu pārvadāšanu (atsevišķu sūtījumu pārvadāšana) komplektēšanas tirgū, tie galvenokārt ir tradicionālo sūtījumu pakalpojumi (piegāde parasti no divdesmit četrām līdz četrdesmit astoņām stundām) un kurjerpasta pakalpojumi (piegāde parasti tiek veikta mazāk nekā divdesmit četrās stundās), kā arī, mazākā mērā, nomas tirgū (preču pārvadājumi ar kravas automašīnām no viena punkta uz otru) un loģistikas tirgū (uzglabāšana, uzkrāšana, pasūtījumu sagatavošana, savākšana). |
| --- | --- |

(12)

Kopš uzņēmuma dibināšanas 1970. gadā Sernam galvenokārt nodarbojas ar sūtījumu pārvadāšanu (atsevišķu sūtījumu pārvadāšana) komplektēšanas tirgū, tie galvenokārt ir tradicionālo sūtījumu pakalpojumi (piegāde parasti no divdesmit četrām līdz četrdesmit astoņām stundām) un kurjerpasta pakalpojumi (piegāde parasti tiek veikta mazāk nekā divdesmit četrās stundās), kā arī, mazākā mērā, nomas tirgū (preču pārvadājumi ar kravas automašīnām no viena punkta uz otru) un loģistikas tirgū (uzglabāšana, uzkrāšana, pasūtījumu sagatavošana, savākšana).

| (13) | Kā norādīts Sernam 1 lēmumā, “komplektēšanu vispārīgi var definēt kā darbību, kas sastāv no preču paņemšanas no sūtītāja klienta, preču savākšanas transportēšanas aģentūrā, preču aizvešanas līdz mērķa aģentūrai un, visbeidzot, to piegādes saņēmējiem klientiem. Komplektēšanas operācijas ir nepieciešamas, lai uzlabotu transporta izmantošanu; komplektēšanas uzņēmums nodrošina komplektēto sūtījumu, kas saņemti no dažādiem sūtītājiem un domāti dažādiem saņēmējiem, pārvadāšanu. Esot saistīta ar preču pārvadājumu tirgu, šķirošana tomēr veido patstāvīgu tirgu, kuru raksturo gan pārvadājamo vienību izmērs (no pakas līdz vairākas tonnas smagām kravām), gan fakts, ka tiek nodrošināta sūtījumu, kas saņemti no dažādiem sūtītājiem un adresēti vairākiem saņēmējiem, pārvadāšana”. |
| --- | --- |

(13)

Kā norādīts Sernam 1 lēmumā, “komplektēšanu vispārīgi var definēt kā darbību, kas sastāv no preču paņemšanas no sūtītāja klienta, preču savākšanas transportēšanas aģentūrā, preču aizvešanas līdz mērķa aģentūrai un, visbeidzot, to piegādes saņēmējiem klientiem. Komplektēšanas operācijas ir nepieciešamas, lai uzlabotu transporta izmantošanu; komplektēšanas uzņēmums nodrošina komplektēto sūtījumu, kas saņemti no dažādiem sūtītājiem un domāti dažādiem saņēmējiem, pārvadāšanu. Esot saistīta ar preču pārvadājumu tirgu, šķirošana tomēr veido patstāvīgu tirgu, kuru raksturo gan pārvadājamo vienību izmērs (no pakas līdz vairākas tonnas smagām kravām), gan fakts, ka tiek nodrošināta sūtījumu, kas saņemti no dažādiem sūtītājiem un adresēti vairākiem saņēmējiem, pārvadāšana”.

| (14) | Visā savā darbībā Sernam izmantojis galvenokārt pārvadājumus pa zemes ceļiem (ar kravas automašīnām). Sūtījumu pārvadāšana pa tradicionāliem dzelzceļiem tika pārtraukta līdz ar jauna transporta plāna ieviešanu, kas minēts pārstrukturēšanas plānā. Kopš tā laika Sernam ir izstrādājis jaunu dzelzceļa pārvadājumu “Train Bloc Express” (turpmāk “TBE”) koncepciju, ko izmanto, lai pārvadātu tradicionālos sūtījumus un kurjerpastu vairāk nekā 400 kilometru attālumā centrālajā daļā, tai skaitā, lai pārvadātu SNCF klientu bagāžas un presi starp Parīzes reģionu un Francijas dienvidiem. |
| --- | --- |

(14)

Visā savā darbībā Sernam izmantojis galvenokārt pārvadājumus pa zemes ceļiem (ar kravas automašīnām). Sūtījumu pārvadāšana pa tradicionāliem dzelzceļiem tika pārtraukta līdz ar jauna transporta plāna ieviešanu, kas minēts pārstrukturēšanas plānā. Kopš tā laika Sernam ir izstrādājis jaunu dzelzceļa pārvadājumu “Train Bloc Express” (turpmāk “TBE”) koncepciju, ko izmanto, lai pārvadātu tradicionālos sūtījumus un kurjerpastu vairāk nekā 400 kilometru attālumā centrālajā daļā, tai skaitā, lai pārvadātu SNCF klientu bagāžas un presi starp Parīzes reģionu un Francijas dienvidiem.

| (15) | Aptuveni 58 % kopējā apgrozījuma jeb 552 miljoni euro, turpmāk “M€”, 2000. gadā bija saistīti ar komplektēšanas darbību Francijā (galvenokārt tradicionālo sūtījumu, kurjerpasta komplektēšana un nakts piegādes). Aptuveni 18 % apgrozījuma bija saistīti ar nomu, 10,7 % ar loģistiku, 6,3 % ar preses un bagāžu pārvadāšanu uz SNCF rēķina, 4 % ar dažādām darbībām, piemēram, iekārtu pārvadāšanu, un 3 % ar starptautiskām darbībām. |
| --- | --- |

(15)

Aptuveni 58 % kopējā apgrozījuma jeb 552 miljoni euro, turpmāk “M€”, 2000. gadā bija saistīti ar komplektēšanas darbību Francijā (galvenokārt tradicionālo sūtījumu, kurjerpasta komplektēšana un nakts piegādes). Aptuveni 18 % apgrozījuma bija saistīti ar nomu, 10,7 % ar loģistiku, 6,3 % ar preses un bagāžu pārvadāšanu uz SNCF rēķina, 4 % ar dažādām darbībām, piemēram, iekārtu pārvadāšanu, un 3 % ar starptautiskām darbībām.

| (16) | Francijas iestādes arī norāda, ka “Sernam satiksme, ko tieši apkalpo TBE, jau šodien ir [...]* M€ no apgrozījuma (pret [...] M€ komplektēšanas apgrozījuma”). Sernam patiesais apgrozījums 2003. gadā bija 414 M€, un tam bija jāpalielinās līdz 443 M€ 2006. gadā. |
| --- | --- |

(16)

Francijas iestādes arī norāda, ka “Sernam satiksme, ko tieši apkalpo TBE, jau šodien ir [...]* M€ no apgrozījuma (pret [...] M€ komplektēšanas apgrozījuma”). Sernam patiesais apgrozījums 2003. gadā bija 414 M€, un tam bija jāpalielinās līdz 443 M€ 2006. gadā.

| (17) | Sernam 2003. gadā nodrošinātie ceļu transporta pārvadājumi bija [...] M€ no apgrozījuma. [...] M€ apjomā to nodrošina pats Sernam un [...] M€ apjomā Sernam filiāle ar nosaukumu Sernam Transport Route, še turpmāk “STR”. Sernam grupa izmanto [...] vilcējus (44 t), [...] puspiekabes (24 t), [...] kravas automašīnas (starp 3,5 t un 12 t) un [...] vieglās automašīnas (mazāk par 3,5 t). Sernam (kā grupa) izmanto [...] kravas automašīnas un algo [...] šoferus. No tiem [...] ir STR automašīnas un [...] ir STR šoferi.[...]. |
| --- | --- |

(17)

Sernam 2003. gadā nodrošinātie ceļu transporta pārvadājumi bija [...] M€ no apgrozījuma. [...] M€ apjomā to nodrošina pats Sernam un [...] M€ apjomā Sernam filiāle ar nosaukumu Sernam Transport Route, še turpmāk “STR”. Sernam grupa izmanto [...] vilcējus (44 t), [...] puspiekabes (24 t), [...] kravas automašīnas (starp 3,5 t un 12 t) un [...] vieglās automašīnas (mazāk par 3,5 t). Sernam (kā grupa) izmanto [...] kravas automašīnas un algo [...] šoferus. No tiem [...] ir STR automašīnas un [...] ir STR šoferi.[...].

2.3   Sernam tirgus jauda (eksperta pētījums)

| (18) | Komisija pasūtīja neatkarīga eksperta (turpmāk “eksperts”) pētījumu, kura mērķis bija noteikt tirgus nozaru jaudu, kuros darbojas Sernam, un tā stāvokli šajos tirgos (13). |
| --- | --- |

(18)

Komisija pasūtīja neatkarīga eksperta (turpmāk “eksperts”) pētījumu, kura mērķis bija noteikt tirgus nozaru jaudu, kuros darbojas Sernam, un tā stāvokli šajos tirgos (13).

| (19) | Eksperts raksturo Sernam kā svarīgāko kurjerpasta izplatītāju Francijā, lai arī uzskata, ka šis vērtējums atkarīgs no tirgus definīcijas. Sernam darbojas galvenokārt Francijas nacionālajā tirgū. 2000. gadā Sernam piederēja 7 %, Geodis piederēja 12 % un La Poste piederēja 25 % komplektēšanas un sūtījumu (īpašu izmēru (pakas)) tirgus. La Poste piederēja 28,1 %, Geodis 15,3 %, Deutsche Post 8,7 %, TNT 7,9 %, Mory 6,4 %, Sernam 5,2 %, trīspadsmit citiem nozīmīgiem uzņēmumiem starp 4 un 0,8 % Francijas komplektēšanas tirgus daļu. |
| --- | --- |

(19)

Eksperts raksturo Sernam kā svarīgāko kurjerpasta izplatītāju Francijā, lai arī uzskata, ka šis vērtējums atkarīgs no tirgus definīcijas. Sernam darbojas galvenokārt Francijas nacionālajā tirgū. 2000. gadā Sernam piederēja 7 %, Geodis piederēja 12 % un La Poste piederēja 25 % komplektēšanas un sūtījumu (īpašu izmēru (pakas)) tirgus. La Poste piederēja 28,1 %, Geodis 15,3 %, Deutsche Post 8,7 %, TNT 7,9 %, Mory 6,4 %, Sernam 5,2 %, trīspadsmit citiem nozīmīgiem uzņēmumiem starp 4 un 0,8 % Francijas komplektēšanas tirgus daļu.

| (20) | Eksperts min, ka Francijā Geodis/Calberson ir 204 uzņēmumi, TNT – 120, La Poste TAT un Geopost DPD – 85, Sernam – 57 uzņēmumi, Joyeau grupai (kas pašlaik ir Schenker daļa) – 53 uzņēmumi un DPWN – 20 uzņēmumi (komplektēšanai, standarta sūtījumiem un kurjerpastam). |
| --- | --- |

(20)

Eksperts min, ka Francijā Geodis/Calberson ir 204 uzņēmumi, TNT – 120, La Poste TAT un Geopost DPD – 85, Sernam – 57 uzņēmumi, Joyeau grupai (kas pašlaik ir Schenker daļa) – 53 uzņēmumi un DPWN – 20 uzņēmumi (komplektēšanai, standarta sūtījumiem un kurjerpastam).

| (21) | Saskaņā ar eksperta teikto Sernam darbojas galvenokārt:






  — | Francijas kurjerpasta komplektēšanas jomā (kas sastāv no sūtījumu un pat vairāku tonnu kravu šķirošanas (komplektēšanas) un pārvadājumiem pa ceļu un dzelzceļu, parasti mazāk kā divdesmit četrās stundās), |
| --- | --- | --- |

(21)

Saskaņā ar eksperta teikto Sernam darbojas galvenokārt:

—

Francijas kurjerpasta komplektēšanas jomā (kas sastāv no sūtījumu un pat vairāku tonnu kravu šķirošanas (komplektēšanas) un pārvadājumiem pa ceļu un dzelzceļu, parasti mazāk kā divdesmit četrās stundās),

| — | Francijas tradicionālo sūtījumu komplektēšanas jomā (kas sastāv no sūtījumu un pat vairāku tonnu kravu šķirošanas (komplektēšanas) un pārvadājumiem pa ceļu un dzelzceļu, parasti no divdesmit četrām līdz četrdesmit astoņām stundām), |
| --- | --- |

—

Francijas tradicionālo sūtījumu komplektēšanas jomā (kas sastāv no sūtījumu un pat vairāku tonnu kravu šķirošanas (komplektēšanas) un pārvadājumiem pa ceļu un dzelzceļu, parasti no divdesmit četrām līdz četrdesmit astoņām stundām),

| — | mazākā mērā kravas, loģistikas un pasūtījumu sagatavošanas un apkopošanas, kā arī starptautisko pārvadājumu jomā. |
| --- | --- |

—

mazākā mērā kravas, loģistikas un pasūtījumu sagatavošanas un apkopošanas, kā arī starptautisko pārvadājumu jomā.

| (22) | Kurjerpasta komplektēšana: saskaņā ar eksperta teikto parasti par divdesmit četrām stundām mazāku kurjerpasta tirgus pēdējo divdesmit gadu laikā Eiropā, un it īpaši Francijā, ir īpaši palielinājies, taču transporta uzņēmumu straujā ienākšana šajā nozarē izraisījusi cenu kritumu. Tomēr Francijā jānošķir starptautisko kurjerpastu, kas piedzīvojuši vienreizēju uzplaukumu pēdējo piecpadsmit gadu laikā un nacionālo kurjerpastu, kas palielinājies tikai nedaudz. Nākotnē tomēr ir gaidāma zināma nacionālā kurjerpasta palielināšanās, kas galvenokārt ir saistīta ar Francijas sagaidāmo vispārējo kurjerpasta ekonomisko palielināšanos. Eksperts norāda, ka nacionālā kurjerpasta palielināšanās būs īpaši atkarīga no elektroniskās tirdzniecības palielināšanās. No otras puses, eksperts norāda, ka 74 % svarīgāko Francijas uzņēmumu jau tagad regulāri izmanto kurjerpasta industriju. |
| --- | --- |

(22)

Kurjerpasta komplektēšana: saskaņā ar eksperta teikto parasti par divdesmit četrām stundām mazāku kurjerpasta tirgus pēdējo divdesmit gadu laikā Eiropā, un it īpaši Francijā, ir īpaši palielinājies, taču transporta uzņēmumu straujā ienākšana šajā nozarē izraisījusi cenu kritumu. Tomēr Francijā jānošķir starptautisko kurjerpastu, kas piedzīvojuši vienreizēju uzplaukumu pēdējo piecpadsmit gadu laikā un nacionālo kurjerpastu, kas palielinājies tikai nedaudz. Nākotnē tomēr ir gaidāma zināma nacionālā kurjerpasta palielināšanās, kas galvenokārt ir saistīta ar Francijas sagaidāmo vispārējo kurjerpasta ekonomisko palielināšanos. Eksperts norāda, ka nacionālā kurjerpasta palielināšanās būs īpaši atkarīga no elektroniskās tirdzniecības palielināšanās. No otras puses, eksperts norāda, ka 74 % svarīgāko Francijas uzņēmumu jau tagad regulāri izmanto kurjerpasta industriju.

| (23) | Tradicionālo sūtījumu komplektēšana: tradicionālo sūtījumu komplektēšana sastāv no sūtījumu, kas vieglāki par trim tonnām, pārvadājumiem, parasti pa zemes ceļu, bet arī pa dzelzceļu, un parasti, izmantojot komplektēšanu/sadali, starp diviem galamērķiem un divdesmit četru līdz četrdesmit astoņu stundu termiņā. |
| --- | --- |

(23)

Tradicionālo sūtījumu komplektēšana: tradicionālo sūtījumu komplektēšana sastāv no sūtījumu, kas vieglāki par trim tonnām, pārvadājumiem, parasti pa zemes ceļu, bet arī pa dzelzceļu, un parasti, izmantojot komplektēšanu/sadali, starp diviem galamērķiem un divdesmit četru līdz četrdesmit astoņu stundu termiņā.

| (24) | Attiecībā uz šo tirgu nozarēm Francijā eksperts norāda, ka:






  — | Komplektēšanas tirgus nozare ir inerta, lai arī ir gaidāma zināma tirgus palielināšanās. |
| --- | --- | --- |

(24)

Attiecībā uz šo tirgu nozarēm Francijā eksperts norāda, ka:

—

Komplektēšanas tirgus nozare ir inerta, lai arī ir gaidāma zināma tirgus palielināšanās.

| — | Tradicionālo sūtījumu transporta nozare (ar īpašiem izmēriem (pakas)) turpinās norietu līdz ar sūtījumu apjomu, kas kopumā samazinās, jo tiek aizvietoti ar elektroniskiem sūtījumiem. |
| --- | --- |

—

Tradicionālo sūtījumu transporta nozare (ar īpašiem izmēriem (pakas)) turpinās norietu līdz ar sūtījumu apjomu, kas kopumā samazinās, jo tiek aizvietoti ar elektroniskiem sūtījumiem.

| (25) | Eksperts šai sakarā secina, ka tradicionālo sūtījumu komplektēšanas tirgus būtībā ir inerts, lai arī ir gaidāma zināma tirgus palielināšanās, un ka sūtījumu (ar īpašiem izmēriem) pārvadājumi atrodas norietā elektronisko sūtījumu palielināšanās dēļ. |
| --- | --- |

(25)

Eksperts šai sakarā secina, ka tradicionālo sūtījumu komplektēšanas tirgus būtībā ir inerts, lai arī ir gaidāma zināma tirgus palielināšanās, un ka sūtījumu (ar īpašiem izmēriem) pārvadājumi atrodas norietā elektronisko sūtījumu palielināšanās dēļ.

| (26) | Kā norādīts iepriekš, komplektēšana ir atsevišķs tirgus, lai gan arī saistīts ar preču pārvadājumu tirgu. Patiesībā komplektēšanas darbības raksturo gan preču atlase un to izmērs (no pakas līdz vairākas tonnas smagām kravām), gan fakts, ka tiek nodrošināta šo sūtījumu, kas nāk no dažādiem sūtītājiem un adresēti dažādiem saņēmējiem, pārvadāšana. Tātad, divi komplektēšanas aspekti ir, no vienas puses, atlase un, no otras puses, zināma izmēra preču transportēšana. Lai arī atlase ļauj uzlabot transporta izmantošanu, preču efektīva transportēšana tomēr paliek visas operācijas galvenais mērķis. |
| --- | --- |

(26)

Kā norādīts iepriekš, komplektēšana ir atsevišķs tirgus, lai gan arī saistīts ar preču pārvadājumu tirgu. Patiesībā komplektēšanas darbības raksturo gan preču atlase un to izmērs (no pakas līdz vairākas tonnas smagām kravām), gan fakts, ka tiek nodrošināta šo sūtījumu, kas nāk no dažādiem sūtītājiem un adresēti dažādiem saņēmējiem, pārvadāšana. Tātad, divi komplektēšanas aspekti ir, no vienas puses, atlase un, no otras puses, zināma izmēra preču transportēšana. Lai arī atlase ļauj uzlabot transporta izmantošanu, preču efektīva transportēšana tomēr paliek visas operācijas galvenais mērķis.

| (27) | Kopš atteikšanās no tradicionālā dzelzceļa transporta Sernam nodrošina komplektēto preču transportēšanu galvenokārt pa ceļu ar kravas automašīnām, lai gan ir izstrādājis jaunu TBE koncepciju, kas turpmāk tiks izskaidrota Francijas komentāros. Tādēļ ir derīgi izpētīt ceļa transporta un dzelzceļa transporta tirgus jaudu. |
| --- | --- |

(27)

Kopš atteikšanās no tradicionālā dzelzceļa transporta Sernam nodrošina komplektēto preču transportēšanu galvenokārt pa ceļu ar kravas automašīnām, lai gan ir izstrādājis jaunu TBE koncepciju, kas turpmāk tiks izskaidrota Francijas komentāros. Tādēļ ir derīgi izpētīt ceļa transporta un dzelzceļa transporta tirgus jaudu.

| (28) | Eiropas ceļa transports: eksperts norāda, ka kopumā Eiropā ceļa transports, kas ir standartizēto sūtījumu komplektēšanas/sūtījumu/pārvadājumi galvenais elements, ir industrija ar vājām iekļūšanas barjerām, un tādēļ tā cieš no pastāvīgas strukturālas pārslodzes (14), kas apstiprinājies pēdējo piecu līdz septiņu gadu laikā, kuru laikā kritušās cenas. |
| --- | --- |

(28)

Eiropas ceļa transports: eksperts norāda, ka kopumā Eiropā ceļa transports, kas ir standartizēto sūtījumu komplektēšanas/sūtījumu/pārvadājumi galvenais elements, ir industrija ar vājām iekļūšanas barjerām, un tādēļ tā cieš no pastāvīgas strukturālas pārslodzes (14), kas apstiprinājies pēdējo piecu līdz septiņu gadu laikā, kuru laikā kritušās cenas.

| (29) | Eksperts norāda, ka jebkurā gadījumā atbilstošo Francijas tirgu raksturo sīva konkurence un ka pastāv spēcīga uzņēmumu koncentrēšanās tendence. |
| --- | --- |

(29)

Eksperts norāda, ka jebkurā gadījumā atbilstošo Francijas tirgu raksturo sīva konkurence un ka pastāv spēcīga uzņēmumu koncentrēšanās tendence.

| (30) | Dzelzceļa transports: izdalītas trīs apakšgrupas:






  — | Eksperts negaida komplektēšanas un tādu sūtījumu jomas paplašināšanos, kas tiek transportēti pa tradicionālo dzelzceļu. Šajos tirgos pastāv intensīva konkurence un zināma uzņēmumu koncentrēšanas tendence. Turklāt tā kā SNCF samazina apkalpošanas staciju skaitu, Sernam iespējas izmantot vilcienu sūtījumu pārvadājumiem ir samazinātas. |
| --- | --- | --- |

(30)

Dzelzceļa transports: izdalītas trīs apakšgrupas:

—

Eksperts negaida komplektēšanas un tādu sūtījumu jomas paplašināšanos, kas tiek transportēti pa tradicionālo dzelzceļu. Šajos tirgos pastāv intensīva konkurence un zināma uzņēmumu koncentrēšanas tendence. Turklāt tā kā SNCF samazina apkalpošanas staciju skaitu, Sernam iespējas izmantot vilcienu sūtījumu pārvadājumiem ir samazinātas.

| — | Tas der gan Francijas pārvadājumiem ar tradicionālajiem vilcieniem, gan pārvadājumiem ātrgaitas vilcienu “TGV” kravas nodalījumos. |
| --- | --- |

—

Tas der gan Francijas pārvadājumiem ar tradicionālajiem vilcieniem, gan pārvadājumiem ātrgaitas vilcienu “TGV” kravas nodalījumos.

| — | Saskaņā ar eksperta teikto TBE koncepcijai, ko izstrādājis Sernam, ir zināmas izplatības iespējas, kas tomēr nav ļoti ievērojamas Francijas sūtījumu tirgū kopumā, ņemot vērā tā pašreizējo vājo tirgus daļu. Ātrgaitas vilciena kravas pārvadājumiem, kas tiek veikti, izmantojot TBE koncepciju, tomēr piemīt trūkums, jo nepieciešamas vismaz divas izkraušanas apstāšanās (15). |
| --- | --- |

—

Saskaņā ar eksperta teikto TBE koncepcijai, ko izstrādājis Sernam, ir zināmas izplatības iespējas, kas tomēr nav ļoti ievērojamas Francijas sūtījumu tirgū kopumā, ņemot vērā tā pašreizējo vājo tirgus daļu. Ātrgaitas vilciena kravas pārvadājumiem, kas tiek veikti, izmantojot TBE koncepciju, tomēr piemīt trūkums, jo nepieciešamas vismaz divas izkraušanas apstāšanās (15).

| (31) | Komisijas eksperts īpaši ir atsaucies uz Mercer Management Consulting pētījumu Mercer on Travel and Transport, Volume X, Number 1, Fall 2003/Winter 2004, kurā norādīts, ka dzelzceļa pārvadājumu konkurētspēja ir nomākta, taču nav bezcerīga. Dzelzceļš sniedz priekšrocības, kuras jāizmanto, taču daļēji ir jāpārskata dzelzceļa kravas pārvadājumu koncepcija. |
| --- | --- |

(31)

Komisijas eksperts īpaši ir atsaucies uz Mercer Management Consulting pētījumu Mercer on Travel and Transport, Volume X, Number 1, Fall 2003/Winter 2004, kurā norādīts, ka dzelzceļa pārvadājumu konkurētspēja ir nomākta, taču nav bezcerīga. Dzelzceļš sniedz priekšrocības, kuras jāizmanto, taču daļēji ir jāpārskata dzelzceļa kravas pārvadājumu koncepcija.

| (32) | Saskaņā ar šo ekspertu teikto dzelzceļa tīklus ar to augstajām izmaksām vislabāk varētu ekspluatēt, dažādojot izstrādājumus un cenas un izmantojot īpašu sistēmu attiecībā uz ienākumu pārvaldīšanu (yield management). Lai aizvietotu cenu noteikšanu atkarībā no katra tirgošanās spējām ar cenu noteikšanu, ņemot vērā transporta vērtību (value based pricing), tomēr jāapgūst pārdošanas kultūra. |
| --- | --- |

(32)

Saskaņā ar šo ekspertu teikto dzelzceļa tīklus ar to augstajām izmaksām vislabāk varētu ekspluatēt, dažādojot izstrādājumus un cenas un izmantojot īpašu sistēmu attiecībā uz ienākumu pārvaldīšanu (yield management). Lai aizvietotu cenu noteikšanu atkarībā no katra tirgošanās spējām ar cenu noteikšanu, ņemot vērā transporta vērtību (value based pricing), tomēr jāapgūst pārdošanas kultūra.

| (33) | Tādēļ Mercer uzskata, ka dzelzceļa transporta uzņēmumam būtu jāstandartizē savi izstrādājumi un transporta pakalpojumi, nosakot cenas atkarībā no sniegtā izstrādājuma/pakalpojuma vērtības, lai tās būtu viegli saprotamas klientiem. Saskaņā ar Mercer ir:






  a) | jāizveido izstrādājumu moduļi (piemēram, atkarībā piedāvātā transporta no laika, cenas vai izstrādājuma drošības moduļi), |
| --- | --- | --- |

(33)

Tādēļ Mercer uzskata, ka dzelzceļa transporta uzņēmumam būtu jāstandartizē savi izstrādājumi un transporta pakalpojumi, nosakot cenas atkarībā no sniegtā izstrādājuma/pakalpojuma vērtības, lai tās būtu viegli saprotamas klientiem. Saskaņā ar Mercer ir:

a)

jāizveido izstrādājumu moduļi (piemēram, atkarībā piedāvātā transporta no laika, cenas vai izstrādājuma drošības moduļi),

| b) | jānosaka piedāvājamo pamatizstrādājumu veidi (piemēram, standarta vai ātrie pārvadājumi, kā arī lētais transports), un |
| --- | --- |

b)

jānosaka piedāvājamo pamatizstrādājumu veidi (piemēram, standarta vai ātrie pārvadājumi, kā arī lētais transports), un

| c) | šiem dažādajiem izstrādājumu veidiem jāizvēlas standartizēti transporta risinājumi. |
| --- | --- |

c)

šiem dažādajiem izstrādājumu veidiem jāizvēlas standartizēti transporta risinājumi.

| (34) | Ņemot vērā šos eksperta viedokļus, jāsecina, ka parasto vilcienu pārvadājumu jauda ir pārāk liela, un tiem nav nākotnes, ka pārvadājumi ar klasisko “TGV” vilcienu ir ierobežoti un ka pārvadājumiem ar TBE piemīt zināmas palielināšanās iespējas Francijas nacionālajā tirgū, taču šī nozare vēl nav pietiekami attīstīta. |
| --- | --- |

(34)

Ņemot vērā šos eksperta viedokļus, jāsecina, ka parasto vilcienu pārvadājumu jauda ir pārāk liela, un tiem nav nākotnes, ka pārvadājumi ar klasisko “TGV” vilcienu ir ierobežoti un ka pārvadājumiem ar TBE piemīt zināmas palielināšanās iespējas Francijas nacionālajā tirgū, taču šī nozare vēl nav pietiekami attīstīta.

2.4.   SNCF (jau iepriekš sniegtā informācija)

| (35) | Par akciju sabiedrību SNCF pārtapa 1938. gadā, no 1983. gada 1. janvāraSNCF ir kļuvis par valsts tirdzniecības un ražošanas uzņēmumu (še turpmāk “VTRU”) (16). Kopš grozījumiem, kas izdarīti ar 1997. gada 13. februāra likumu par “Francijas Dzelzceļa tīkla” (še turpmāk “FDT”) valsts uzņēmuma izveidi, SNCF (VTRU) mērķis ir (17):






  — | veikt, atbilstoši valsts pakalpojumu principiem, dzelzceļa transporta pakalpojumus nacionālajā dzelzceļa tīklā un |
| --- | --- | --- |

(35)

Par akciju sabiedrību SNCF pārtapa 1938. gadā, no 1983. gada 1. janvāraSNCF ir kļuvis par valsts tirdzniecības un ražošanas uzņēmumu (še turpmāk “VTRU”) (16). Kopš grozījumiem, kas izdarīti ar 1997. gada 13. februāra likumu par “Francijas Dzelzceļa tīkla” (še turpmāk “FDT”) valsts uzņēmuma izveidi, SNCF (VTRU) mērķis ir (17):

—

veikt, atbilstoši valsts pakalpojumu principiem, dzelzceļa transporta pakalpojumus nacionālajā dzelzceļa tīklā un

| — | nodrošināt, atbilstoši tiem pašiem principiem, infrastruktūras vadību ar pilnvaru, ko FDT tam piešķīris līguma veidā. |
| --- | --- |

—

nodrošināt, atbilstoši tiem pašiem principiem, infrastruktūras vadību ar pilnvaru, ko FDT tam piešķīris līguma veidā.

| (36) | SNCF valde sastāv no astoņpadsmit locekļiem, no kuriem i) septiņi valsts pārstāvji, ii) pieci locekļi izvēlēti, ņemot vērā viņu kompetenci, no kuriem vismaz viens pārstāv lietotājus, izvēlēti ar dekrētu un iii) seši locekļi, no kuriem viens ir darbinieku pārstāvis, šos locekļus ievēlējuši uzņēmuma un filiāļu darbinieki. Valdes priekšsēdētājs tiek ievēlēts ar Ministru Padomes dekrētu. (17) |
| --- | --- |

(36)

SNCF valde sastāv no astoņpadsmit locekļiem, no kuriem i) septiņi valsts pārstāvji, ii) pieci locekļi izvēlēti, ņemot vērā viņu kompetenci, no kuriem vismaz viens pārstāv lietotājus, izvēlēti ar dekrētu un iii) seši locekļi, no kuriem viens ir darbinieku pārstāvis, šos locekļus ievēlējuši uzņēmuma un filiāļu darbinieki. Valdes priekšsēdētājs tiek ievēlēts ar Ministru Padomes dekrētu. (17)

| (37) | Turklāt attiecībā uz komplektēšanas un sūtījumu pārvadājumu ar ātrgaitas vilcienu attīstību (TBE attīstības koncepcija), Francijas iestādes norāda, ka “Sernam nav TBE monopola, ciktāl katrs uzņēmējs var lūgt Fret SNCF līdzīgu pakalpojumu. Tomēr līdz šim brīdim neviens Sernam konkurents nav formulējis skaidru lūgumu Fret SNCF. Turklāt Fret SNCF apstiprina, ka tas ir gatavs sniegt ar tādiem pašiem nosacījumiem līdzīgu pakalpojumu jebkuram uzņēmējam, kas to lūgtu. Sernam ir labvēlīgi atbildējis uz kāda uzņēmēja tehniskas sadarbības lūgumiem, kurš vēlējās pārbaudīt TBE piemērotību un efektivitāti.” |
| --- | --- |

(37)

Turklāt attiecībā uz komplektēšanas un sūtījumu pārvadājumu ar ātrgaitas vilcienu attīstību (TBE attīstības koncepcija), Francijas iestādes norāda, ka “Sernam nav TBE monopola, ciktāl katrs uzņēmējs var lūgt Fret SNCF līdzīgu pakalpojumu. Tomēr līdz šim brīdim neviens Sernam konkurents nav formulējis skaidru lūgumu Fret SNCF. Turklāt Fret SNCF apstiprina, ka tas ir gatavs sniegt ar tādiem pašiem nosacījumiem līdzīgu pakalpojumu jebkuram uzņēmējam, kas to lūgtu. Sernam ir labvēlīgi atbildējis uz kāda uzņēmēja tehniskas sadarbības lūgumiem, kurš vēlējās pārbaudīt TBE piemērotību un efektivitāti.”

2.5.   Komisijas 2001. gada 23. maija lēmums Sernam 1 (jau iepriekš sniegtā informācija)

| (38) | Komisija 2001. gada 23. maija vēstulē (Nr. D/288742, Lieta Nr. NN 122/00 (bijušais Nr. 140/00) – Francija) informēja Franciju par savu lēmumu, atbilstoši kuram loģistikas sadarbība no 2000. gada 1. februāra (telpu un vagonu noma) starp SNCF un SCS Sernam nav valsts atbalsts, bet SCS Sernam komerciālā atbalsta un atveseļošanas pasākumi, ko īstenojis SNCF, un kam jātiek īstenotiem no 2001. gada sākuma līdz 2004. gada beigām, ir valsts atbalsts, kas atbilst EK līgumam. |
| --- | --- |

(38)

Komisija 2001. gada 23. maija vēstulē (Nr. D/288742, Lieta Nr. NN 122/00 (bijušais Nr. 140/00) – Francija) informēja Franciju par savu lēmumu, atbilstoši kuram loģistikas sadarbība no 2000. gada 1. februāra (telpu un vagonu noma) starp SNCF un SCS Sernam nav valsts atbalsts, bet SCS Sernam komerciālā atbalsta un atveseļošanas pasākumi, ko īstenojis SNCF, un kam jātiek īstenotiem no 2001. gada sākuma līdz 2004. gada beigām, ir valsts atbalsts, kas atbilst EK līgumam.

| (39) | Komisija ir atļāvusi kopējo atbalsta apjomu 503 M€ (18), no kuriem 448 M€ ir pārstrukturēšanas atbalsts un 55 M€ kā bagāžas, preses un aprīkojuma līgumi starp SNCF un Sernam. Šī atļauja balstījās uz zināmu skaitu pamatnosacījumu, kas ir izskatāmā dokumenta daļa. |
| --- | --- |

(39)

Komisija ir atļāvusi kopējo atbalsta apjomu 503 M€ (18), no kuriem 448 M€ ir pārstrukturēšanas atbalsts un 55 M€ kā bagāžas, preses un aprīkojuma līgumi starp SNCF un Sernam. Šī atļauja balstījās uz zināmu skaitu pamatnosacījumu, kas ir izskatāmā dokumenta daļa.

| (40) | Šis atbalsts galvenokārt tika atļauts ar Sernam privatizācijas pamatnosacījumu. Būtībā Sernam bija jāpārņem 60 % no Geodis
   (19) kapitāla, Geodis ir vispārēju tiesību transporta un loģistikas savienība, kotēta Parīzes Biržas otrajā tirgū. 56,6 % tās kapitāla pieder privātiem investoriem (divi nozīmīgākie akcionāri ir Société Générale ar Salvépar grupas starpniecību kam pieder 26,6 % kapitāla un 29,7 % balss tiesību, un AGF-VIE, kam pieder 8,4 % kapitāla un 9,5 % balsstiesību). 43,3 % kapitāla un 48,6 % balsstiesību pieder SNCF. |
| --- | --- |

(40)

Šis atbalsts galvenokārt tika atļauts ar Sernam privatizācijas pamatnosacījumu. Būtībā Sernam bija jāpārņem 60 % no Geodis
   (19) kapitāla, Geodis ir vispārēju tiesību transporta un loģistikas savienība, kotēta Parīzes Biržas otrajā tirgū. 56,6 % tās kapitāla pieder privātiem investoriem (divi nozīmīgākie akcionāri ir Société Générale ar Salvépar grupas starpniecību kam pieder 26,6 % kapitāla un 29,7 % balss tiesību, un AGF-VIE, kam pieder 8,4 % kapitāla un 9,5 % balsstiesību). 43,3 % kapitāla un 48,6 % balsstiesību pieder SNCF.

| (41) | Tādā veidā Geodis bija jāuzņemas pilnīga atbildība par SCS Sernam parādiem ierobežotā veidā (20) un jāsedz Sernam pārstrukturēsanas papildu izmaksas 67 M€ apmērā. Savukārt Sernam no 1999. līdz 2004. gadam apņēmās samazināt uzņēmuma telpu skaitu no 107 uz 72, par 18 % samazināt apgrozījumu, samazināt darbinieku skaitu un veikt pārstrukturēšanu ar iepriekš minēto budžetu un paredzētajā laikā, tas ir, līdz 2004. gada sākumam. |
| --- | --- |

(41)

Tādā veidā Geodis bija jāuzņemas pilnīga atbildība par SCS Sernam parādiem ierobežotā veidā (20) un jāsedz Sernam pārstrukturēsanas papildu izmaksas 67 M€ apmērā. Savukārt Sernam no 1999. līdz 2004. gadam apņēmās samazināt uzņēmuma telpu skaitu no 107 uz 72, par 18 % samazināt apgrozījumu, samazināt darbinieku skaitu un veikt pārstrukturēšanu ar iepriekš minēto budžetu un paredzētajā laikā, tas ir, līdz 2004. gada sākumam.

2.6.   Procedūras uzsākšana (jau iepriekš sniegtā informācija)

| (42) | Pēc pirmās gada atskaites un pēc iepriekš minētās prasības Komisija konstatēja, ka daļa atbalsta tika piešķirta, lai arī netika ievērots zināms skaits Sernam 1 lēmuma pamatelementu. Tādēļ Komisija konstatēja atbalsta nelikumīgu izmantošanu un izteica šaubas par šādiem punktiem:






  — | Sernam statūta mainīšanu no komandītsabiedrības uz akciju sabiedrību, kas samazināja Geodis ieguldījuma atbildību par Sernam parādiem, |
| --- | --- | --- |

(42)

Pēc pirmās gada atskaites un pēc iepriekš minētās prasības Komisija konstatēja, ka daļa atbalsta tika piešķirta, lai arī netika ievērots zināms skaits Sernam 1 lēmuma pamatelementu. Tādēļ Komisija konstatēja atbalsta nelikumīgu izmantošanu un izteica šaubas par šādiem punktiem:

—

Sernam statūta mainīšanu no komandītsabiedrības uz akciju sabiedrību, kas samazināja Geodis ieguldījuma atbildību par Sernam parādiem,

| — | Geodis (kam pašam bija grūtības) un kam sākotnēji bija jāpārņem 60 % akciju, līdzdalības samazināšanu Sernam par 15 % akciju, |
| --- | --- |

—

Geodis (kam pašam bija grūtības) un kam sākotnēji bija jāpārņem 60 % akciju, līdzdalības samazināšanu Sernam par 15 % akciju,

| — | 15 % papildu Sernam akciju pārņemšana, ko veica cits uzņēmums, investīciju un līdzdalības ģenerāluzņēmums COGIP. 34 % COGIP pieder Geodis un 66 % pieder Sofivir
   (21) |
| --- | --- |

—

15 % papildu Sernam akciju pārņemšana, ko veica cits uzņēmums, investīciju un līdzdalības ģenerāluzņēmums COGIP. 34 % COGIP pieder Geodis un 66 % pieder Sofivir
   (21)

| — | pārstrukturēšanas termiņa pagarināšanu par gadu, |
| --- | --- |

—

pārstrukturēšanas termiņa pagarināšanu par gadu,

| — | valsts līdzekļu iepludināšanas pieaugumu par 41 M€, kas atbilst Sernam pārstrukturēšanas finansēšanas vajadzību palielināšanai, kas notikusi sākotnējā plāna kavēšanas dēļ (22), |
| --- | --- |

—

valsts līdzekļu iepludināšanas pieaugumu par 41 M€, kas atbilst Sernam pārstrukturēšanas finansēšanas vajadzību palielināšanai, kas notikusi sākotnējā plāna kavēšanas dēļ (22),

| — | Geodis paredzēto 67 M€ privāto līdzekļu iepludināšanas iespējamo trūkumu, kam bija proporcionāli jāsamazina atbalsta intensitāte, |
| --- | --- |

—

Geodis paredzēto 67 M€ privāto līdzekļu iepludināšanas iespējamo trūkumu, kam bija proporcionāli jāsamazina atbalsta intensitāte,

| — | adekvātu sākotnējā pārstrukturēšanas plāna grozījumu kompensācijas trūkumu, |
| --- | --- |

—

adekvātu sākotnējā pārstrukturēšanas plāna grozījumu kompensācijas trūkumu,

| — | Sernam attīstības iespēju atjaunošanos saprātīgā termiņā, |
| --- | --- |

—

Sernam attīstības iespēju atjaunošanos saprātīgā termiņā,

| — | nelikumīgas konkurences kropļošanas novēršanu, |
| --- | --- |

—

nelikumīgas konkurences kropļošanas novēršanu,

| — | vienota atbalsta principa ievērošanu un |
| --- | --- |

—

vienota atbalsta principa ievērošanu un

| — | atbalsta ierobežošanu līdz stingram nepieciešamam minimumam, |
| --- | --- |

—

atbalsta ierobežošanu līdz stingram nepieciešamam minimumam,

| — | pārstrukturēšanas atbalsta īstenošanu saskaņā ar Sernam 1 lēmumu, |
| --- | --- |

—

pārstrukturēšanas atbalsta īstenošanu saskaņā ar Sernam 1 lēmumu,

| — | saskaņā ar līgumu visu kvalificēto vai no jauna kvalificēto atbalstu un/vai nelikumīgi sniegto atbalstu. |
| --- | --- |

—

saskaņā ar līgumu visu kvalificēto vai no jauna kvalificēto atbalstu un/vai nelikumīgi sniegto atbalstu.

Šo šaubu dēļ jāveic jauna Sernam pārstrukturēšanas plāna analīze.

| (43) | Uzsākot procedūru Nr. C 32/03, Komisija atgādināja, ka būtu jāpārbauda, vai elementi, kuru novērtējums procedūras uzsākšanas lēmumā tika uzskatīts par atbilstošu Sernam 1 lēmumam, tika noformēti korekti (it īpaši attiecībā uz minēto tirgu efektīvu iesaistīšanu konkurencē 2003. gada 31. janvārī (23) – runa ir par līgumiem, kas noslēgti starp SNCF un Sernam par klientu bagāžas pārvadājumiem, preses pārvadājumiem un SNCF aprīkojuma pārvadājumiem), kā arī atgādināja, ka šo šaubu dēļ lieta vēlreiz jāanalizē, balstoties uz pilnu īstenotās pārstrukturēšanas plānu un atspoguļojot jaunos apstākļus. |
| --- | --- |

(43)

Uzsākot procedūru Nr. C 32/03, Komisija atgādināja, ka būtu jāpārbauda, vai elementi, kuru novērtējums procedūras uzsākšanas lēmumā tika uzskatīts par atbilstošu Sernam 1 lēmumam, tika noformēti korekti (it īpaši attiecībā uz minēto tirgu efektīvu iesaistīšanu konkurencē 2003. gada 31. janvārī (23) – runa ir par līgumiem, kas noslēgti starp SNCF un Sernam par klientu bagāžas pārvadājumiem, preses pārvadājumiem un SNCF aprīkojuma pārvadājumiem), kā arī atgādināja, ka šo šaubu dēļ lieta vēlreiz jāanalizē, balstoties uz pilnu īstenotās pārstrukturēšanas plānu un atspoguļojot jaunos apstākļus.

2.7.   Vēlāka attīstība

| (44) | Pēc Komisijas uzsāktās procedūras un atbilstoši pārtraukšanas nosacījumiem, kas noteikti līgumā starp SNCF un Geodis, no vienas puses, un COGIP, no otras puses, ja Komisija uzsāk procedūru vai, ja notiek vēršanās Eiropas Kopienu tiesā (24), SNCF jāpārņem 15 % Sernam akciju, kuras saņēmuši Geodis un COGIP. |
| --- | --- |

(44)

Pēc Komisijas uzsāktās procedūras un atbilstoši pārtraukšanas nosacījumiem, kas noteikti līgumā starp SNCF un Geodis, no vienas puses, un COGIP, no otras puses, ja Komisija uzsāk procedūru vai, ja notiek vēršanās Eiropas Kopienu tiesā (24), SNCF jāpārņem 15 % Sernam akciju, kuras saņēmuši Geodis un COGIP.

| (45) | Saskaņā ar jaunāko informāciju, ko sniegusi Francija, Francijas Republikas sniegtā atbalsta apjoms Sernam pēc tā filiāļu izveides ir 489,1 M€. No tā 6,7 M€ ir sākotnējais kapitāls, 419,6 M€ ir operācijas ar kapitālu, 33,5 M€ ir līdzdalības aizdevumi un 29,3 M€ atbilst dzelzceļa strādnieku papildu izmaksām (25). Šī summa atbilst 448 M€ no pārstrukturēšanas plāna atbalsta apjoma, ko 2001. gada maijā apstiprinājusi Komisija, ņemot vērā jaunos apstākļus pēc Komisijas lēmuma (papildu ieguldījuma kompensācijai, it īpaši attiecībā uz uzņēmuma telpu slēgšanu) šis apjoms palielināts par 41 M€. |
| --- | --- |

(45)

Saskaņā ar jaunāko informāciju, ko sniegusi Francija, Francijas Republikas sniegtā atbalsta apjoms Sernam pēc tā filiāļu izveides ir 489,1 M€. No tā 6,7 M€ ir sākotnējais kapitāls, 419,6 M€ ir operācijas ar kapitālu, 33,5 M€ ir līdzdalības aizdevumi un 29,3 M€ atbilst dzelzceļa strādnieku papildu izmaksām (25). Šī summa atbilst 448 M€ no pārstrukturēšanas plāna atbalsta apjoma, ko 2001. gada maijā apstiprinājusi Komisija, ņemot vērā jaunos apstākļus pēc Komisijas lēmuma (papildu ieguldījuma kompensācijai, it īpaši attiecībā uz uzņēmuma telpu slēgšanu) šis apjoms palielināts par 41 M€.

| (46) | Pārējā attīstība, ko min Francija, galvenokārt, sniedzot komentārus par procedūras uzsākšanu, piemēram, Sernam pārstrukturēšanas plāna atjaunināšanu, ir apkopota turpmāk Francijas komentāru nodaļā. |
| --- | --- |

(46)

Pārējā attīstība, ko min Francija, galvenokārt, sniedzot komentārus par procedūras uzsākšanu, piemēram, Sernam pārstrukturēšanas plāna atjaunināšanu, ir apkopota turpmāk Francijas komentāru nodaļā.

| (47) | Turklāt [...] Francijas iestādes [...] paziņoja savu lēmumu pakļaut Sernam pārdošanas procesam. Pārdošanas nosacījumi ir šādi:






  — | caurskatāms un nediskriminējošs process, |
| --- | --- | --- |

(47)

Turklāt [...] Francijas iestādes [...] paziņoja savu lēmumu pakļaut Sernam pārdošanas procesam. Pārdošanas nosacījumi ir šādi:

—

caurskatāms un nediskriminējošs process,

| — | pircēja meklēšana Eiropā un |
| --- | --- |

—

pircēja meklēšana Eiropā un

| — | pārdošana par tirgus cenu. |
| --- | --- |

—

pārdošana par tirgus cenu.

| (48) | Tādēļ tās vērsās bankā, kuras uzdevums ir apzināt iespējamos pircējus Eiropas līmenī. Atbilstoši Francijas iestāžu ziņām šīs pārdošanas pēdējam datumam jābūt [...]. |
| --- | --- |

(48)

Tādēļ tās vērsās bankā, kuras uzdevums ir apzināt iespējamos pircējus Eiropas līmenī. Atbilstoši Francijas iestāžu ziņām šīs pārdošanas pēdējam datumam jābūt [...].

| (49) | Tāpēc Komisija ņem vērā Francijas iestāžu vēlmi pārdot Sernam savienību kopumā (ieskaitot aktīvus un pasīvus). |
| --- | --- |

(49)

Tāpēc Komisija ņem vērā Francijas iestāžu vēlmi pārdot Sernam savienību kopumā (ieskaitot aktīvus un pasīvus).

3.   IEINTERESĒTO PUŠU APSVĒRUMI

| (50) | Turpmāk ir apkopoti vairāku trešo pušu, kas vēlējās palikt anonīmas, kopējie novērojumi. Ņemot vērā lietas apstākļus un jo īpaši Komisijas izteiktos secinājumus, uzsākot procedūru, šīs trešās puses sniedz šādus novērojumus: |
| --- | --- |

(50)

Turpmāk ir apkopoti vairāku trešo pušu, kas vēlējās palikt anonīmas, kopējie novērojumi. Ņemot vērā lietas apstākļus un jo īpaši Komisijas izteiktos secinājumus, uzsākot procedūru, šīs trešās puses sniedz šādus novērojumus:

| (51) | Pārstrukturēšanas plāna atļaušana bija atkarīga no lielākās SNCF piederošās Sernam kapitāla daļas pārdošanas privātam investoram, kurš apņēmās sniegt Sernam pārstrukturēšanas izmaksām “paša” ieguldījumu 20 % pasūtījuma apjomā. |
| --- | --- |

(51)

Pārstrukturēšanas plāna atļaušana bija atkarīga no lielākās SNCF piederošās Sernam kapitāla daļas pārdošanas privātam investoram, kurš apņēmās sniegt Sernam pārstrukturēšanas izmaksām “paša” ieguldījumu 20 % pasūtījuma apjomā.

| (52) | Lai novērstu jebkādu nelikumīgu konkurences kropļošanu, Sernam vajadzēja nodrošināt pietiekamu kompensāciju šim pārstrukturēšanas atbalstam, samazinot apgrozījumu (par vismaz 18 %) un savas tirgus daļas. Tādēļ prasītāji atzīmē, ka Komisija sava kopsavilkuma 75. punkta ceturtajā daļā norāda, ka: “Lai arī Francija ir piedāvājusi [...] (26) Sernam papildu uzņēmuma telpu slēgšanu, nav skaidrs, no vienas puses, vai šī kompensācija būs pietiekama, un, no otras puses, vai tā būs pieņemama, ņemot vērā jauno lietas kontekstu, kas aprakstīts iepriekš”. Prasītāji uzskata, ka papildu uzņēmuma telpu slēgšana nekādā ziņā nav pietiekama kompensācija, ņemot vērā ievērojamo (vismaz 108 miljoni euro (67 + 41 M€)) tā pārstrukturēšanas atbalsta apjoma palielināšanos, kas lūgts Sernam, un pārstrukturēšanas perioda pagarināšanu vismaz par gadu. |
| --- | --- |

(52)

Lai novērstu jebkādu nelikumīgu konkurences kropļošanu, Sernam vajadzēja nodrošināt pietiekamu kompensāciju šim pārstrukturēšanas atbalstam, samazinot apgrozījumu (par vismaz 18 %) un savas tirgus daļas. Tādēļ prasītāji atzīmē, ka Komisija sava kopsavilkuma 75. punkta ceturtajā daļā norāda, ka: “Lai arī Francija ir piedāvājusi [...] (26) Sernam papildu uzņēmuma telpu slēgšanu, nav skaidrs, no vienas puses, vai šī kompensācija būs pietiekama, un, no otras puses, vai tā būs pieņemama, ņemot vērā jauno lietas kontekstu, kas aprakstīts iepriekš”. Prasītāji uzskata, ka papildu uzņēmuma telpu slēgšana nekādā ziņā nav pietiekama kompensācija, ņemot vērā ievērojamo (vismaz 108 miljoni euro (67 + 41 M€)) tā pārstrukturēšanas atbalsta apjoma palielināšanos, kas lūgts Sernam, un pārstrukturēšanas perioda pagarināšanu vismaz par gadu.

| (53) | Atļautā atbalsta apmērs 2001. gadā nedrīkstēja pārsniegt Sernam attīstības iespēju atjaunošanai nepieciešamo mazāko summu. It īpaši Komisijai vajadzēja rīkoties tā, lai Sernam turpmāk nevajadzētu izmantot likvīdus, kuri tai būtu ļāvuši turpināt, kā tas būtībā ir šajā gadījumā, noteikt cenas, kas ir zemākas par tirgus līmeni un no konkurentiem “aizvilināt” pieredzējušus darbiniekus (skatīt Komisijas kopsavilkuma 96. punktu). |
| --- | --- |

(53)

Atļautā atbalsta apmērs 2001. gadā nedrīkstēja pārsniegt Sernam attīstības iespēju atjaunošanai nepieciešamo mazāko summu. It īpaši Komisijai vajadzēja rīkoties tā, lai Sernam turpmāk nevajadzētu izmantot likvīdus, kuri tai būtu ļāvuši turpināt, kā tas būtībā ir šajā gadījumā, noteikt cenas, kas ir zemākas par tirgus līmeni un no konkurentiem “aizvilināt” pieredzējušus darbiniekus (skatīt Komisijas kopsavilkuma 96. punktu).

| (54) | Prasītāji uzskata, ka nedrīkstētu atļaut Sernam atsākt pārstrukturēšanu un saglabāt pieeju atbalstiem, kā arī kropļot konkurenci vienīgi tādēļ, ka tas neievēro (tāpat kā SNCF) nosacījumus, kas minēti 2001. gada 23. maija Lēmumā. |
| --- | --- |

(54)

Prasītāji uzskata, ka nedrīkstētu atļaut Sernam atsākt pārstrukturēšanu un saglabāt pieeju atbalstiem, kā arī kropļot konkurenci vienīgi tādēļ, ka tas neievēro (tāpat kā SNCF) nosacījumus, kas minēti 2001. gada 23. maija Lēmumā.

| (55) | Komisijai vajadzētu noraidīt jebkuru jaunu investīciju un attīstības plānu, ko iesniedz Sernam/SNCF un Francija, zinot, ka Sernam/SNCF un Geodis apzināti pārkāpj Komisijas atļautā pārstrukturēšanas plāna nosacījumus un ka šie uzņēmēji ir vienojušies nepiedalīties nevienā Komisijas pētījumā par šo sākotnējo pārstrukturēšanas plānu, ņemot vērā SNCF un Geodis parakstītā vienošanās protokola atlikšanas nosacījumus. |
| --- | --- |

(55)

Komisijai vajadzētu noraidīt jebkuru jaunu investīciju un attīstības plānu, ko iesniedz Sernam/SNCF un Francija, zinot, ka Sernam/SNCF un Geodis apzināti pārkāpj Komisijas atļautā pārstrukturēšanas plāna nosacījumus un ka šie uzņēmēji ir vienojušies nepiedalīties nevienā Komisijas pētījumā par šo sākotnējo pārstrukturēšanas plānu, ņemot vērā SNCF un Geodis parakstītā vienošanās protokola atlikšanas nosacījumus.

| (56) | Pamatojoties uz vienota atbalsta principa, Komisijai jāseko, lai Sernam netiktu atļauts papildu atbalsts. Zinot, ka SNCF veiktie pasākumi, lai privatizētu Sernam un īstenotu apstiprināto pārstrukturēšanas plānu, nebija pietiekami, lai atjaunotu Sernam paredzētajā termiņā, Komisijai būtu jāveic nepieciešamie pasākumi, lai tiktu pieņemts lēmums par Sernam likvidāciju un tam nebūtu pieejas jaunam valsts atbalstam. |
| --- | --- |

(56)

Pamatojoties uz vienota atbalsta principa, Komisijai jāseko, lai Sernam netiktu atļauts papildu atbalsts. Zinot, ka SNCF veiktie pasākumi, lai privatizētu Sernam un īstenotu apstiprināto pārstrukturēšanas plānu, nebija pietiekami, lai atjaunotu Sernam paredzētajā termiņā, Komisijai būtu jāveic nepieciešamie pasākumi, lai tiktu pieņemts lēmums par Sernam likvidāciju un tam nebūtu pieejas jaunam valsts atbalstam.

| (57) | Savā 2004. gada 19. maija vēstulē, kas reģistrēta 2004. gada 24. maijā, trešās puses nosūtīja papildu informāciju, atbilstoši kurai divpadsmit mēnešos pirms 2004. gada marta (avots Insee) uzņēmumu slēgšana transporta nozarē Francijā ir palielinājusies par 21,37 %. Trešās puses uzskata, ka Francijas ceļu transporta nozares nopietno finansiālo problēmu cēlonis ir “slikta konjunktūra, kā arī strukturāli iemesli. Transporta uzņēmumiem nav nekādu iespēju, jo tiem trūkst savu līdzekļu un skaidras naudas. Tādēļ, tikko kā tie zaudē līgumu vai kāds no to klientiem bankrotē, tie būtībā nevar pastāvēt. Tā kā to garantijas bieži ir nepietiekamas, transportētājiem ir grūtāk iegūt banku, sūtītāju, kā arī to piegādātāju uzticību”. |
| --- | --- |

(57)

Savā 2004. gada 19. maija vēstulē, kas reģistrēta 2004. gada 24. maijā, trešās puses nosūtīja papildu informāciju, atbilstoši kurai divpadsmit mēnešos pirms 2004. gada marta (avots Insee) uzņēmumu slēgšana transporta nozarē Francijā ir palielinājusies par 21,37 %. Trešās puses uzskata, ka Francijas ceļu transporta nozares nopietno finansiālo problēmu cēlonis ir “slikta konjunktūra, kā arī strukturāli iemesli. Transporta uzņēmumiem nav nekādu iespēju, jo tiem trūkst savu līdzekļu un skaidras naudas. Tādēļ, tikko kā tie zaudē līgumu vai kāds no to klientiem bankrotē, tie būtībā nevar pastāvēt. Tā kā to garantijas bieži ir nepietiekamas, transportētājiem ir grūtāk iegūt banku, sūtītāju, kā arī to piegādātāju uzticību”.

| (58) | Piedevām trešās puses min vairākus “X” (27) uzņēmuma klientus, kuriem Sernam vēl nesen sniedzis par 10 % līdz 30 % zemākus cenu piedāvājumus nekā uzņēmums “X”:







  “X”klienti | Sernam piedāvātās cenas samazināšana, salīdzinot ar“X”cenu | Reģions |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. klients | -30 % | Amjēna |
| 2. klients | -15 % | Parīze |
| 3. klients | -10 % | Parīze |
| 4. klients | -20 % | Parīze |
| 5. klients | -20 % | Parīze |
| 6. klients | -20 % | Parīze |

(58)

Piedevām trešās puses min vairākus “X” (27) uzņēmuma klientus, kuriem Sernam vēl nesen sniedzis par 10 % līdz 30 % zemākus cenu piedāvājumus nekā uzņēmums “X”:

“X”klienti

Sernam piedāvātās cenas samazināšana, salīdzinot ar“X”cenu

Reģions

1. klients

-30 %

Amjēna

2. klients

-15 %

Parīze

3. klients

-10 %

Parīze

4. klients

-20 %

Parīze

5. klients

-20 %

Parīze

6. klients

-20 %

Parīze

| (59) | Turklāt trešās puses norāda, ka Sernam ir sistemātiski piesaistījis “X” (28) uzņēmuma darbiniekus, piedāvājot par 30 % lielāku samaksu nekā uzņēmumā “X”. |
| --- | --- |

(59)

Turklāt trešās puses norāda, ka Sernam ir sistemātiski piesaistījis “X” (28) uzņēmuma darbiniekus, piedāvājot par 30 % lielāku samaksu nekā uzņēmumā “X”.

| (60) | Trešās puses secina, ka Sernam cenšas izmantot saņemto atbalstu, lai iegūtu konkurences pārsvaru tirgū par ļaunu saviem konkurentiem. Tās prasa negatīvu lēmumu un Sernam jau piešķirtā atbalsta tūlītēju atdošanu. Tās arī prasa, lai Sernam iespējamā pārdošana norisinātos ar tiem pašiem nosacījumiem, kas tika izvirzīti Geodis 2001. gadā, un lai tā notiktu ar piemērotu konkursu. |
| --- | --- |

(60)

Trešās puses secina, ka Sernam cenšas izmantot saņemto atbalstu, lai iegūtu konkurences pārsvaru tirgū par ļaunu saviem konkurentiem. Tās prasa negatīvu lēmumu un Sernam jau piešķirtā atbalsta tūlītēju atdošanu. Tās arī prasa, lai Sernam iespējamā pārdošana norisinātos ar tiem pašiem nosacījumiem, kas tika izvirzīti Geodis 2001. gadā, un lai tā notiktu ar piemērotu konkursu.

4.   FRANCIJAS KOMENTĀRI

| (61) | Savos 2003. gada 19. jūnija, 2003. gada 26. novembra un 2004. gada 14. aprīļa sūtījumos Francija sniedza komentārus, atbildot uz Komisijas uzsākto procedūru, uz trešo pušu komentāriem un pēc notikušām darba sanāksmēm. |
| --- | --- |

(61)

Savos 2003. gada 19. jūnija, 2003. gada 26. novembra un 2004. gada 14. aprīļa sūtījumos Francija sniedza komentārus, atbildot uz Komisijas uzsākto procedūru, uz trešo pušu komentāriem un pēc notikušām darba sanāksmēm.

| (62) | Francijas iestādes uzskata, ka uz Komisijas izteiktajām šaubām ir sniegušas visas atbildes:






  — | ievērojama Sernam apgrozījuma samazināšana patiešām ir notikusi, |
| --- | --- | --- |

(62)

Francijas iestādes uzskata, ka uz Komisijas izteiktajām šaubām ir sniegušas visas atbildes:

—

ievērojama Sernam apgrozījuma samazināšana patiešām ir notikusi,

| — | SNCF neaizvietos Geodis Sernam nepieciešamā apgrozījuma kapitāla segšanā. Šī finansējuma nepieciešamība, kas 2001. gadā tika novērtēta 67 M€, pašlaik ir tikai 7,8 M€, un to finansēs esošās banku kredītlīnijas, |
| --- | --- |

—

SNCF neaizvietos Geodis Sernam nepieciešamā apgrozījuma kapitāla segšanā. Šī finansējuma nepieciešamība, kas 2001. gadā tika novērtēta 67 M€, pašlaik ir tikai 7,8 M€, un to finansēs esošās banku kredītlīnijas,

| — | kā pārvadājumu, tā komplektēšanas un kurjerpasta sūtījumu pārdošanas cenas starp 2000., 2001. un 2002. gadu patiešām ir palielinājušās, |
| --- | --- |

—

kā pārvadājumu, tā komplektēšanas un kurjerpasta sūtījumu pārdošanas cenas starp 2000., 2001. un 2002. gadu patiešām ir palielinājušās,

| — | preses, bagāžas un iekārtu tirgi, kuru apjoms palicis nemainīgs, ir tikuši atvērti konkurencei, |
| --- | --- |

—

preses, bagāžas un iekārtu tirgi, kuru apjoms palicis nemainīgs, ir tikuši atvērti konkurencei,

| — | Sernam ir ieguvis kvalitātes sertifikātu; šajā gadījumā runa ir par CLIQ zīmi, |
| --- | --- |

—

Sernam ir ieguvis kvalitātes sertifikātu; šajā gadījumā runa ir par CLIQ zīmi,

| — | Sernam ir pārgājis uz kurjerpastu. Turklāt tas ir viens no Sernam veiksmīga atveseļošanas plāna pamatelementiem. |
| --- | --- |

—

Sernam ir pārgājis uz kurjerpastu. Turklāt tas ir viens no Sernam veiksmīga atveseļošanas plāna pamatelementiem.

| — | Arī TBE attīstība ir viens no galvenajiem Sernam attīstības elementiem. |
| --- | --- |

—

Arī TBE attīstība ir viens no galvenajiem Sernam attīstības elementiem.

| (63) | Turklāt, un kā to uzsākšanas lēmumā atzīst Komisija, ir tikuši ievēroti arī citi plāna elementi:






  — | uzsākta uzņēmuma telpu slēgšana, un tā turpinās vēl pēc Sernam 1 lēmuma, |
| --- | --- | --- |

(63)

Turklāt, un kā to uzsākšanas lēmumā atzīst Komisija, ir tikuši ievēroti arī citi plāna elementi:

—

uzsākta uzņēmuma telpu slēgšana, un tā turpinās vēl pēc Sernam 1 lēmuma,

| — | pēc dzelzceļa strādnieku atgriešanās SNCF, kas ļāva īstenot jaunu iekšējās komunikācijas sistēmu, kas orientēta uz teritoriju un veicina vietējo iniciatīvu, lai attīstītu jaunu, uz rezultātu orientētu kultūru, divu gadu laikā atjaunotas četras piektdaļas darbinieku, |
| --- | --- |

—

pēc dzelzceļa strādnieku atgriešanās SNCF, kas ļāva īstenot jaunu iekšējās komunikācijas sistēmu, kas orientēta uz teritoriju un veicina vietējo iniciatīvu, lai attīstītu jaunu, uz rezultātu orientētu kultūru, divu gadu laikā atjaunotas četras piektdaļas darbinieku,

| — | notiek ražošanas uzņēmumu reorganizācija, |
| --- | --- |

—

notiek ražošanas uzņēmumu reorganizācija,

| — | veikta darbinieku apmācība, |
| --- | --- |

—

veikta darbinieku apmācība,

| — | īstenots jauns transporta plāns, |
| --- | --- |

—

īstenots jauns transporta plāns,

| — | īstenota informācijas sistēmu pārslēgšana uz Geodis sistēmām. |
| --- | --- |

—

īstenota informācijas sistēmu pārslēgšana uz Geodis sistēmām.

| (64) | Atbilstoši 2000. gada 21. aprīlīSNCF un Geodis parakstītā vienošanās atbilstoši protokola nosacījumiem un paredzētajam termiņam nav varējusi notikt vienīgi tādēļ, ka Sernam pieslējies Geodis grupai. |
| --- | --- |

(64)

Atbilstoši 2000. gada 21. aprīlīSNCF un Geodis parakstītā vienošanās atbilstoši protokola nosacījumiem un paredzētajam termiņam nav varējusi notikt vienīgi tādēļ, ka Sernam pieslējies Geodis grupai.

4.1   SNCF vienošanos ar Geodis un COGIP nederīgums

| (65) | Francijas iestādes norāda, ka Geodis un COGIP noslēgtie protokoli kļuvuši nederīgi tās Komisijas uzsāktās procedūras dēļ, kas bija to atcelšanas nosacījums. Rezultātā SNCF pārņēma 15 % Sernam akciju, kuras attiecīgi saņēma Geodis un COGIP. |
| --- | --- |

(65)

Francijas iestādes norāda, ka Geodis un COGIP noslēgtie protokoli kļuvuši nederīgi tās Komisijas uzsāktās procedūras dēļ, kas bija to atcelšanas nosacījums. Rezultātā SNCF pārņēma 15 % Sernam akciju, kuras attiecīgi saņēma Geodis un COGIP.

| (66) | Attiecībā uz SNCF un Geodis un SNCF, un COGIP parakstīto protokolu anulēšanas nosacījumiem Francijas iestādes uzskata, ka tie nebija ne pārmērīgi, ne pretēji Kopienas tiesību normām, ņemot vērā risku, ko uzņemas investors. Tā kā Komisijas lēmums netika pieņemts līdz 2000. gada 31. decembrim (ar anulēšanas nosacījumiem saistīts datums), Geodis piekrita pagarināt vienošanās protokolu no 2000. gada 21. aprīļa līdz 2001. gada 30. jūnijam (šajā protokolā bija iekļauts ar Komisijas galīga atbilstības lēmuma pieņemšanu pirms 2000. gada 31. decembra saistīts apturēšanas nosacījums). Pa to laiku 2001. gada 23. maijā tika pieņemts Sernam 1 lēmums. Tomēr kā uzskata Francijas iestādes, tas stājās spēkā tikai 2001. gada 14. decembrī, divus mēnešus pēc tā publicēšanas. Šajā laikā protokols bija kļuvis nederīgs, un SNCF bija spiests pārrunāt jaunu protokolu ar Geodis. Tiek atgādināts, ka, lai arī SNCF ir pirmais Geodis akcionārs ar 45 % tā akciju kapitāla, tam nepieder kontrole, turklāt tas nevar piedalīties balsojumā par Geodis lēmumiem attiecībā uz Sernam. Tādēļ SNCF nebija nekādu tiesību traucēt Geodis piemērot protokolu, kurš bija kļuvis nederīgs, pat, ja lēmums bija piemērojams kopš tā paziņošanas dalībvalstij. Turpretī SNCF darīja visu iespējamo, lai piemērotu pārstrukturēšanas plānu. |
| --- | --- |

(66)

Attiecībā uz SNCF un Geodis un SNCF, un COGIP parakstīto protokolu anulēšanas nosacījumiem Francijas iestādes uzskata, ka tie nebija ne pārmērīgi, ne pretēji Kopienas tiesību normām, ņemot vērā risku, ko uzņemas investors. Tā kā Komisijas lēmums netika pieņemts līdz 2000. gada 31. decembrim (ar anulēšanas nosacījumiem saistīts datums), Geodis piekrita pagarināt vienošanās protokolu no 2000. gada 21. aprīļa līdz 2001. gada 30. jūnijam (šajā protokolā bija iekļauts ar Komisijas galīga atbilstības lēmuma pieņemšanu pirms 2000. gada 31. decembra saistīts apturēšanas nosacījums). Pa to laiku 2001. gada 23. maijā tika pieņemts Sernam 1 lēmums. Tomēr kā uzskata Francijas iestādes, tas stājās spēkā tikai 2001. gada 14. decembrī, divus mēnešus pēc tā publicēšanas. Šajā laikā protokols bija kļuvis nederīgs, un SNCF bija spiests pārrunāt jaunu protokolu ar Geodis. Tiek atgādināts, ka, lai arī SNCF ir pirmais Geodis akcionārs ar 45 % tā akciju kapitāla, tam nepieder kontrole, turklāt tas nevar piedalīties balsojumā par Geodis lēmumiem attiecībā uz Sernam. Tādēļ SNCF nebija nekādu tiesību traucēt Geodis piemērot protokolu, kurš bija kļuvis nederīgs, pat, ja lēmums bija piemērojams kopš tā paziņošanas dalībvalstij. Turpretī SNCF darīja visu iespējamo, lai piemērotu pārstrukturēšanas plānu.

| (67) | Francijas iestādes secina, ka pirmā protokola nederīgums (galīga lēmuma par Geodis trūkuma dēļ pirms 2001. gada 30. jūnija), otrā protokola apspriešanas ilgums un Geodis veiktie grozījumi attiecībā uz pirmo protokolu (tā finansiālo grūtību dēļ), nav piedēvējami ne Sernam, ne SNCF, ne Francijas iestādēm. |
| --- | --- |

(67)

Francijas iestādes secina, ka pirmā protokola nederīgums (galīga lēmuma par Geodis trūkuma dēļ pirms 2001. gada 30. jūnija), otrā protokola apspriešanas ilgums un Geodis veiktie grozījumi attiecībā uz pirmo protokolu (tā finansiālo grūtību dēļ), nav piedēvējami ne Sernam, ne SNCF, ne Francijas iestādēm.

| (68) | Taču saskaņā ar Francijas iestādēm šo vienošanos nederīgums nav traucējis attīstības sinerģiju starp Geodis, COGIP un Sernam. [...]. |
| --- | --- |

(68)

Taču saskaņā ar Francijas iestādēm šo vienošanos nederīgums nav traucējis attīstības sinerģiju starp Geodis, COGIP un Sernam. [...].

4.2.   Plāna īstenošanas termiņi

| (69) | Francijas iestādes norāda, ka, lai arī kopš 2000. gada tikuši veikti atveseļošanas pasākumi, pārstrukturēšanas plāna sākums varēja tikt piemērots tikai no 2003. gada 1. janvāra līdz ar Šarla Anrī Bruso (Charles Henri Brousseaud) k-ga stāšanos Sernam izpilddirektora amatā un Žana Mišela Tremlē (Jean Michel Tremelet) k-ga stāšanos finanšu direktora amatā, lai arī ar sešu mēnešu nokavēšanos. |
| --- | --- |

(69)

Francijas iestādes norāda, ka, lai arī kopš 2000. gada tikuši veikti atveseļošanas pasākumi, pārstrukturēšanas plāna sākums varēja tikt piemērots tikai no 2003. gada 1. janvāra līdz ar Šarla Anrī Bruso (Charles Henri Brousseaud) k-ga stāšanos Sernam izpilddirektora amatā un Žana Mišela Tremlē (Jean Michel Tremelet) k-ga stāšanos finanšu direktora amatā, lai arī ar sešu mēnešu nokavēšanos.

4.3.   Atbalsta palielināšana par 41 M€

| (70) | Francija norāda, ka šī finansējuma nepieciešamība būtībā atbilst pārrunām par nepieciešamā perioda laikā reģistrēto zaudējumu finansēšanu un plāna pieņemšanai jaunajos apstākļos. Šie jaunie apstākļi izriet no pārmaiņām, kas notikušas kā Geodis, tā ekonomiskajā vidē Komisijas veiktās lietas pārbaudes laikā pēc Sernam 1 Lēmuma.






  a) | Dzelzceļa pakalpojumu kvalitātes pasliktināšanās sekas ([...] M€): pēc divu nedēļu streika 2001. gada pavasarī SNCF bija jāaptur dzelzceļa transporta plāna izmantošana ap Villeneuve St-Georges mezgla punktu. Lai samazinātu klientu zaudējumus, Sernam tas steidzami bija jāaizstāj ar ceļa transporta plānu, kas steigas dēļ nebija pilnīgs, un cenas nebija pārrunātas labvēlīgos apstākļos. Tādēļ Sernam cieta zaudējumus, kas 2001. gadā vērtējami [...] M€ apmērā, ieskaitot apgrozījuma zaudējumus [...] M€ un [...] M€ izdevumus īpašu strīdu dēļ, ar ko Sernam bija jāsaskaras. |
| --- | --- | --- |

(70)

Francija norāda, ka šī finansējuma nepieciešamība būtībā atbilst pārrunām par nepieciešamā perioda laikā reģistrēto zaudējumu finansēšanu un plāna pieņemšanai jaunajos apstākļos. Šie jaunie apstākļi izriet no pārmaiņām, kas notikušas kā Geodis, tā ekonomiskajā vidē Komisijas veiktās lietas pārbaudes laikā pēc Sernam 1 Lēmuma.

a)

Dzelzceļa pakalpojumu kvalitātes pasliktināšanās sekas ([...] M€): pēc divu nedēļu streika 2001. gada pavasarī SNCF bija jāaptur dzelzceļa transporta plāna izmantošana ap Villeneuve St-Georges mezgla punktu. Lai samazinātu klientu zaudējumus, Sernam tas steidzami bija jāaizstāj ar ceļa transporta plānu, kas steigas dēļ nebija pilnīgs, un cenas nebija pārrunātas labvēlīgos apstākļos. Tādēļ Sernam cieta zaudējumus, kas 2001. gadā vērtējami [...] M€ apmērā, ieskaitot apgrozījuma zaudējumus [...] M€ un [...] M€ izdevumus īpašu strīdu dēļ, ar ko Sernam bija jāsaskaras.

| b) | Atveseļošanas plāna īstenošanas neparedzamā nobīde ([...] M€): Tam, ka pasliktinājās dzelzceļa pakalpojumi, pievienojās arī darbības zaudējumi septiņu neskaidrības mēnešu laikā (no 2001. gada jūnija līdz decembrim), kas bija saistīti ar sarežģītajām pārrunām ar Geodis. Tā kā SNCF un Geodis vienošanās, kuru termiņš beidzās 2000. gada beigās, bija nederīga, 2001. gada beigās (2001. gada 21. decembrī) SNCF bija spiests pārrunāt jaunu vienošanās protokolu ar Geodis, citi ieinteresētie pārpircēji konkursā pa šo laiku pievērsās citām investīcijām. Šīs sarunas vēl grūtākas padarīja tas, ka arī paša Geodis situācija 2001. gadā bija pasliktinājusies. Jaunas vienošanās parakstīšanas termiņš vēl paildzināja smagu zaudējumu periodu, jo kavējās pārstrukturēšanas plāna īstenošana, kas varēja sākties tikai 2002. gada 1. janvārī. Papildu uzkrātie zaudējumi sasniedza aptuveni [...] M€. |
| --- | --- |

b)

Atveseļošanas plāna īstenošanas neparedzamā nobīde ([...] M€): Tam, ka pasliktinājās dzelzceļa pakalpojumi, pievienojās arī darbības zaudējumi septiņu neskaidrības mēnešu laikā (no 2001. gada jūnija līdz decembrim), kas bija saistīti ar sarežģītajām pārrunām ar Geodis. Tā kā SNCF un Geodis vienošanās, kuru termiņš beidzās 2000. gada beigās, bija nederīga, 2001. gada beigās (2001. gada 21. decembrī) SNCF bija spiests pārrunāt jaunu vienošanās protokolu ar Geodis, citi ieinteresētie pārpircēji konkursā pa šo laiku pievērsās citām investīcijām. Šīs sarunas vēl grūtākas padarīja tas, ka arī paša Geodis situācija 2001. gadā bija pasliktinājusies. Jaunas vienošanās parakstīšanas termiņš vēl paildzināja smagu zaudējumu periodu, jo kavējās pārstrukturēšanas plāna īstenošana, kas varēja sākties tikai 2002. gada 1. janvārī. Papildu uzkrātie zaudējumi sasniedza aptuveni [...] M€.

| c) | Aģentūru slēgšanas papildu izdevumi ([...] M€): un ar dzelzceļa strādniekiem saistīto papildu izmaksu kopējā ekonomika ([...] M€) Pārstrukturēšanas plāna finansējuma pārsniegšana ([...] M€) skaidrojama galvenokārt ar lielākām, kā paredzēts, aģentūru slēgšanas izmaksām (atlaišanas, sociālās likumdošanas pastiprināšana utt.). Tas tika vispārēji kompensēts ar mazākām papildu izmaksām attiecībā uz dzelzceļa strādnieku statusa darbiniekiem ([...] M€). SNCF prasība par pastāvīgo darbinieku atgriešanos bija stingrāka un straujāka, nekā paredzēts, bet šo darbinieku izteiktās ģeogrāfiskās prasības palēnināja viņu pārklasificēšanu un radīja aģentūru darbības traucējumus un atgriešanās izmaksu palielināšanos, salīdzinot ar tām, kas paredzētas esošajā sociālajā plānā. Sākotnējais plāns paredzēja [...] pastāvīgo darbinieku (dzelzceļa strādnieku) saglabāšanu. Patiesībā Sernam palika tikai [...] dzelzceļa strādnieki, tātad [...] M€ ietaupījums attiecībā pret gaidāmajām papildu izmaksām. Tai pat laikā, tā kā atgriešanās SNCF bija straujāka (gandrīz [...] darbinieku atgriezās vienīgi 2000. gada novembra mēnesī un gandrīz [...] darbinieku atgriezās četros 2001. gada mēnešos) un lielākā skaitā, nekā paredzēts, 2001. gadā Sernam bija steidzami jāpieņem darbā neapmācītus darbiniekus lielākā skaitā, nekā paredzēts, noslēdzot ar tiem privāttiesību līgumus. Visbeidzot, palikušais personāls tika pakāpeniski samazināts, radot papildu atlaišanas izmaksas, salīdzinot ar sākotnējā plānā paredzētajām izmaksām. |
| --- | --- |

c)

Aģentūru slēgšanas papildu izdevumi ([...] M€): un ar dzelzceļa strādniekiem saistīto papildu izmaksu kopējā ekonomika ([...] M€) Pārstrukturēšanas plāna finansējuma pārsniegšana ([...] M€) skaidrojama galvenokārt ar lielākām, kā paredzēts, aģentūru slēgšanas izmaksām (atlaišanas, sociālās likumdošanas pastiprināšana utt.). Tas tika vispārēji kompensēts ar mazākām papildu izmaksām attiecībā uz dzelzceļa strādnieku statusa darbiniekiem ([...] M€). SNCF prasība par pastāvīgo darbinieku atgriešanos bija stingrāka un straujāka, nekā paredzēts, bet šo darbinieku izteiktās ģeogrāfiskās prasības palēnināja viņu pārklasificēšanu un radīja aģentūru darbības traucējumus un atgriešanās izmaksu palielināšanos, salīdzinot ar tām, kas paredzētas esošajā sociālajā plānā. Sākotnējais plāns paredzēja [...] pastāvīgo darbinieku (dzelzceļa strādnieku) saglabāšanu. Patiesībā Sernam palika tikai [...] dzelzceļa strādnieki, tātad [...] M€ ietaupījums attiecībā pret gaidāmajām papildu izmaksām. Tai pat laikā, tā kā atgriešanās SNCF bija straujāka (gandrīz [...] darbinieku atgriezās vienīgi 2000. gada novembra mēnesī un gandrīz [...] darbinieku atgriezās četros 2001. gada mēnešos) un lielākā skaitā, nekā paredzēts, 2001. gadā Sernam bija steidzami jāpieņem darbā neapmācītus darbiniekus lielākā skaitā, nekā paredzēts, noslēdzot ar tiem privāttiesību līgumus. Visbeidzot, palikušais personāls tika pakāpeniski samazināts, radot papildu atlaišanas izmaksas, salīdzinot ar sākotnējā plānā paredzētajām izmaksām.

| d) | Dalības kredīti ([...] M€): atbilstoši vienošanās protokolam, kas 2001. gada 21. decembrī parakstīts ar Geodis, SNCF reāli izmaksāto dalības kredītu apjoms tika samazināts par jau veikto investīciju summu 2000. un 2001. gadu periodos. Tādēļ sniegtā aizdevuma apjoms tika samazināts par [...] M€. |
| --- | --- |

d)

Dalības kredīti ([...] M€): atbilstoši vienošanās protokolam, kas 2001. gada 21. decembrī parakstīts ar Geodis, SNCF reāli izmaksāto dalības kredītu apjoms tika samazināts par jau veikto investīciju summu 2000. un 2001. gadu periodos. Tādēļ sniegtā aizdevuma apjoms tika samazināts par [...] M€.

4.4.   No Geodis gaidāmie 67 miljoni euro (atbilstoši 2001. gada 23. maija Lēmumam)

| (71) | Francijas iestādes uzskata, ka pārstrukturēšanas kopējās izmaksas, kas Sernam 1 lēmumā ir 515 M€, 448 M€ apjomā ir jāfinansē SNCF un 67 M€ apjomā ir jāfinansē Geodis. Apgrozāmā kapitāla vajadzības (še turpmāk “AKV”) apjoma palielināšana par 61 M€ 2000. gada beigu dezorganizācijas dēļ bija saistīta ar dzelzceļa darbinieku masveida atgriešanos (vairāk kā 1600 darbinieku atgriezušies 2000. gada periodā). Francija norāda, ka šī summa atbilst darbības kredīta apmēram, ko Geodis piešķīris Sernam (AKV finansējums). Patiesībā šie traucējumi radīja aizkavēšanos un incidentus preču pārvadājumos, tādā veidā izraisot daudzus strīdus un ļoti nozīmīgu klienta kredītu pagarināšanu. Vidējais klienta kredītu atdošanas termiņš 2000. gada beigās bija garāks par četriem mēnešiem. Francijas instādes norāda, ka 2002. gada pirmajā pusē paredzētā AKV bija samazinājušās līdz [...] M€, balstoties uz aptuveni trīsdesmit dienu vidējo apgrozījuma kredītu, un tās tika finansētas no esošiem banku kredītiem. Šīs AKV 2002. gada 31. decembrī bija tikai [...] M€, kas tika finansēti no esošām banku kredītlīnijām. Francija uzskata, ka Sernam veiktie pasākumi, lai samazinātu apgrozījuma kapitāla vajadzību, ļauj apgalvot, ka sākotnēji paredzētie 67 M€, kuru finansējumu vajadzēja nodrošināt Geodis, vairs nav nepieciešami. |
| --- | --- |

(71)

Francijas iestādes uzskata, ka pārstrukturēšanas kopējās izmaksas, kas Sernam 1 lēmumā ir 515 M€, 448 M€ apjomā ir jāfinansē SNCF un 67 M€ apjomā ir jāfinansē Geodis. Apgrozāmā kapitāla vajadzības (še turpmāk “AKV”) apjoma palielināšana par 61 M€ 2000. gada beigu dezorganizācijas dēļ bija saistīta ar dzelzceļa darbinieku masveida atgriešanos (vairāk kā 1600 darbinieku atgriezušies 2000. gada periodā). Francija norāda, ka šī summa atbilst darbības kredīta apmēram, ko Geodis piešķīris Sernam (AKV finansējums). Patiesībā šie traucējumi radīja aizkavēšanos un incidentus preču pārvadājumos, tādā veidā izraisot daudzus strīdus un ļoti nozīmīgu klienta kredītu pagarināšanu. Vidējais klienta kredītu atdošanas termiņš 2000. gada beigās bija garāks par četriem mēnešiem. Francijas instādes norāda, ka 2002. gada pirmajā pusē paredzētā AKV bija samazinājušās līdz [...] M€, balstoties uz aptuveni trīsdesmit dienu vidējo apgrozījuma kredītu, un tās tika finansētas no esošiem banku kredītiem. Šīs AKV 2002. gada 31. decembrī bija tikai [...] M€, kas tika finansēti no esošām banku kredītlīnijām. Francija uzskata, ka Sernam veiktie pasākumi, lai samazinātu apgrozījuma kapitāla vajadzību, ļauj apgalvot, ka sākotnēji paredzētie 67 M€, kuru finansējumu vajadzēja nodrošināt Geodis, vairs nav nepieciešami.

4.5.   Sernam cenas

| (72) | Francijas iestādes norāda, ka kopš 1995. gada Sernam ir īstenojis jaunu tarifu paaugstināšanas stratēģiju, kuras mērķis ir atjaunot darbības rentabilitāti, pārvērtējot kurjerpasta un pārvadājumu ieņēmumus. Šī politika atspoguļojas konkrētos rezultātos, kas norādīti turpmāk: |
| --- | --- |

(72)

Francijas iestādes norāda, ka kopš 1995. gada Sernam ir īstenojis jaunu tarifu paaugstināšanas stratēģiju, kuras mērķis ir atjaunot darbības rentabilitāti, pārvērtējot kurjerpasta un pārvadājumu ieņēmumus. Šī politika atspoguļojas konkrētos rezultātos, kas norādīti turpmāk:

| (73) | Kurjerpasts: lai izveidotu salīdzinājumu starp Sernam un tirgus stāvokli, Sernam kā rādītāju izvēlējies cenu par kilogramu. Patiesībā Sernam vidējā sūtījuma svars ir lielāks nekā vidējais sūtījuma svars tirgū ([...] kg pret 29 kg 2003. gada jūnija beigās). Taču sūtījumu cena par kilogramu samazinās atkarībā no svara (jo smagāks sūtījums, jo zemāka cena par kilogramu). Lai dati būtu salīdzināmi, Sernam ir izvēlējies salīdzināt cenas par kilogramu sūtījumiem, kuru svars ir starp 25 kg un 35 kg, kas ir vidējais sūtījumu svars kurjerpasta tirgū.








  2003. gada 2. ceturksnis, kurjerpasts | Sernam (kopējais) | Sernam svars starp 25 kg un 35 kg | Tirgus (tāds pats svars) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Cena/kg (euro) | [...] | [...] | 1,07 |
| Sūtījuma svars kg | [...] | [...] | 29,00 |

(73)

Kurjerpasts: lai izveidotu salīdzinājumu starp Sernam un tirgus stāvokli, Sernam kā rādītāju izvēlējies cenu par kilogramu. Patiesībā Sernam vidējā sūtījuma svars ir lielāks nekā vidējais sūtījuma svars tirgū ([...] kg pret 29 kg 2003. gada jūnija beigās). Taču sūtījumu cena par kilogramu samazinās atkarībā no svara (jo smagāks sūtījums, jo zemāka cena par kilogramu). Lai dati būtu salīdzināmi, Sernam ir izvēlējies salīdzināt cenas par kilogramu sūtījumiem, kuru svars ir starp 25 kg un 35 kg, kas ir vidējais sūtījumu svars kurjerpasta tirgū.

2003. gada 2. ceturksnis, kurjerpasts

Sernam (kopējais)

Sernam svars starp 25 kg un 35 kg

Tirgus (tāds pats svars)

Cena/kg (euro)

[...]

[...]

1,07

Sūtījuma svars kg

[...]

[...]

29,00

| (74) | Tātad Sernam sūtījumu, kuri atrodas tirgus vidējā svara posmā, cena ir [...] €/kg attiecībā pret tirgus vidējo cenu 1,07 €/kg. Tātad šajā vidēja svara posmā Sernam cenas ir augstākas par tirgus cenām. |
| --- | --- |

(74)

Tātad Sernam sūtījumu, kuri atrodas tirgus vidējā svara posmā, cena ir [...] €/kg attiecībā pret tirgus vidējo cenu 1,07 €/kg. Tātad šajā vidēja svara posmā Sernam cenas ir augstākas par tirgus cenām.

| (75) | Turklāt Francijas iestādes norāda, ka 2003. gada 1. ceturksnī Sernam cenas cēlušās par [...] punktiem, salīdzinot ar 2001. gada 1. ceturksni, tirgus cenām pieaugot par 13 punktiem. Tajā pašā laikā Sernam sūtījumu svars ir ievērojami palielinājies (palielināšanās par [...] punktiem), salīdzinot ar tirgus sūtījumu svaru (samazināšanās par septiņiem punktiem). Tā kā cena par kilogramu samazinās, palielinoties svaram, tad, ja Sernam sūtījumu vidējais svars ievērojami pieaugs, kamēr tirgus svars samazinās, var sagaidīt, ka Sernam rādītāju vērtība cena/kg ievērojami samazināsies. Taču Sernam rādītājs cena/kg palielinās, un šī palielināšanās ir pat lielāka nekā tirgū. Šo faktu apstiprina 2003. gada otrajā trimestrī pieejamie dati par Sernam, izņemot nakts sūtījumus. |
| --- | --- |

(75)

Turklāt Francijas iestādes norāda, ka 2003. gada 1. ceturksnī Sernam cenas cēlušās par [...] punktiem, salīdzinot ar 2001. gada 1. ceturksni, tirgus cenām pieaugot par 13 punktiem. Tajā pašā laikā Sernam sūtījumu svars ir ievērojami palielinājies (palielināšanās par [...] punktiem), salīdzinot ar tirgus sūtījumu svaru (samazināšanās par septiņiem punktiem). Tā kā cena par kilogramu samazinās, palielinoties svaram, tad, ja Sernam sūtījumu vidējais svars ievērojami pieaugs, kamēr tirgus svars samazinās, var sagaidīt, ka Sernam rādītāju vērtība cena/kg ievērojami samazināsies. Taču Sernam rādītājs cena/kg palielinās, un šī palielināšanās ir pat lielāka nekā tirgū. Šo faktu apstiprina 2003. gada otrajā trimestrī pieejamie dati par Sernam, izņemot nakts sūtījumus.

| (76) | Tradicionālie pārvadājumi: Francijas iestādes norāda, ka tāda pati analīze tika veikta par sūtījumiem, kuru svars ir starp 95 kg un 105 kg (sūtījumu vidējais svars pārvadājumu tirgū). |
| --- | --- |

(76)

Tradicionālie pārvadājumi: Francijas iestādes norāda, ka tāda pati analīze tika veikta par sūtījumiem, kuru svars ir starp 95 kg un 105 kg (sūtījumu vidējais svars pārvadājumu tirgū).

| (77) | 2003. gada 2. ceturksnis, pārvadajumi | Sernam | Sernam svars no 95 kg līdz 105 kg | Tirgus (tāds pats svars) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Cena/kg (euro) | [...] | [...] | 0,33 |
| Sūtījuma svars kg | [...] | [...] | 98,00 |

(77)

2003. gada 2. ceturksnis, pārvadajumi

Sernam

Sernam svars no 95 kg līdz 105 kg

Tirgus (tāds pats svars)

Cena/kg (euro)

[...]

[...]

0,33

Sūtījuma svars kg

[...]

[...]

98,00

| (78) | Sernam sūtījumu, kuri atrodas tirgus vidējā svara posmā, cena ir [...] €/kg, tātad augstāka nekā tirgū. |
| --- | --- |

(78)

Sernam sūtījumu, kuri atrodas tirgus vidējā svara posmā, cena ir [...] €/kg, tātad augstāka nekā tirgū.

| (79) | Turklāt Francijas iestādes norāda, ka no 2001. gada 1. ceturkšņa līdz 2003. gada 1. ceturksnim (un tāds pats periodā no 2001. gada 1. ceturkšņa līdz 2003. gada 2. ceturksnim) Sernam cenu pieaugums, salīdzinot ar tirgus cenām, ir par [...] lielāks. Tajā pašā laikā, salīdzinot ar tirgus sūtījumu svaru (samazināšanās par trim punktiem), Sernam sūtījumu svars ir nedaudz palielinājies (palielinājums par [...] punktiem). Tā kā cena par kilogramu samazinās, palielinoties svaram, arī Sernam kilograma cenas izmaiņas bija nozīmīgākas par izmaiņām tirgū. Šo faktu apstiprina 2003. gada otrajā ceturksnī pieejamie dati. |
| --- | --- |

(79)

Turklāt Francijas iestādes norāda, ka no 2001. gada 1. ceturkšņa līdz 2003. gada 1. ceturksnim (un tāds pats periodā no 2001. gada 1. ceturkšņa līdz 2003. gada 2. ceturksnim) Sernam cenu pieaugums, salīdzinot ar tirgus cenām, ir par [...] lielāks. Tajā pašā laikā, salīdzinot ar tirgus sūtījumu svaru (samazināšanās par trim punktiem), Sernam sūtījumu svars ir nedaudz palielinājies (palielinājums par [...] punktiem). Tā kā cena par kilogramu samazinās, palielinoties svaram, arī Sernam kilograma cenas izmaiņas bija nozīmīgākas par izmaiņām tirgū. Šo faktu apstiprina 2003. gada otrajā ceturksnī pieejamie dati.

4.6.   Sernam rādītāju attīstība

| (80) | Vispirms Francijas iestādes norāda, ka Sernam nav likumīgi spiests veidot konsolidētus rēķinus un ka tādēļ tam nevar pārmest, ka tas nav publicējis informāciju par šādiem rēķiniem. Tomēr Francijas iestādes ir iesniegušas Komisijai Sernam konsolidētās finanšu atskaites par 2002. gadu. |
| --- | --- |

(80)

Vispirms Francijas iestādes norāda, ka Sernam nav likumīgi spiests veidot konsolidētus rēķinus un ka tādēļ tam nevar pārmest, ka tas nav publicējis informāciju par šādiem rēķiniem. Tomēr Francijas iestādes ir iesniegušas Komisijai Sernam konsolidētās finanšu atskaites par 2002. gadu.

| (81) | Attiecībā uz rādītāju attīstību no 2000. gada līdz pat 2006. gada prognozēm Francijas iestādes sniedz šādas ziņas: | 2000. | 2001. | 2002. | 2003. prognoz. | 2003. reāli | 2004. | 2005. | 2006. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Apgrozījums | 552 | 573 | 449 | 430 | 414 | 431 | 452 | 449 |
| Bruto darbības peļna | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Amortizācijas apropriācijas | n.d. | [...] | [...] | [...] | n.d. | [...] | [...] | [...] |
| Piegādes apropriācijas | n.d. | [...] | [...] | [...] | n.d. | [...] | [...] | [...] |
| Pārstrukturēšanas izmaksas | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Atteikšanās no dalības kredīta | n.d. | [...] | [...] | [...] | n.d. | [...] | [...] | [...] |
| Finanšu rādītāji | n.d. | [...] | [...] | [...] | n.d. | [...] | [...] | [...] |
| Rādītāji pirms nodokļiem | -104 | -102 | -78,3 | -87,1 | -85 | -40,9 | 0,1 | 3,4 |

(81)

Attiecībā uz rādītāju attīstību no 2000. gada līdz pat 2006. gada prognozēm Francijas iestādes sniedz šādas ziņas:

2000.

2001.

2002.

2003. prognoz.

2003. reāli

2004.

2005.

2006.

Apgrozījums

552

573

449

430

414

431

452

449

Bruto darbības peļna

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Amortizācijas apropriācijas

n.d.

[...]

[...]

[...]

n.d.

[...]

[...]

[...]

Piegādes apropriācijas

n.d.

[...]

[...]

[...]

n.d.

[...]

[...]

[...]

Pārstrukturēšanas izmaksas

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Atteikšanās no dalības kredīta

n.d.

[...]

[...]

[...]

n.d.

[...]

[...]

[...]

Finanšu rādītāji

n.d.

[...]

[...]

[...]

n.d.

[...]

[...]

[...]

Rādītāji pirms nodokļiem

-104

-102

-78,3

-87,1

-85

-40,9

0,1

3,4

| (82) | Saskaņā ar šīm ziņām un, pamatojoties uz paredzētajiem un jau daļēji īstenotajiem pārstrukturēšanas pasākumiem, 2005. gadā Sernam vajadzētu sasniegt neitrālu rādītāju un 2006. gadā sākt gūt peļņu. |
| --- | --- |

(82)

Saskaņā ar šīm ziņām un, pamatojoties uz paredzētajiem un jau daļēji īstenotajiem pārstrukturēšanas pasākumiem, 2005. gadā Sernam vajadzētu sasniegt neitrālu rādītāju un 2006. gadā sākt gūt peļņu.

4.7.   Sernam tirgus daļas

| (83) | Francijas iestādes uzskata, ka no uzņēmēju klasifikācijas pēc darbības veida tabulas, ko izveidojuši revidenti, balstoties uz žurnāla Logistique Magazine datiem, pirmkārt izriet, ka Sernam Francijā starp 1998. un 2002. gadu ir pārgājis no trešā uz desmito pārvadājumu līmeni, un no piektā uz sesto ekspressūtījumu līmeni šajā pašā laika posmā. Francijas iestādes ir sniegušas šo tabulu: | 1998. | 2001. | 2002. |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Sernam | Logistique Magazine | Sernam | Logistique Magazine | Logistique Magazine |
| Tirgus daļa % | Līmenis | Tirgus daļa % | Līmenis | Tirgus daļa % | Līmenis | Tirgus daļa % | Līmenis | Tirgus daļa % | Līmenis |
| Sūtījumi Francijā | 6,5 | 4 | 5,17 | 3 | 4,4 | 8 | 4,59 | 8 | 3,82 | 10 |
| Kurjerpasts Francijā | 8,5 | 5 | 7 | 5 | 7,39 | 6 | 5,3 | 5 | 4,52 | 6 |
| Starptautiskie sūtījumi | 0,9 | 16 | 1,36 | 12 | 1,23 | 12 | 1,79 | 8 | 0,64 | 8 |
| Starptautiskais kurjerpasts | 1 | 9 | 2,21 | 7 | 1,01 | 7 | 1,14 | 6 | 0,83 | |
| | 5,4 | | 4,98 | | 4,23 | | 4,21 | | 3,38 | |

(83)

Francijas iestādes uzskata, ka no uzņēmēju klasifikācijas pēc darbības veida tabulas, ko izveidojuši revidenti, balstoties uz žurnāla Logistique Magazine datiem, pirmkārt izriet, ka Sernam Francijā starp 1998. un 2002. gadu ir pārgājis no trešā uz desmito pārvadājumu līmeni, un no piektā uz sesto ekspressūtījumu līmeni šajā pašā laika posmā. Francijas iestādes ir sniegušas šo tabulu:

1998.

2001.

2002.

Sernam

Logistique Magazine

Sernam

Logistique Magazine

Logistique Magazine

Tirgus daļa %

Līmenis

Tirgus daļa %

Līmenis

Tirgus daļa %

Līmenis

Tirgus daļa %

Līmenis

Tirgus daļa %

Līmenis

Sūtījumi Francijā

6,5

4

5,17

3

4,4

8

4,59

8

3,82

10

Kurjerpasts Francijā

8,5

5

7

5

7,39

6

5,3

5

4,52

6

Starptautiskie sūtījumi

0,9

16

1,36

12

1,23

12

1,79

8

0,64

8

Starptautiskais kurjerpasts

1

9

2,21

7

1,01

7

1,14

6

0,83

5,4

4,98

4,23

4,21

3,38

4.80.   Apgrozījuma samazināšana

| (84) | Saskaņā ar Francijas iestāžu 2004. gada 14. aprīļa vēstuli Sernam apgrozījuma attīstība ir šāda:













  Apgr.-1 | | | | | | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Sernam apgrozīj. | 2000. | 2001. | 2002. | 2003. (progn.) | 2003. (reāli) | 2004. | 2005. | 2006. |
| Sernam apgrozījums M€ | 552 | 573 | 449 | 430 | 414 | 431 | 452 | 449 |
| Sernam apgrozījums(100 bāze 2000. g.) | 100 | 104 | 81 | 78 | 75 | n.a. | n.a. | n.a. |
| Ikgadēja apgr. samazināšana M€ | | 4 | -22 | -4 | -6 | n.a. | n.a. | n.a. |
| Apgr. novērtējums % starp 2000. g. un attiecīgo gadu (29) | | 4 | -19 | -22 | -25 | -22 | -18 | -19 |

(84)

Saskaņā ar Francijas iestāžu 2004. gada 14. aprīļa vēstuli Sernam apgrozījuma attīstība ir šāda:

Apgr.-1

Sernam apgrozīj.

2000.

2001.

2002.

2003. (progn.)

2003. (reāli)

2004.

2005.

2006.

Sernam apgrozījums M€

552

573

449

430

414

431

452

449

Sernam apgrozījums(100 bāze 2000. g.)

100

104

81

78

75

n.a.

n.a.

n.a.

Ikgadēja apgr. samazināšana M€

4

-22

-4

-6

n.a.

n.a.

n.a.

Apgr. novērtējums % starp 2000. g. un attiecīgo gadu (29)

4

-19

-22

-25

-22

-18

-19

| Apgr.-2 | | | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Bruto dati – kurjerpasts pārvadājumi skaitļos (bez tirgus vērtējuma korekcijām) | 2000. | 2001. | 2002. | 2003. | novērtējums starp 2000. - 2003. g. % |
| Sernam kurjerpasta apgrozījums M€ | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Sernam sūtījumu apgrozījums M€ | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Rādītājs: Sernam ekspress/sūtījumi | [...] | [...] | [...] | [...] | |
| Kurjerpasta+sūtījumu apgrozīj. (29) | [...] | [...] | [...] | [...] | |
| kurjerpasta daļa % (29) | [...] | [...] | [...] | [...] | |
| sūtījumu daļa % (29) | [...] | [...] | [...] | [...] | |

Apgr.-2

Bruto dati – kurjerpasts pārvadājumi skaitļos (bez tirgus vērtējuma korekcijām)

2000.

2001.

2002.

2003.

novērtējums starp 2000. - 2003. g. %

Sernam kurjerpasta apgrozījums M€

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Sernam sūtījumu apgrozījums M€

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Rādītājs: Sernam ekspress/sūtījumi

[...]

[...]

[...]

[...]

Kurjerpasta+sūtījumu apgrozīj. (29)

[...]

[...]

[...]

[...]

kurjerpasta daļa % (29)

[...]

[...]

[...]

[...]

sūtījumu daļa % (29)

[...]

[...]

[...]

[...]

| Apgr.-3 | | | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kurjerpasta pārvadājumu dati punktos (100 bāzes 2000. g.) (tirgus rādītāju izlabotie dati) | 2000. | 2001. | 2002. | 2003. | novērtējums starp 2000. - 2003. g. punktos |
| Sernam kurjerpasts (izlabotiem tirgus rādītājiem) | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Sernam sūtījumi (izlabotiem tirgus rādītājiem) | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Rādītājs: kurjerpasts/sūtījumi (izlabotiem tirgus rādītājiem) | [...] | [...] | [...] | [...] | |

Apgr.-3

Kurjerpasta pārvadājumu dati punktos (100 bāzes 2000. g.) (tirgus rādītāju izlabotie dati)

2000.

2001.

2002.

2003.

novērtējums starp 2000. - 2003. g. punktos

Sernam kurjerpasts (izlabotiem tirgus rādītājiem)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Sernam sūtījumi (izlabotiem tirgus rādītājiem)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Rādītājs: kurjerpasts/sūtījumi (izlabotiem tirgus rādītājiem)

[...]

[...]

[...]

[...]

| (85) | Saskaņā ar Francijas ziņām Sernam apgrozījuma attīstība pārvadājumos un kurjerpasta sūtījumos no 2000. līdz 2003. gadam rāda, no vienas puses, Sernam klātbūtnes samazināšanos abos tirgos un, no otras puses, zināmu Sernam darbības pārorientēšanos kurjerpasta sūtījumu virzienā. |
| --- | --- |

(85)

Saskaņā ar Francijas ziņām Sernam apgrozījuma attīstība pārvadājumos un kurjerpasta sūtījumos no 2000. līdz 2003. gadam rāda, no vienas puses, Sernam klātbūtnes samazināšanos abos tirgos un, no otras puses, zināmu Sernam darbības pārorientēšanos kurjerpasta sūtījumu virzienā.

| (86) | Sernam apgrozījums no 2000. līdz 2005. gadam samazinājies par 18 %. Apgrozījuma daļa, kas saistīta ar tradicionāliem pārvadājumiem, būtu samazinājusies par [...]%, un tā daļa, kas saistīta ar kurjerpasta pārvadājumiem, no 2000. līdz 2003. gadam par [...] %. Ja ņem vērā Francijas iestāžu veiktos labojumus, lai ievērotu tirgus attīstību, Sernam pārvadājumu apgrozījuma samazināšanās tādā pašā periodā būtu vēl daudz nozīmīgāka (par [...] %), tai pat laikā, kad kurjerpasta apgrozījums samazinās pavisam nedaudz, [...] % vietā sasniedzot [...] %. |
| --- | --- |

(86)

Sernam apgrozījums no 2000. līdz 2005. gadam samazinājies par 18 %. Apgrozījuma daļa, kas saistīta ar tradicionāliem pārvadājumiem, būtu samazinājusies par [...]%, un tā daļa, kas saistīta ar kurjerpasta pārvadājumiem, no 2000. līdz 2003. gadam par [...] %. Ja ņem vērā Francijas iestāžu veiktos labojumus, lai ievērotu tirgus attīstību, Sernam pārvadājumu apgrozījuma samazināšanās tādā pašā periodā būtu vēl daudz nozīmīgāka (par [...] %), tai pat laikā, kad kurjerpasta apgrozījums samazinās pavisam nedaudz, [...] % vietā sasniedzot [...] %.

| (87) | Turklāt saskaņā ar Francijas iestāžu ziņām ir notikušas zināmas darbības pārveides, jo kurjerpasta pārvadājumu rādītāji, salīdzinot ar tradicionālajiem, bija [...] 2000. gadā un [...] 2003. gadā. Tātad Sernam tradicionālo sūtījumu daļa ir samazinājusies par labu kurjerpastam. Tomēr no cita viedokļa skatoties, ja ņem vērā kopējo tradicionālo un kurjerpasta sūtījumu apgrozījumu, tradicionālie sūtījumi aizņem lielāko darbības daļu ar [...] % 2000. gadā un [...] % 2003. gadā attiecīgi pret [...] % un [...] % kurjerpasta sūtījumu. |
| --- | --- |

(87)

Turklāt saskaņā ar Francijas iestāžu ziņām ir notikušas zināmas darbības pārveides, jo kurjerpasta pārvadājumu rādītāji, salīdzinot ar tradicionālajiem, bija [...] 2000. gadā un [...] 2003. gadā. Tātad Sernam tradicionālo sūtījumu daļa ir samazinājusies par labu kurjerpastam. Tomēr no cita viedokļa skatoties, ja ņem vērā kopējo tradicionālo un kurjerpasta sūtījumu apgrozījumu, tradicionālie sūtījumi aizņem lielāko darbības daļu ar [...] % 2000. gadā un [...] % 2003. gadā attiecīgi pret [...] % un [...] % kurjerpasta sūtījumu.

4.9.   Personāla samazināšana

| (88) | Sernam personāls ir samazināts šādi: | 1999. | 2000. | 2001. | 2002. | 2003. | 2004. | 2005. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 23.5.2001. Lēmums | 5050 | | | 3900 | | 2600 | |
| Sernam personāls 31.12. | | | 4257 | 3800 | 3259 | 2995 | [...] |

(88)

Sernam personāls ir samazināts šādi:

1999.

2000.

2001.

2002.

2003.

2004.

2005.

23.5.2001. Lēmums

5050

3900

2600

Sernam personāls 31.12.

4257

3800

3259

2995

[...]

| (89) | Saskaņā ar 2001. gada 23. maija Lēmumu 2004. gadā personāls bija jāsamazina līdz 2600 darbiniekiem. Taču patiesībā 2004. gadā Sernam vēl ir 2995 darbinieki, bet 2005. gadā [...] darbinieki, kas ir mazāk nekā 2004. gadam noteiktais mērķis. |
| --- | --- |

(89)

Saskaņā ar 2001. gada 23. maija Lēmumu 2004. gadā personāls bija jāsamazina līdz 2600 darbiniekiem. Taču patiesībā 2004. gadā Sernam vēl ir 2995 darbinieki, bet 2005. gadā [...] darbinieki, kas ir mazāk nekā 2004. gadam noteiktais mērķis.

| (90) | Lai īstenotu jaunos mērķus, šādi ieteiktai darbinieku skaita samazināšanai jāsniedz Sernam nozīmīgus ietaupījumus un nepieciešamo elastību un piemērošanās spēju. |
| --- | --- |

(90)

Lai īstenotu jaunos mērķus, šādi ieteiktai darbinieku skaita samazināšanai jāsniedz Sernam nozīmīgus ietaupījumus un nepieciešamo elastību un piemērošanās spēju.

4.10.   Uzņēmuma telpu slēgšana un reorganizācija

| (91) | Telpu slēgšana: Francijas iestādes norāda, ka Sernam pārsniegs 2001. gada 23. maija Lēmumā noteiktos mērķus attiecībā uz šķirošanas telpu slēgšanu: | 1999. | 2001.
  (31.12.) | 2002.
  (31.12.) | Mērķis 2002. gada beigās | Mērķis 2003. gada beigās | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 23.5.2001. Lēmuma mērķi | 107 | 87 | 80 | 74 | 72 | 32,71 % | |
| (katra gada 31.12.) | | 2001.
  (31.12.) | 2002.
  (31.12.) | | 2003.
  (31.12.) | 2004.
  (31.12.) | 2005.
  (31.12.) |
| Sernam uzņēmumu telpu skaits | | 87 | 74 | | 62 | 61 | 61 |
| Attīstība % no 1999. līdz 2005. gadam | | | | | | | -43 |

(91)

1999.

2001.

(31.12.)

2002.

(31.12.)

Mērķis 2002. gada beigās

Mērķis 2003. gada beigās

23.5.2001. Lēmuma mērķi

107

87

80

74

72

32,71 %

(katra gada 31.12.)

2001.

(31.12.)

2002.

(31.12.)

2003.

(31.12.)

2004.

(31.12.)

2005.

(31.12.)

Sernam uzņēmumu telpu skaits

87

74

62

61

61

Attīstība % no 1999. līdz 2005. gadam

-43

Atbilstoši Francijas iestāžu ziņām dati kursīvā ir prognozes.

| (92) | Telpu reorganizācija: iepriekšējais Sernam tīkls bija ļoti slikti piemērots peļņas gūšanai, jo tas bija pārlieku plašs (telpu skaita ziņā), slikti izvietots (it īpaši ar pārāk dārgām telpām, jo tās atradās pilsētas centrā (Parīzē)), un pat šķirošanas telpu iekārtojums bija nepiemērots (30). Šo telpu skaita samazināšana gandrīz uz pusi, kā arī šķirošanas daļēja pārcelšana no pilsētas uz nomali un ceļu transporta plānam piemērotām telpām ļāva samazināt uz pusi Sernam īres izmaksas un ir viens no galvenajiem elementiem, lai racionalizētu un padarītu efektīvāku šķirošanu un pārvadājumus ar nolūku atjaunot ilglaicīgu Sernam darbību. |
| --- | --- |

(92)

Telpu reorganizācija: iepriekšējais Sernam tīkls bija ļoti slikti piemērots peļņas gūšanai, jo tas bija pārlieku plašs (telpu skaita ziņā), slikti izvietots (it īpaši ar pārāk dārgām telpām, jo tās atradās pilsētas centrā (Parīzē)), un pat šķirošanas telpu iekārtojums bija nepiemērots (30). Šo telpu skaita samazināšana gandrīz uz pusi, kā arī šķirošanas daļēja pārcelšana no pilsētas uz nomali un ceļu transporta plānam piemērotām telpām ļāva samazināt uz pusi Sernam īres izmaksas un ir viens no galvenajiem elementiem, lai racionalizētu un padarītu efektīvāku šķirošanu un pārvadājumus ar nolūku atjaunot ilglaicīgu Sernam darbību.

4.11.   Palikušo telpu pārcelšana un modernizācija

| (93) | No pastāvīgām Sernam darbības telpām divdesmit piecās ir apstākļi, kas nav savienojami ar esošajiem specialitātes produktivitātes rādītājiem. Lai arī lielākoties tās ir izvietotas lielās pilsētās, tās tomēr ir būtiskas, lai varētu saglabāt pastāvīgu un vienotu tīklu. Lai nodrošinātu šo telpu piemērotību, apmierinošās ģeogrāfiskās vietās (tas attiecas uz trim vietām) Sernam ir uzsācis esošo telpu modernizācijas politiku, citos gadījumos telpas tiek pārceltas (tas attiecas uz divdesmit divām vietām). Pārcelšana notiek vai nu uz Sernam atjaunotām esošām telpām, vai arī jaunām telpām. |
| --- | --- |

(93)

No pastāvīgām Sernam darbības telpām divdesmit piecās ir apstākļi, kas nav savienojami ar esošajiem specialitātes produktivitātes rādītājiem. Lai arī lielākoties tās ir izvietotas lielās pilsētās, tās tomēr ir būtiskas, lai varētu saglabāt pastāvīgu un vienotu tīklu. Lai nodrošinātu šo telpu piemērotību, apmierinošās ģeogrāfiskās vietās (tas attiecas uz trim vietām) Sernam ir uzsācis esošo telpu modernizācijas politiku, citos gadījumos telpas tiek pārceltas (tas attiecas uz divdesmit divām vietām). Pārcelšana notiek vai nu uz Sernam atjaunotām esošām telpām, vai arī jaunām telpām.

| (94) | Šis modernizācijas un pārcelšanas plāns ļaus uzlabot tīkla darbības rādītājus par [...] M€ (pilna gada laikā, ārpus Ile de France reģiona, uz kuru attiecas divu telpu pārcelšana un divu telpu modernizācija). Būtībā šajās modernajās, drošajās un uzlabotajās iekārtās Sernam i) par 50 % samazina platformu teritoriju, ii) par [...] % samazina platformas administrācijas darbinieku skaitu, iii) samazina ar sūtījumu bojājumiem saistīto strīdu skaitu, iv) samazina nozagto sūtījumu skaitu un v) uzlabo kravas automašīnu izkraušanu uz platformām, samazinot to dīkstāvi. Pārcelšana uz jaunām telpām vidēji sniedz 15 % ietaupījumu, salīdzinot ar pašreizējo īres maksu. |
| --- | --- |

(94)

Šis modernizācijas un pārcelšanas plāns ļaus uzlabot tīkla darbības rādītājus par [...] M€ (pilna gada laikā, ārpus Ile de France reģiona, uz kuru attiecas divu telpu pārcelšana un divu telpu modernizācija). Būtībā šajās modernajās, drošajās un uzlabotajās iekārtās Sernam i) par 50 % samazina platformu teritoriju, ii) par [...] % samazina platformas administrācijas darbinieku skaitu, iii) samazina ar sūtījumu bojājumiem saistīto strīdu skaitu, iv) samazina nozagto sūtījumu skaitu un v) uzlabo kravas automašīnu izkraušanu uz platformām, samazinot to dīkstāvi. Pārcelšana uz jaunām telpām vidēji sniedz 15 % ietaupījumu, salīdzinot ar pašreizējo īres maksu.

4.12.   Jaunas informācijas sistēmas

| (95) | Ar Geodis atbalstu Sernam pārslēdza savas informācijas sistēmas uz divām jaunām vadības programmatūrām (Aanael un Alizée 2000), kam jāuzlabo Sernam turpmākās operācijas. |
| --- | --- |

(95)

Ar Geodis atbalstu Sernam pārslēdza savas informācijas sistēmas uz divām jaunām vadības programmatūrām (Aanael un Alizée 2000), kam jāuzlabo Sernam turpmākās operācijas.

4.13.   No tradicionālajiem pārvadājumiem pie eksprespārvadājumiem

| (96) | Francijas iestādes norāda, ka 2003. gada janvārī Sernam apvienoja savus pārvadājumu un kurjerpasta plānus vienā kurjerpasta pārvadājumu (31) ceļu plānā (32), kas risinās ap TBE koncepciju. Pateicoties šim transporta plānam, Sernam transporta apjoms šobrīd ir tāds, lai veiktu tikai kurjerpasta pārvadājumus un piegādātu visus izstrādājumus ar kurjerpakalpojumu kvalitāti (Cliq
   (33) sertifikāts, kas garantē drošību, uzticamību, termiņu un pārvadājamo sūtījumu izsekojamību), lai arī tikai aptuveni trešā daļa ir īsti kurjerpasta pakalpojumi (31). Šī kvalitātes garantija klientam it īpaši ir ļāvusi nozīmīgu ar tiesas procesiem saistītu izmaksu samazināšanu, līdz ar to ievērojami samazinot apgrozījuma kapitāla nepieciešamību (34). |
| --- | --- |

(96)

Francijas iestādes norāda, ka 2003. gada janvārī Sernam apvienoja savus pārvadājumu un kurjerpasta plānus vienā kurjerpasta pārvadājumu (31) ceļu plānā (32), kas risinās ap TBE koncepciju. Pateicoties šim transporta plānam, Sernam transporta apjoms šobrīd ir tāds, lai veiktu tikai kurjerpasta pārvadājumus un piegādātu visus izstrādājumus ar kurjerpakalpojumu kvalitāti (Cliq
   (33) sertifikāts, kas garantē drošību, uzticamību, termiņu un pārvadājamo sūtījumu izsekojamību), lai arī tikai aptuveni trešā daļa ir īsti kurjerpasta pakalpojumi (31). Šī kvalitātes garantija klientam it īpaši ir ļāvusi nozīmīgu ar tiesas procesiem saistītu izmaksu samazināšanu, līdz ar to ievērojami samazinot apgrozījuma kapitāla nepieciešamību (34).

| (97) | Sernam apgrozījums, sadalīts uz dažāda veida klientiem, rāda, ka [...] % Sernam kopējā apgrozījuma (kas atbilst [...] % klientu) tiek īstenots ar dažādu kurjerpasta pakalpojumiem, kur Sernam nekonkurē ar to pārvadātāju piedāvājumu, kam nav kurjerpasta pārvadājumu. Tādā veidā [...] % klientu veidotā apgrozījumu veido:






  — | [...] % kurjerpasta pakalpojumu, |
| --- | --- | --- |

(97)

Sernam apgrozījums, sadalīts uz dažāda veida klientiem, rāda, ka [...] % Sernam kopējā apgrozījuma (kas atbilst [...] % klientu) tiek īstenots ar dažādu kurjerpasta pakalpojumiem, kur Sernam nekonkurē ar to pārvadātāju piedāvājumu, kam nav kurjerpasta pārvadājumu. Tādā veidā [...] % klientu veidotā apgrozījumu veido:

—

[...] % kurjerpasta pakalpojumu,

| — | [...] % pārvadājumu pakalpojumu un |
| --- | --- |

—

[...] % pārvadājumu pakalpojumu un

| — | [...] % nomas pakalpojumu. |
| --- | --- |

—

[...] % nomas pakalpojumu.

| (98) | Atlikušos [...] % no Sernam apgrozījuma veido klienti, kas neizmanto kurjerpasta pakalpojumus. |
| --- | --- |

(98)

Atlikušos [...] % no Sernam apgrozījuma veido klienti, kas neizmanto kurjerpasta pakalpojumus.

4.14.   No autoceļa uz dzelzceļu (Train Bloc Express)

| (99) | TBE koncepcija: TBE
   (35) ir regulārs vilciens, kas kursē ar palielinātu ātrumu pēc noteikta saraksta ar noteiktu vagonu skaitu, un tas domāts tradicionālo sūtījumu, un īpaši kurjerpasta pārvadājumiem, un iekļaujas pakalpojumu projektā, kas vienlaicīgi piedāvā: kvalitāti, uzticamību, drošību, ātrumu (160 km/h uz klasiskajām līnijām, 200 km/h uz TGV līnijām) un ļauj vēlu saņemšanu (līdz ar to labāku šķirošanu). |
| --- | --- |

(99)

TBE koncepcija: TBE
   (35) ir regulārs vilciens, kas kursē ar palielinātu ātrumu pēc noteikta saraksta ar noteiktu vagonu skaitu, un tas domāts tradicionālo sūtījumu, un īpaši kurjerpasta pārvadājumiem, un iekļaujas pakalpojumu projektā, kas vienlaicīgi piedāvā: kvalitāti, uzticamību, drošību, ātrumu (160 km/h uz klasiskajām līnijām, 200 km/h uz TGV līnijām) un ļauj vēlu saņemšanu (līdz ar to labāku šķirošanu).

| (100) | Saskaņā ar Francijas iestādēm “šo pakalpojumu piedāvājuma specifika ir saistīta ar dzelzceļa transporta veidu (TBE tiek uzraudzīti tikpat stingri, kā TGV, pat ja tie nekursē pat TGV līnijām). TBE iekļaujas ilgstošas attīstības politikā (tas papildina smago svaru pārvadājumus tirgus nozarē – kurjerpasta pārvadājumos -, kur 12 tonnu kravas automašīnas šobrīd kursē ar ātrumu 110 km/h, kas tuvākajā nākotnē tiks pārskatīts Eiropas likumdošanā (36)). Turklāt tas pilnībā iekļaujas Baltās Grāmatas Transporta politikas orientācijā līdz 2010. gadam un nacionālo dzelzceļa tīklu savienotas darbības shēmā. Lai pakāpeniski pārietu no sūtījumiem uz eksprespārvadājumiem, Sernam izvēlējās tieši TBE tehnoloģiju”. |
| --- | --- |

(100)

Saskaņā ar Francijas iestādēm “šo pakalpojumu piedāvājuma specifika ir saistīta ar dzelzceļa transporta veidu (TBE tiek uzraudzīti tikpat stingri, kā TGV, pat ja tie nekursē pat TGV līnijām). TBE iekļaujas ilgstošas attīstības politikā (tas papildina smago svaru pārvadājumus tirgus nozarē – kurjerpasta pārvadājumos -, kur 12 tonnu kravas automašīnas šobrīd kursē ar ātrumu 110 km/h, kas tuvākajā nākotnē tiks pārskatīts Eiropas likumdošanā (36)). Turklāt tas pilnībā iekļaujas Baltās Grāmatas Transporta politikas orientācijā līdz 2010. gadam un nacionālo dzelzceļa tīklu savienotas darbības shēmā. Lai pakāpeniski pārietu no sūtījumiem uz eksprespārvadājumiem, Sernam izvēlējās tieši TBE tehnoloģiju”.

| (101) | Saskaņā ar Francijas iestāžu ziņām viens TBE vagons var pārvadāt aptuveni 100m3 preču. 1500 m3, ko TBE 2002. gadā pārvadāja vienā dienā, atbilst aptuveni 30 kravas automašīnām dienā. 2006. gadā tas atbildīs 120 kravas automašīnām dienā jeb 6000 m3, ko Sernam plāno pārvadāt ik dienas ar TBE, tādā veidā palīdzot mazināt sastrēgumus uz ceļiem un saudzēt vidi. |
| --- | --- |

(101)

Saskaņā ar Francijas iestāžu ziņām viens TBE vagons var pārvadāt aptuveni 100m3 preču. 1500 m3, ko TBE 2002. gadā pārvadāja vienā dienā, atbilst aptuveni 30 kravas automašīnām dienā. 2006. gadā tas atbildīs 120 kravas automašīnām dienā jeb 6000 m3, ko Sernam plāno pārvadāt ik dienas ar TBE, tādā veidā palīdzot mazināt sastrēgumus uz ceļiem un saudzēt vidi.

| (102) | TBE konkurētspēja: divi TBE vilcieni, kas katru nakti kursē starp Parīzi un Oranžu, no vienas puses, un Parīzi, Bordo un Tulūzu, no otras puses, kursē ar ātrumu 160 km/h, pat 200 km/h pa liela ātruma līnijām, kas atrodas starp šīm pilsētām, nodrošinot kurjerpasta pārvadājumu konkurētspēju. |
| --- | --- |

(102)

TBE konkurētspēja: divi TBE vilcieni, kas katru nakti kursē starp Parīzi un Oranžu, no vienas puses, un Parīzi, Bordo un Tulūzu, no otras puses, kursē ar ātrumu 160 km/h, pat 200 km/h pa liela ātruma līnijām, kas atrodas starp šīm pilsētām, nodrošinot kurjerpasta pārvadājumu konkurētspēju.

| (103) | Saskaņā ar Francijas iestādēm kurjerpasta pārvadājumi šobrīd attīstās garās distancēs, izmantojot piemērotus ātrgaitas transportlīdzekļus. Tādēļ TBE ir viena no iespējām, kas ļauj Sernam atbrīvoties no pārvadājumiem pa ceļiem. Sernam satiksmē, ko tieši apkalpo TBE, jau šobrīd ir [...] M€ apgrozījuma (salīdzinot ar [...] M€ komplektēšanas (103) apgrozījuma). Sernam transporta plāns ir tehniski organizēts ap TBE, un tādēļ nav šķirams no šīs tehnikas (36). |
| --- | --- |

(103)

Saskaņā ar Francijas iestādēm kurjerpasta pārvadājumi šobrīd attīstās garās distancēs, izmantojot piemērotus ātrgaitas transportlīdzekļus. Tādēļ TBE ir viena no iespējām, kas ļauj Sernam atbrīvoties no pārvadājumiem pa ceļiem. Sernam satiksmē, ko tieši apkalpo TBE, jau šobrīd ir [...] M€ apgrozījuma (salīdzinot ar [...] M€ komplektēšanas (103) apgrozījuma). Sernam transporta plāns ir tehniski organizēts ap TBE, un tādēļ nav šķirams no šīs tehnikas (36).

| (104) | Saskaņā ar Francijas iestādēm “kravu pārvadāšanai kurjerpasta pārvadājumu uzņēmumi izmanto vieglo autotransportu (12 t). Ziemeļu-Dienvidu garajās distancēs Sernam izmanto vilcējspēka izmaksu ziņā dārgāku dzelzceļa risinājumu (tātad, nekropļojot konkurenci). Tomēr šīs vilcējspēka izmaksas kompensē citi transporta plāna uzlabojumi (vēlīna pieņemšana, līdz ar to labāka komplektēšana), kam pievienojas pakalpojumu priekšrocības (ātrums, uzticamība, drošība, vides aizsardzība (36)).” |
| --- | --- |

(104)

Saskaņā ar Francijas iestādēm “kravu pārvadāšanai kurjerpasta pārvadājumu uzņēmumi izmanto vieglo autotransportu (12 t). Ziemeļu-Dienvidu garajās distancēs Sernam izmanto vilcējspēka izmaksu ziņā dārgāku dzelzceļa risinājumu (tātad, nekropļojot konkurenci). Tomēr šīs vilcējspēka izmaksas kompensē citi transporta plāna uzlabojumi (vēlīna pieņemšana, līdz ar to labāka komplektēšana), kam pievienojas pakalpojumu priekšrocības (ātrums, uzticamība, drošība, vides aizsardzība (36)).”

| (105) | TBE ir jau noslogots: saskaņā ar Francijas iestādēm dažādu TBE, kas darbojas Francijā, jauda jau ir noslogota, un Sernam izskata iespēju izmantot citus TBE. Patiesībā, lai spētu nodrošināt iepriekš minēto dzelzceļa sakaru augošās prasības, 2005. gada Sernam cer pārcelt četras jauktās aģentūras uz iekārtām, kas ir labi savienotas ar dzelzceļa plānu un var uzņemt divreiz lielāku skaitu TBE nekā pašlaik (37). Turklāt Sernam jau ir uzsācis sarunas, lai 2005. gada 1. janvārīSNCF varētu tam nodrošināt ieteikto papildu jaudu. |
| --- | --- |

(105)

TBE ir jau noslogots: saskaņā ar Francijas iestādēm dažādu TBE, kas darbojas Francijā, jauda jau ir noslogota, un Sernam izskata iespēju izmantot citus TBE. Patiesībā, lai spētu nodrošināt iepriekš minēto dzelzceļa sakaru augošās prasības, 2005. gada Sernam cer pārcelt četras jauktās aģentūras uz iekārtām, kas ir labi savienotas ar dzelzceļa plānu un var uzņemt divreiz lielāku skaitu TBE nekā pašlaik (37). Turklāt Sernam jau ir uzsācis sarunas, lai 2005. gada 1. janvārīSNCF varētu tam nodrošināt ieteikto papildu jaudu.

| (106) | Turklāt attiecībā uz Sernam multimodālo sistēmu (proti, četru multimodālo centru (Parīze-Ševalerē, Bordo, Tulūza, Oranža) četru darbības pārskatu apvienošanu), Francijas iestādes norāda, centru rādītāji tika plānoti 2004. līdz 2010. gadam pakāpeniskā pārvadājumu aizvietošanas ar kurjerpasta pārvadājumiem stratēģijā, it īpaši garo distanču (nacionālo Ziemeļu-Dienvidu) pārvadājumos. |
| --- | --- |

(106)

Turklāt attiecībā uz Sernam multimodālo sistēmu (proti, četru multimodālo centru (Parīze-Ševalerē, Bordo, Tulūza, Oranža) četru darbības pārskatu apvienošanu), Francijas iestādes norāda, centru rādītāji tika plānoti 2004. līdz 2010. gadam pakāpeniskā pārvadājumu aizvietošanas ar kurjerpasta pārvadājumiem stratēģijā, it īpaši garo distanču (nacionālo Ziemeļu-Dienvidu) pārvadājumos.

| (107) | Pakāpeniska pārvadājumu aizvietošana ar kurjerpasta pārvadājumiem dzelzceļa sakaros (kam palīdz ar likumu noteiktie sodi kravas mašīnām garajās distancēs, samazinot lielāko braukšanas ātrumu) laikā no 2005.–2010. gadam secīgos posmos padara iespējamu multimodālās sistēmas rezultātu palielināšanu. Tā kā multimodālie centri ir izveidoti, lai strādātu ar kurjerpastu, šī aizvietošana notiek ar pastāvīgām izmaksām, bet pārvadājumu vērtība palielinās. |
| --- | --- |

(107)

Pakāpeniska pārvadājumu aizvietošana ar kurjerpasta pārvadājumiem dzelzceļa sakaros (kam palīdz ar likumu noteiktie sodi kravas mašīnām garajās distancēs, samazinot lielāko braukšanas ātrumu) laikā no 2005.–2010. gadam secīgos posmos padara iespējamu multimodālās sistēmas rezultātu palielināšanu. Tā kā multimodālie centri ir izveidoti, lai strādātu ar kurjerpastu, šī aizvietošana notiek ar pastāvīgām izmaksām, bet pārvadājumu vērtība palielinās.

| (108) | Jāatzīmē, ka 2007. gadā pēc jauna [...] centra izveides un jaunas vilcienu sistēmas, kas izstrādāta, sadarbībā ar SNCF, izveides, kuras attīstības noteiktās izmaksas tiks atmaksātas 2007. gadā, centru rādītāju attīstība ir (mazliet) palēninājusies. |
| --- | --- |

(108)

Jāatzīmē, ka 2007. gadā pēc jauna [...] centra izveides un jaunas vilcienu sistēmas, kas izstrādāta, sadarbībā ar SNCF, izveides, kuras attīstības noteiktās izmaksas tiks atmaksātas 2007. gadā, centru rādītāju attīstība ir (mazliet) palēninājusies.

| (109) | Multimodālās sistēmas darbības pārskats laikā no 2003. līdz 2010. gadam ir šāds: | 2003. | 2004. | 2005. | 2006. | 2007. | 2008. | 2009. | 2010. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| KOPĒJAIS APGROZĪJUMS | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| tostarp partneru ieguldījums | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| KOPĒJIE ĀRĒJIE DARBA APAKŠLĪGUMI | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| KOPĒJIE IEKŠĒJIE DARBA APAKŠLĪGUMI | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| BRUTO PEĻŅA | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| DARBĪBAS IZMAKSAS | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| NETO PEĻŅA | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| KOPĒJĀS UN ADMINISTRĀCIJAS IZMAKSAS | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| DARBĪBAS RĀDĪTĀJI | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |

(109)

Multimodālās sistēmas darbības pārskats laikā no 2003. līdz 2010. gadam ir šāds:

2003.

2004.

2005.

2006.

2007.

2008.

2009.

2010.

KOPĒJAIS APGROZĪJUMS

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

tostarp partneru ieguldījums

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

KOPĒJIE ĀRĒJIE DARBA APAKŠLĪGUMI

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

KOPĒJIE IEKŠĒJIE DARBA APAKŠLĪGUMI

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

BRUTO PEĻŅA

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

DARBĪBAS IZMAKSAS

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

NETO PEĻŅA

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

KOPĒJĀS UN ADMINISTRĀCIJAS IZMAKSAS

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

DARBĪBAS RĀDĪTĀJI

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| (110) | Šī tabula rāda pastāvīgu attīstību ar apgrozījumu, kam septiņu gadu laikā vajadzētu aptuveni dubultoties, un darbības rādītājiem, kam septiņu gadu laikā vajadzētu aptuveni trīskāršoties. |
| --- | --- |

(110)

Šī tabula rāda pastāvīgu attīstību ar apgrozījumu, kam septiņu gadu laikā vajadzētu aptuveni dubultoties, un darbības rādītājiem, kam septiņu gadu laikā vajadzētu aptuveni trīskāršoties.

| (111) | Nacionālā un starptautiskā TBE partneri: vidējā termiņā šī sistēma šķiet pievilcīga arī citiem uzņēmumiem, kas darbojas pārvadājumu nozarē. |
| --- | --- |

(111)

Nacionālā un starptautiskā TBE partneri: vidējā termiņā šī sistēma šķiet pievilcīga arī citiem uzņēmumiem, kas darbojas pārvadājumu nozarē.

| (112) | Saskaņā ar Francijas iestādēm, “Lai pēc iespējas ātrāk īstenotu tehnisko sadarbību, kas nepieciešama tā atveseļošanai, Sernam šobrīd meklē citus partnerus. Būtībā šī tehniskā sadarbība ļauj Sernam izmantot partnera telpas, dalīt to mainīgās izmaksas un saglabāt tajās vienīgi savu tirdzniecības grupu. Piesliešanās mērķis vidējā laika posmā ir nodrošināt uzņēmuma attīstības pastāvību (un it īpaši TBE transporta) un īsā laikā paātrināt uzņēmējdarbības plāna mērķu sasniegšanu (piemēram, tehnisko sadarbību)”. |
| --- | --- |

(112)

Saskaņā ar Francijas iestādēm, “Lai pēc iespējas ātrāk īstenotu tehnisko sadarbību, kas nepieciešama tā atveseļošanai, Sernam šobrīd meklē citus partnerus. Būtībā šī tehniskā sadarbība ļauj Sernam izmantot partnera telpas, dalīt to mainīgās izmaksas un saglabāt tajās vienīgi savu tirdzniecības grupu. Piesliešanās mērķis vidējā laika posmā ir nodrošināt uzņēmuma attīstības pastāvību (un it īpaši TBE transporta) un īsā laikā paātrināt uzņēmējdarbības plāna mērķu sasniegšanu (piemēram, tehnisko sadarbību)”.

| (113) | “Partnerattiecības būtībā ir nepieciešamas, lai uzlabotu TBE transportu, kas, ņemot vērā kurjerpasta pārvadājumu prasības uzticamības, drošības, ātruma un vides savienojamības jomā, ir Sernam nākotnes transports. Turklāt ir acīmredzams, ka dzelzceļa kurjerpasta pārvadājumu transports kļūst arvien konkurētspējīgāks, palielinoties pārvadājumu attālumiem (vēl jo nozīmīgākas kļūst ar ātrumu saistītās priekšrocības)”. |
| --- | --- |

(113)

“Partnerattiecības būtībā ir nepieciešamas, lai uzlabotu TBE transportu, kas, ņemot vērā kurjerpasta pārvadājumu prasības uzticamības, drošības, ātruma un vides savienojamības jomā, ir Sernam nākotnes transports. Turklāt ir acīmredzams, ka dzelzceļa kurjerpasta pārvadājumu transports kļūst arvien konkurētspējīgāks, palielinoties pārvadājumu attālumiem (vēl jo nozīmīgākas kļūst ar ātrumu saistītās priekšrocības)”.

| (114) | “Šajos apstākļos TBE transports var attīstīties starptautiskos un pārrobežu sakaros. Tādēļ piesliešanās starptautiska izmēra partnerim ir obligāts nosacījums, lai attīstītu visas TBE iespējas. Šobrīd kurjerpasta pārvadājumu tirgū dominē uzņēmēji ar starptautisku piedāvājumu. Tādēļ, sekojot Sernam kurjerpasta pārvadājumu stratēģijai, šī piesliešanās ir nepieciešama”. |
| --- | --- |

(114)

“Šajos apstākļos TBE transports var attīstīties starptautiskos un pārrobežu sakaros. Tādēļ piesliešanās starptautiska izmēra partnerim ir obligāts nosacījums, lai attīstītu visas TBE iespējas. Šobrīd kurjerpasta pārvadājumu tirgū dominē uzņēmēji ar starptautisku piedāvājumu. Tādēļ, sekojot Sernam kurjerpasta pārvadājumu stratēģijai, šī piesliešanās ir nepieciešama”.

| (115) | “Francijas iestādes apliecina, ka to stratēģijā joprojām ietilpst Sernam interesēs meklēt tā piesliešanās iespēju partnerim”. |
| --- | --- |

(115)

“Francijas iestādes apliecina, ka to stratēģijā joprojām ietilpst Sernam interesēs meklēt tā piesliešanās iespēju partnerim”.

| (116) | Turklāt līdz 2005. gadam Geodis, kura kurjerpasta pārvadājumu un sūtījumu plāni attiecas tikai uz ceļiem, plāno izmantot TBE tehniku garajās distancēs ar Sernam starpniecību. Citi kurjerpasta pārvadātāji, piemēram, TAT Express, arī ir izrādījuši interesi Sernam par šo tehniku. |
| --- | --- |

(116)

Turklāt līdz 2005. gadam Geodis, kura kurjerpasta pārvadājumu un sūtījumu plāni attiecas tikai uz ceļiem, plāno izmantot TBE tehniku garajās distancēs ar Sernam starpniecību. Citi kurjerpasta pārvadātāji, piemēram, TAT Express, arī ir izrādījuši interesi Sernam par šo tehniku.

| (117) | Izvairīties no Sernam monopola: jāatgādina, ka Sernam ir dzelzceļa pārvadājumu, izmantojot TBE koncepciju, aizsācējs Francijā, zinot, ka saskaņā ar Francijas iestādēm, tas ir vienīgais uzņēmums, kas attīsta jaunu dzelzceļa pārvadājumu koncepciju. Tomēr saskaņā ar Francijas iestādēm, (38)“Sernam nav TBE monopola, jo jebkurš uzņēmējs var lūgt Fret SNCF līdzīgu pakalpojumu. Tomēr līdz šim neviens Sernam konkurents nav formulējis skaidru lūgumu Fret SNCF. Turklāt Fret SNCF apstiprina, ka ar tādiem pašiem nosacījumiem tas ir gatavs sniegt līdzīgu pakalpojumu jebkuram uzņēmējam, kas to lūgtu. Sernam ir labvēlīgi atbildējis uz kāda uzņēmēja tehniskas sadarbības lūgumiem, kurš vēlējās pārbaudīt TBE piemērotību un efektivitāti.” |
| --- | --- |

(117)

Izvairīties no Sernam monopola: jāatgādina, ka Sernam ir dzelzceļa pārvadājumu, izmantojot TBE koncepciju, aizsācējs Francijā, zinot, ka saskaņā ar Francijas iestādēm, tas ir vienīgais uzņēmums, kas attīsta jaunu dzelzceļa pārvadājumu koncepciju. Tomēr saskaņā ar Francijas iestādēm, (38)“Sernam nav TBE monopola, jo jebkurš uzņēmējs var lūgt Fret SNCF līdzīgu pakalpojumu. Tomēr līdz šim neviens Sernam konkurents nav formulējis skaidru lūgumu Fret SNCF. Turklāt Fret SNCF apstiprina, ka ar tādiem pašiem nosacījumiem tas ir gatavs sniegt līdzīgu pakalpojumu jebkuram uzņēmējam, kas to lūgtu. Sernam ir labvēlīgi atbildējis uz kāda uzņēmēja tehniskas sadarbības lūgumiem, kurš vēlējās pārbaudīt TBE piemērotību un efektivitāti.”

4.15   SNCF preses, bagāžas un iekārtu līgumu iesaistīšana konkurencē

| (118) | Kā norādīts 2002. gada 17. jūnija atskaitē, Francijas iestādes un SNCF ir ievērojušas visus pienākumus, kas tos saistīja. Francijas iestādes ir precizējušas, ka tās ir atvērušas konkurencei līgumus, kā to bija apņēmušās 2000. gada 4. decembra un 2001. gada 10. aprīļa vēstulēs. Lai atbilstu 77. punktam lēmumā par procedūras uzsākšanu, Francijas iestādes turpmāk labo līgumu konkurences iesaistīšanās datumus un līgumu apjomus Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī. |
| --- | --- |

(118)

Kā norādīts 2002. gada 17. jūnija atskaitē, Francijas iestādes un SNCF ir ievērojušas visus pienākumus, kas tos saistīja. Francijas iestādes ir precizējušas, ka tās ir atvērušas konkurencei līgumus, kā to bija apņēmušās 2000. gada 4. decembra un 2001. gada 10. aprīļa vēstulēs. Lai atbilstu 77. punktam lēmumā par procedūras uzsākšanu, Francijas iestādes turpmāk labo līgumu konkurences iesaistīšanās datumus un līgumu apjomus Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī.

| (119) | Sernam nodrošinātie pakalpojumi attiecas uz:






  — | sūtījumu pārvadājumiem starp šķirošanas centriem, |
| --- | --- | --- |

(119)

Sernam nodrošinātie pakalpojumi attiecas uz:

—

sūtījumu pārvadājumiem starp šķirošanas centriem,

| — | lielo līniju direkcijas tirdzniecības dokumentu pārvadājumiem, |
| --- | --- |

—

lielo līniju direkcijas tirdzniecības dokumentu pārvadājumiem,

| — | lielo līniju biļešu automātu pārvadājumiem, |
| --- | --- |

—

lielo līniju biļešu automātu pārvadājumiem,

| — | iekārtu pārvadājumiem uz iekārtu, infrastruktūras un iepirkumu direkcijas rēķina, |
| --- | --- |

—

iekārtu pārvadājumiem uz iekārtu, infrastruktūras un iepirkumu direkcijas rēķina,

| — | ikdienas preses un periodisko izdevumu pārvadājumiem, |
| --- | --- |

—

ikdienas preses un periodisko izdevumu pārvadājumiem,

| — | bagāžas pārvadājumiem. |
| --- | --- |

—

bagāžas pārvadājumiem.

| (120) | Pirmajiem četriem pakalpojumiem: Komisija tika informēta par attiecīgo līgumu atjaunošanu. Tas tika veikts, stingri ievērojot Komisijas uzliktās saistības par atvērtību konkurencei (uzaicinājums uz konkursu). |
| --- | --- |

(120)

Pirmajiem četriem pakalpojumiem: Komisija tika informēta par attiecīgo līgumu atjaunošanu. Tas tika veikts, stingri ievērojot Komisijas uzliktās saistības par atvērtību konkurencei (uzaicinājums uz konkursu).

| (121) | Lai ievērotu šīs saistības, SNCF2001. gada 20. jūnija vēstulē 2002. gada 31. janvārī lūdza Sernam slēgt šādus līgumus:






  — | Transporta līgumu starp Sernam un SNCF (Iekārtu direkcija), |
| --- | --- | --- |

(121)

Lai ievērotu šīs saistības, SNCF2001. gada 20. jūnija vēstulē 2002. gada 31. janvārī lūdza Sernam slēgt šādus līgumus:

—

Transporta līgumu starp Sernam un SNCF (Iekārtu direkcija),

| — | Transporta līgumu starp Sernam un SNCF (Infrastruktūras direkcija), |
| --- | --- |

—

Transporta līgumu starp Sernam un SNCF (Infrastruktūras direkcija),

| — | Transporta līgumu starp Sernam un SNCF (Iepirkumu direkcija), |
| --- | --- |

—

Transporta līgumu starp Sernam un SNCF (Iepirkumu direkcija),

| — | Lielo līniju direkcijas tirdzniecības dokumentu pārvadājumu līgumu starp Sernam un SNCF, |
| --- | --- |

—

Lielo līniju direkcijas tirdzniecības dokumentu pārvadājumu līgumu starp Sernam un SNCF,

| — | Sūtījumu pārvadājumu līgumu starp Sernam un SNCF, |
| --- | --- |

—

Sūtījumu pārvadājumu līgumu starp Sernam un SNCF,

| — | Dažādu pārvadājumu līgumu starp Sernam un SNCF. |
| --- | --- |

—

Dažādu pārvadājumu līgumu starp Sernam un SNCF.

| (122) | Līgums starp Sernam un SNCF par biļešu automātu pārvadājumiem netika minēts šajā vēstulē, jo, tā kā tas tika parakstīts vēlāk, SNCF pēc Komisijas ieteikuma noteica tam termiņu 2002. gada 31. janvārī. |
| --- | --- |

(122)

Līgums starp Sernam un SNCF par biļešu automātu pārvadājumiem netika minēts šajā vēstulē, jo, tā kā tas tika parakstīts vēlāk, SNCF pēc Komisijas ieteikuma noteica tam termiņu 2002. gada 31. janvārī.

| (123) | 2001. gada 20. jūlijā iepriekš minēto līgumu ziņojumi par iesaistīšanos konkurencē tika publicēti Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī, nosakot 2001. gada 31. augustu kā beigu termiņu pretendentu atbildēm. |
| --- | --- |

(123)

2001. gada 20. jūlijā iepriekš minēto līgumu ziņojumi par iesaistīšanos konkurencē tika publicēti Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī, nosakot 2001. gada 31. augustu kā beigu termiņu pretendentu atbildēm.

| (124) | Attīstība pēc 2001. gada jūlija: pēc ziņojuma publikācijas pieteicās divi kandidāti: Sernam un TCS. SNCF Iepirkumu direkcija nepieņēma TCS kandidatūru, jo tā atbilda SNCF prasībām tikai daļēji un, galvenais, nespēja strādāt ar svarīgiem liela svara sūtījumiem. Ņemot vērā jaunu pieņemamu kandidatūru trūkumu, SNCF2001. gada 10. oktobra vēstulē lūdza Sernam uzskatīt par nederīgu savu iepriekšējo 2001. gada 20. jūnija sūtījumu un pagarināt līgumu darbību līdz 2002. gada 31. oktobrim. |
| --- | --- |

(124)

Attīstība pēc 2001. gada jūlija: pēc ziņojuma publikācijas pieteicās divi kandidāti: Sernam un TCS. SNCF Iepirkumu direkcija nepieņēma TCS kandidatūru, jo tā atbilda SNCF prasībām tikai daļēji un, galvenais, nespēja strādāt ar svarīgiem liela svara sūtījumiem. Ņemot vērā jaunu pieņemamu kandidatūru trūkumu, SNCF2001. gada 10. oktobra vēstulē lūdza Sernam uzskatīt par nederīgu savu iepriekšējo 2001. gada 20. jūnija sūtījumu un pagarināt līgumu darbību līdz 2002. gada 31. oktobrim.

| (125) | Savā 2001. gada 19. oktobra vēstulē Sernam piekrita pagarināt līgumus līdz 2002. gada 31. oktobrim. Iepirkumu direkcija 2002. gada 31. janvāra vēstulē pagarināja līgumus līdz 2002. gada 31. oktobrim. |
| --- | --- |

(125)

Savā 2001. gada 19. oktobra vēstulē Sernam piekrita pagarināt līgumus līdz 2002. gada 31. oktobrim. Iepirkumu direkcija 2002. gada 31. janvāra vēstulē pagarināja līgumus līdz 2002. gada 31. oktobrim.

| (126) | Attīstība 2002. gadā: 2002. gada sākumā konkursa kārtībā tika uzsākta kandidātu uzaicināšanas procedūra, kas līdz 2002. gada 31. oktobrim ļautu slēgt šādus darījumus:






  — | Transporta līgumu starp Sernam un SNCF (Iekārtu direkcija), |
| --- | --- | --- |

(126)

Attīstība 2002. gadā: 2002. gada sākumā konkursa kārtībā tika uzsākta kandidātu uzaicināšanas procedūra, kas līdz 2002. gada 31. oktobrim ļautu slēgt šādus darījumus:

—

Transporta līgumu starp Sernam un SNCF (Iekārtu direkcija),

| — | Transporta līgumu starp Sernam un SNCF (Infrastruktūras direkcija), |
| --- | --- |

—

Transporta līgumu starp Sernam un SNCF (Infrastruktūras direkcija),

| — | Transporta līgumu starp Sernam un SNCF (Iepirkumu direkcija), |
| --- | --- |

—

Transporta līgumu starp Sernam un SNCF (Iepirkumu direkcija),

| — | Lielo līniju direkcijas tirdzniecības dokumentu pārvadājumu līgumu starp Sernam un SNCF, |
| --- | --- |

—

Lielo līniju direkcijas tirdzniecības dokumentu pārvadājumu līgumu starp Sernam un SNCF,

| — | Biļešu automātu pārvadājumu līgumu starp Sernam un SNCF, |
| --- | --- |

—

Biļešu automātu pārvadājumu līgumu starp Sernam un SNCF,

| — | Sūtījumu pārvadājumu līgumu starp Sernam un SNCF, |
| --- | --- |

—

Sūtījumu pārvadājumu līgumu starp Sernam un SNCF,

| — | Dažādu pārvadājumu līgumu starp Sernam un SNCF. |
| --- | --- |

—

Dažādu pārvadājumu līgumu starp Sernam un SNCF.

| (127) | Ņemot vērā 2001. gada pirmo deviņu mēnešu datus un piešķiršanas nosacījumus, uzaicinot kandidātus, tika precizēts pārvadājamo preču plūsmas raksturojums, kandidātu atlases kritēriji, veikto darījumu paredzamais apjoms. |
| --- | --- |

(127)

Ņemot vērā 2001. gada pirmo deviņu mēnešu datus un piešķiršanas nosacījumus, uzaicinot kandidātus, tika precizēts pārvadājamo preču plūsmas raksturojums, kandidātu atlases kritēriji, veikto darījumu paredzamais apjoms.

| (128) | Lai ņemtu vērā satiksmes veida specifiku, sinerģiju, kas pastāv starp dažiem tirgiem, un neliela apjoma, saskaldītu tirgu interesi tikt apvienotiem ar industriāla rakstura lielāka apjoma pārvadājumiem, lai varētu izmantot konkurētspējīgu piedāvājumu, viss tirgus tika sadalīts četrās daļās, katrā no tām bija jānotiek atsevišķam konkursam. |
| --- | --- |

(128)

Lai ņemtu vērā satiksmes veida specifiku, sinerģiju, kas pastāv starp dažiem tirgiem, un neliela apjoma, saskaldītu tirgu interesi tikt apvienotiem ar industriāla rakstura lielāka apjoma pārvadājumiem, lai varētu izmantot konkurētspējīgu piedāvājumu, viss tirgus tika sadalīts četrās daļās, katrā no tām bija jānotiek atsevišķam konkursam.

| (129) | Tādā veidā katrā tirgū ietilpa gan sūtījumu, gan kurjerpasta pārvadājumu, gan nomas pakalpojumi, un katram kandidātam bija jāspēj piedāvāt katrā no tirgiem visu šo pakalpojumu izpildi. |
| --- | --- |

(129)

Tādā veidā katrā tirgū ietilpa gan sūtījumu, gan kurjerpasta pārvadājumu, gan nomas pakalpojumi, un katram kandidātam bija jāspēj piedāvāt katrā no tirgiem visu šo pakalpojumu izpildi.

| (130) | Saistībā ar šo procedūru 2002. gada 18. februārīEiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī tika publicēts jauns periodisks informatīvs paziņojums (API) attiecībā uz visiem līgumiem, kā arī konsultatīvs paziņojums par katru no šiem četriem līgumiem (daļām):






  — | sūtījumu pārvadājumi starp šķirošanas centriem, |
| --- | --- | --- |

(130)

Saistībā ar šo procedūru 2002. gada 18. februārīEiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī tika publicēts jauns periodisks informatīvs paziņojums (API) attiecībā uz visiem līgumiem, kā arī konsultatīvs paziņojums par katru no šiem četriem līgumiem (daļām):

—

sūtījumu pārvadājumi starp šķirošanas centriem,

| — | lielo līniju tirdzniecības dokumentu pārvadājumi, |
| --- | --- |

—

lielo līniju tirdzniecības dokumentu pārvadājumi,

| — | lielo līniju biļešu automātu pārvadājumi, |
| --- | --- |

—

lielo līniju biļešu automātu pārvadājumi,

| — | iekārtu pārvadājumi (iepirkumu, iekārtu, pārvadājumi infrastruktūras direkcijām un dažādi pārvadājumi). |
| --- | --- |

—

iekārtu pārvadājumi (iepirkumu, iekārtu, pārvadājumi infrastruktūras direkcijām un dažādi pārvadājumi).

| (131) | Atbildes beigu datums bija noteikts 2002. gada 27. marts. Šajā datumā bija iesniegti trīs pieteikumi:






  — | Sernam: uz visām daļām, |
| --- | --- | --- |

(131)

Atbildes beigu datums bija noteikts 2002. gada 27. marts. Šajā datumā bija iesniegti trīs pieteikumi:

—

Sernam: uz visām daļām,

| — | TCS: uz visām daļām, |
| --- | --- |

—

TCS: uz visām daļām,

| — | Chronopost: tikai uz daļu Nr. 1. |
| --- | --- |

—

Chronopost: tikai uz daļu Nr. 1.

| (132) | TCS pieteicās uz visām daļām, taču tā apgrozījums, kas bija mazāks par 100 miljoniem euro, neļāva tam pieteikties uz ceturto daļu. Turklāt būdams speciālists mazu sūtījumu pārvadājumos, tas neatbilda smago sūtījumu pārvadājumu un nomas prasībām, kas paredzētas otrajā un trešajā daļā. Tādēļ TCS varēja tikt pieņemts tikai pirmajā - korespondences - daļā. |
| --- | --- |

(132)

TCS pieteicās uz visām daļām, taču tā apgrozījums, kas bija mazāks par 100 miljoniem euro, neļāva tam pieteikties uz ceturto daļu. Turklāt būdams speciālists mazu sūtījumu pārvadājumos, tas neatbilda smago sūtījumu pārvadājumu un nomas prasībām, kas paredzētas otrajā un trešajā daļā. Tādēļ TCS varēja tikt pieņemts tikai pirmajā - korespondences - daļā.

| (133) | Chronopost izteica vēlmi piedalīties tikai pirmajā - korespondences - daļā. |
| --- | --- |

(133)

Chronopost izteica vēlmi piedalīties tikai pirmajā - korespondences - daļā.

| (134) | Sernam bija vienīgais, kas pretendēja uz visām daļām un atbilda prasībām, lai piedalītos visās četrās aptaujās. |
| --- | --- |

(134)

Sernam bija vienīgais, kas pretendēja uz visām daļām un atbilda prasībām, lai piedalītos visās četrās aptaujās.

| (135) | Konkursa rezultātā 2002. gada 31. jūlijā pirmā daļa tika piešķirta uzņēmumam TCS, kas atrodas ārpus SNCF, pakalpojumi bija jāsāk sniegt 2002. gada 4. novembrī. Šis darījums tika novērtēts 4,5 M€ un noslēgts uz trim gadiem. |
| --- | --- |

(135)

Konkursa rezultātā 2002. gada 31. jūlijā pirmā daļa tika piešķirta uzņēmumam TCS, kas atrodas ārpus SNCF, pakalpojumi bija jāsāk sniegt 2002. gada 4. novembrī. Šis darījums tika novērtēts 4,5 M€ un noslēgts uz trim gadiem.

| (136) | Lielo līniju direkcijas tirdzniecības dokumentu pārvadājumu līgums par pakalpojumu uzsākšanu 2003. gada 1. janvārī ar Sernam tika noslēgts 2002. gada 26. decembrī, 2,12 M€ apmērā uz diviem noteiktiem gadiem plus vienu atjaunojamu gadu, tātad lielākais uz trim gadiem. |
| --- | --- |

(136)

Lielo līniju direkcijas tirdzniecības dokumentu pārvadājumu līgums par pakalpojumu uzsākšanu 2003. gada 1. janvārī ar Sernam tika noslēgts 2002. gada 26. decembrī, 2,12 M€ apmērā uz diviem noteiktiem gadiem plus vienu atjaunojamu gadu, tātad lielākais uz trim gadiem.

| (137) | Lielo līniju direkcijas biļešu automātu pārvadājumu līgums par pakalpojumu uzsākšanu 2003. gada 1. janvārī ar Sernam tika noslēgts 2002. gada 26. decembrī, 1,57 M€ apmērā uz diviem noteiktiem gadiem plus vienu atjaunojamu gadu, tātad lielākais uz trim gadiem. |
| --- | --- |

(137)

Lielo līniju direkcijas biļešu automātu pārvadājumu līgums par pakalpojumu uzsākšanu 2003. gada 1. janvārī ar Sernam tika noslēgts 2002. gada 26. decembrī, 1,57 M€ apmērā uz diviem noteiktiem gadiem plus vienu atjaunojamu gadu, tātad lielākais uz trim gadiem.

| (138) | Iekārtu, infrastruktūras direkcijas, Iepirkumu direkcijas pārvadājumu un dažādu pārvadājumu līgumi par pakalpojumu uzsākšanu 2003. gada 1. februārī ar Sernam tika noslēgti 2003. gada 27. februārī. Sākotnēji darījuma ilgums tika paredzēts lielākais uz četriem gadiem, taču, ņemot vērā kandidātu nepietiekamību, SNCF nolēma ierobežot līgumu darbību uz diviem noteiktiem gadiem, atjaunojamu uz gadu, tātad lielākais uz trim gadiem pirms jauna konkursa rīkošanas. 2002. gada ekonomiskajā situācijā darījums tika novērtēts 36,1 M€ apmērā. |
| --- | --- |

(138)

Iekārtu, infrastruktūras direkcijas, Iepirkumu direkcijas pārvadājumu un dažādu pārvadājumu līgumi par pakalpojumu uzsākšanu 2003. gada 1. februārī ar Sernam tika noslēgti 2003. gada 27. februārī. Sākotnēji darījuma ilgums tika paredzēts lielākais uz četriem gadiem, taču, ņemot vērā kandidātu nepietiekamību, SNCF nolēma ierobežot līgumu darbību uz diviem noteiktiem gadiem, atjaunojamu uz gadu, tātad lielākais uz trim gadiem pirms jauna konkursa rīkošanas. 2002. gada ekonomiskajā situācijā darījums tika novērtēts 36,1 M€ apmērā.

| (139) | Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī2002. gada 8. jūlijā tika publicēts konsultatīvs ziņojums par preses pārvadājumiem. Pieteicās divi kandidāti: BEUGNIET uzņēmums, BOURGEY MONTREUIL filiāle, un Sernam. BEUGNIET uzņēmumam nebija tirgus apmēram piemērotas struktūras, tādēļ par pieņemamu tika uzskatīta tikai Sernam kandidatūra. |
| --- | --- |

(139)

Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī2002. gada 8. jūlijā tika publicēts konsultatīvs ziņojums par preses pārvadājumiem. Pieteicās divi kandidāti: BEUGNIET uzņēmums, BOURGEY MONTREUIL filiāle, un Sernam. BEUGNIET uzņēmumam nebija tirgus apmēram piemērotas struktūras, tādēļ par pieņemamu tika uzskatīta tikai Sernam kandidatūra.

| (140) | Patiesībā preses pārvadājumiem, kas pienākas SNCF, nepieciešama rūpīga organizācija, kurā ietilpst gandrīz visa Francijas teritorija. Šo organizāciju veido pasūtījumu savākšana no iespiedējiem un brošētājiem uz platformām, piegāde 350 izplatītājiem no sadales platformām un ātri pārvadājumi starp savākšanas un sadales platformām. |
| --- | --- |

(140)

Patiesībā preses pārvadājumiem, kas pienākas SNCF, nepieciešama rūpīga organizācija, kurā ietilpst gandrīz visa Francijas teritorija. Šo organizāciju veido pasūtījumu savākšana no iespiedējiem un brošētājiem uz platformām, piegāde 350 izplatītājiem no sadales platformām un ātri pārvadājumi starp savākšanas un sadales platformām.

| (141) | Iesaistot konkurencē preses pārvadājumu tirgu, SNCF mērķis bija iegūt pakalpojuma sniedzēju, kas tam ļautu izmantot savu jau esošo savākšanas un sadales tīklu citiem pārvadājumiem, nevis tādu pakalpojumu sniedzēju, kam nav pašam savas piemērotas struktūras un kam jārada jauna preses pārvadājumu organizācija vai jādarbojas, pamatojoties uz apakšlīgumu. |
| --- | --- |

(141)

Iesaistot konkurencē preses pārvadājumu tirgu, SNCF mērķis bija iegūt pakalpojuma sniedzēju, kas tam ļautu izmantot savu jau esošo savākšanas un sadales tīklu citiem pārvadājumiem, nevis tādu pakalpojumu sniedzēju, kam nav pašam savas piemērotas struktūras un kam jārada jauna preses pārvadājumu organizācija vai jādarbojas, pamatojoties uz apakšlīgumu.

| (142) | Lai pārliecinātos, ka kandidātiem patiešām ir tirgus apjomam piemērota struktūra, tika noteikts, ka to apgrozījumam jābūt daudz lielākam par tirgus apjomu.
  Pirms tirgus ziņojuma publikācijas ar preses pārvadājumiem saistītā tirgus apjoms tika novērtēts aptuveni 29 M€ gadā. Tirgus ziņojumā, lai atspoguļotu šo prasību kandidātu struktūrā, lielākais apgrozījuma apjoms, lai varētu kandidēt, tika noteikts trīsreiz lielāks par tirgus gada apjomu, noapaļojot tas bija 100 M€. |
| --- | --- |

(142)

Lai pārliecinātos, ka kandidātiem patiešām ir tirgus apjomam piemērota struktūra, tika noteikts, ka to apgrozījumam jābūt daudz lielākam par tirgus apjomu.

Pirms tirgus ziņojuma publikācijas ar preses pārvadājumiem saistītā tirgus apjoms tika novērtēts aptuveni 29 M€ gadā. Tirgus ziņojumā, lai atspoguļotu šo prasību kandidātu struktūrā, lielākais apgrozījuma apjoms, lai varētu kandidēt, tika noteikts trīsreiz lielāks par tirgus gada apjomu, noapaļojot tas bija 100 M€.

| (143) | Ar 24 M€ apgrozījumu 2001. gadā BEUGNIET uzņēmums acīmredzami nebija pietiekami liels. |
| --- | --- |

(143)

Ar 24 M€ apgrozījumu 2001. gadā BEUGNIET uzņēmums acīmredzami nebija pietiekami liels.

| (144) | Jauns darījums ar Sernam tika noslēgts 2003. gada 1. februārī. To pašu iemeslu dēļ, kuri attiecās uz iekārtu pārvadājumu tirgu, tā ilgums tika ierobežots uz diviem noteiktiem gadiem ar pagarinājuma iespēju tikai uz gadu, tātad lielākais trim gadiem pirms jauna uzaicinājuma uz konkursu. |
| --- | --- |

(144)

Jauns darījums ar Sernam tika noslēgts 2003. gada 1. februārī. To pašu iemeslu dēļ, kuri attiecās uz iekārtu pārvadājumu tirgu, tā ilgums tika ierobežots uz diviem noteiktiem gadiem ar pagarinājuma iespēju tikai uz gadu, tātad lielākais trim gadiem pirms jauna uzaicinājuma uz konkursu.

| (145) | Atkarībā no 2002. gada tarifiem un saskaņā ar 2002. gada ekonomiskajiem apstākļiem aprēķinātais tirgus apjoms lielākais trīs gadu laikā sasniedz 95,65 M€. |
| --- | --- |

(145)

Atkarībā no 2002. gada tarifiem un saskaņā ar 2002. gada ekonomiskajiem apstākļiem aprēķinātais tirgus apjoms lielākais trīs gadu laikā sasniedz 95,65 M€.

| (146) | Attiecībā uz bagāžas pārvadājumiem ar pavadību: 2002. gada 22. maijāEiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī tika publicēts lielo līniju klientu konsultatīvs ziņojums. Pieteicās četri uzņēmumi, taču par pieņemamu tika nosaukta vienīgi Sernam kandidatūra. Trīs pārējās kandidatūras tika noraidītas. Noraidītas tika: |
| --- | --- |

(146)

Attiecībā uz bagāžas pārvadājumiem ar pavadību: 2002. gada 22. maijāEiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī tika publicēts lielo līniju klientu konsultatīvs ziņojums. Pieteicās četri uzņēmumi, taču par pieņemamu tika nosaukta vienīgi Sernam kandidatūra. Trīs pārējās kandidatūras tika noraidītas. Noraidītas tika:

| (147) | atbilstoši 2002. gada ekonomiskajiem apstākļiem uzņēmums B2S, jo pieteicās tikai uz klientu apkalpošanas centra vadību, lai gan konsultatīvais ziņojums noteica, ka tirgus nav dalāms; |
| --- | --- |

(147)

atbilstoši 2002. gada ekonomiskajiem apstākļiem uzņēmums B2S, jo pieteicās tikai uz klientu apkalpošanas centra vadību, lai gan konsultatīvais ziņojums noteica, ka tirgus nav dalāms;

| (148) | uzņēmums TCS, jo tai nebija tirgus prasībām piemērotu struktūru; |
| --- | --- |

(148)

uzņēmums TCS, jo tai nebija tirgus prasībām piemērotu struktūru;

| (149) | uzņēmums FIXEMER, jo neiesniedza kandidātam prasītos dokumentus. |
| --- | --- |

(149)

uzņēmums FIXEMER, jo neiesniedza kandidātam prasītos dokumentus.

| (150) | Tā kā vienīgā pieņemamā kandidatūra bija Sernam, jaunais darījums tika noslēgts 2003. gada 1. aprīlī, un arī tā ilgums tika ierobežots uz diviem noteiktiem gadiem ar samazināšanas iespēju par gadu pirms jauna konkursa. Atkarībā no 2002. gada tarifiem un saskaņā ar 2002. gada ekonomiskajiem apstākļiem aprēķinātais tirgus apjoms lielākais trīs gadu laikā sasniedz 40,3 M€. Francijas iestādes arī informēja Komisiju, ka konsultatīvajā ziņojumā par ceturto daļu kā atlases kritērijs bija minēts mazākais apgrozījums, kuru TCS nesasniedza. Šis kritērijs izrietēja no fakta, ka ceturtā daļa attiecas uz lielu industriālu detaļu pārvadājumiem (TGV asis, borti ...) un ir jāstrādā ar tādiem uzņēmumiem, kuriem ir piemērots apgrozījums un līdzekļi. Turklāt, ņemot vērā sniegto informāciju, pastāv atšķirība starp ceturto, otro, trešo daļu un pirmo daļu. Kā aprakstīts iepriekš, ceturtā daļa attiecas uz lieliem industriāliem pārvadājumiem, otrā un trešā daļa uz smagu sūtījumu pārvadājumiem un nomu, un pirmā daļa attiecas uz korespondences pārvadājumiem. Tā kā TCS ir specializējies nelielu sūtījumu pārvadāšanā, tas varēja pretendēt vienīgi uz pirmo – korespondences – daļu. Pirmā daļa tika piešķirta TCS savienībai. Tā Sernam palika vienīgā savienība, kas ir pieteikusies un atbilst otrajai, trešajai un ceturtajai daļai, un līgumi tika noslēgti ar to. |
| --- | --- |

(150)

Tā kā vienīgā pieņemamā kandidatūra bija Sernam, jaunais darījums tika noslēgts 2003. gada 1. aprīlī, un arī tā ilgums tika ierobežots uz diviem noteiktiem gadiem ar samazināšanas iespēju par gadu pirms jauna konkursa. Atkarībā no 2002. gada tarifiem un saskaņā ar 2002. gada ekonomiskajiem apstākļiem aprēķinātais tirgus apjoms lielākais trīs gadu laikā sasniedz 40,3 M€. Francijas iestādes arī informēja Komisiju, ka konsultatīvajā ziņojumā par ceturto daļu kā atlases kritērijs bija minēts mazākais apgrozījums, kuru TCS nesasniedza. Šis kritērijs izrietēja no fakta, ka ceturtā daļa attiecas uz lielu industriālu detaļu pārvadājumiem (TGV asis, borti ...) un ir jāstrādā ar tādiem uzņēmumiem, kuriem ir piemērots apgrozījums un līdzekļi. Turklāt, ņemot vērā sniegto informāciju, pastāv atšķirība starp ceturto, otro, trešo daļu un pirmo daļu. Kā aprakstīts iepriekš, ceturtā daļa attiecas uz lieliem industriāliem pārvadājumiem, otrā un trešā daļa uz smagu sūtījumu pārvadājumiem un nomu, un pirmā daļa attiecas uz korespondences pārvadājumiem. Tā kā TCS ir specializējies nelielu sūtījumu pārvadāšanā, tas varēja pretendēt vienīgi uz pirmo – korespondences – daļu. Pirmā daļa tika piešķirta TCS savienībai. Tā Sernam palika vienīgā savienība, kas ir pieteikusies un atbilst otrajai, trešajai un ceturtajai daļai, un līgumi tika noslēgti ar to.

| (151) | Francijas iestādes arī informēja Komisiju, ka tas, ka Sernam pretendēja uz visām daļām, nekādā ziņā nebija iemesls darījuma slēgšanai. |
| --- | --- |

(151)

Francijas iestādes arī informēja Komisiju, ka tas, ka Sernam pretendēja uz visām daļām, nekādā ziņā nebija iemesls darījuma slēgšanai.

| (152) | Secinājums: piecu ar Sernam noslēgto līgumu apjoms, balstoties uz pārvadājumu prognozēm, tika novērtēts 175,74 M€. Komisija 2001. gada 23. maija Lēmumā norādīja, ka līgumu apjoms vienpadsmit 2000. gada mēnešos bija aptuveni 55,3 M€, tātad 181 M€ trīs gadu laikā. Ņemot vērā faktu, ka korespondences tirgu nesaņēma Sernam (4,5 M€ trijos gados), no divu apjomu salīdzinājuma izriet pavisam neliels samazinājums apgrozījuma valūtā, neskatoties uz cenu vispārēju attīstību. |
| --- | --- |

(152)

Secinājums: piecu ar Sernam noslēgto līgumu apjoms, balstoties uz pārvadājumu prognozēm, tika novērtēts 175,74 M€. Komisija 2001. gada 23. maija Lēmumā norādīja, ka līgumu apjoms vienpadsmit 2000. gada mēnešos bija aptuveni 55,3 M€, tātad 181 M€ trīs gadu laikā. Ņemot vērā faktu, ka korespondences tirgu nesaņēma Sernam (4,5 M€ trijos gados), no divu apjomu salīdzinājuma izriet pavisam neliels samazinājums apgrozījuma valūtā, neskatoties uz cenu vispārēju attīstību.

| (153) | Tā no pievienotās informācijas un pierādījumiem izriet, ka Francijas iestādes ir ievērojušas savu apņemšanos atvērt konkurencei iekārtu, preses un bagāžas tirgu, organizējot caurskatāmus un regulārus konkursus. Lai arī tikai viens no šiem konkursiem beidzās ar pakalpojuma sniedzēja nomaiņu, šo līgumu iesaistīšana konkurencē šobrīd ļauj apgalvot, ka starp Sernam un SNCF noslēgtie līgumi nekādā veidā nav atbalsts Līguma 87. panta nozīmē. |
| --- | --- |

(153)

Tā no pievienotās informācijas un pierādījumiem izriet, ka Francijas iestādes ir ievērojušas savu apņemšanos atvērt konkurencei iekārtu, preses un bagāžas tirgu, organizējot caurskatāmus un regulārus konkursus. Lai arī tikai viens no šiem konkursiem beidzās ar pakalpojuma sniedzēja nomaiņu, šo līgumu iesaistīšana konkurencē šobrīd ļauj apgalvot, ka starp Sernam un SNCF noslēgtie līgumi nekādā veidā nav atbalsts Līguma 87. panta nozīmē.

5.   SERNAM 1 JAUNINĀJUMU KOPSAVILKUMS

| (154) | Pēc Sernam 1 Lēmuma pieņemšanas veiktie jauninājumi ir šādi:






  a) | Geodis nepārņēma paredzētos 60 % no Sernam, bet tikai 15 %, tāpat kā COGIP, kas arī saņēma 15 % no Sernam; |
| --- | --- | --- |

(154)

Pēc Sernam 1 Lēmuma pieņemšanas veiktie jauninājumi ir šādi:

a)

Geodis nepārņēma paredzētos 60 % no Sernam, bet tikai 15 %, tāpat kā COGIP, kas arī saņēma 15 % no Sernam;

| b) | Geodis un COGIP saņemtie 15 % pēc Komisijas uzsāktās procedūras tika atdoti SNCF, kas izraisīja otrā protokola, ko SNCF attiecīgi parakstīja ar Geodis un COGIP, laušanu; |
| --- | --- |

b)

Geodis un COGIP saņemtie 15 % pēc Komisijas uzsāktās procedūras tika atdoti SNCF, kas izraisīja otrā protokola, ko SNCF attiecīgi parakstīja ar Geodis un COGIP, laušanu;

| c) | SCS Sernam tika pārveidota par a/s (lai ļautu Geodis dalību 15 % apjomā, tādēļ arī Geodis vairs nav pilnībā atbildīgs par Sernam); |
| --- | --- |

c)

SCS Sernam tika pārveidota par a/s (lai ļautu Geodis dalību 15 % apjomā, tādēļ arī Geodis vairs nav pilnībā atbildīgs par Sernam);

| d) | Pārstrukturēšanas periods tiek pagarināts par gadu, pat diviem gadiem (no 2004. līdz 2005.–2006. gadam); |
| --- | --- |

d)

Pārstrukturēšanas periods tiek pagarināts par gadu, pat diviem gadiem (no 2004. līdz 2005.–2006. gadam);

| e) | Atbalstam jāpalielinās par 41 M€; |
| --- | --- |

e)

Atbalstam jāpalielinās par 41 M€;

| f) | Prasītāji uzskata, ka Sernam tirgū turpina noteikt agresīvas cenas, lai gan Francijas iestādes norāda pretējo; |
| --- | --- |

f)

Prasītāji uzskata, ka Sernam tirgū turpina noteikt agresīvas cenas, lai gan Francijas iestādes norāda pretējo;

| g) | Francijas iestādes lūdz ievērot telpu slēgšanas skaitu, darbinieku skaita samazināšanu un apgrozījuma samazināšanu, kas paredzēta Sernam 1 Lēmumā; |
| --- | --- |

g)

Francijas iestādes lūdz ievērot telpu slēgšanas skaitu, darbinieku skaita samazināšanu un apgrozījuma samazināšanu, kas paredzēta Sernam 1 Lēmumā;

| h) | Francijas iestādes lūdz ievērot pārvadājumu līgumu starp SNCF un Sernam iesaistīšanu konkurencē; |
| --- | --- |

h)

Francijas iestādes lūdz ievērot pārvadājumu līgumu starp SNCF un Sernam iesaistīšanu konkurencē;

| i) | Sernam attīsta jaunu kurjerpasta pakalpojumu klāstu; |
| --- | --- |

i)

Sernam attīsta jaunu kurjerpasta pakalpojumu klāstu;

| j) | Kurjerpasta pakalpojumu klāstu papildina TBE jaunā attīstība, kas darbojas jaunā tirgus nozarē, kas vēl var tikt attīstīta, tādēļ tajā nav pārslodzes pretēji Sernam šķirošanas/sūtījumu pakalpojumiem, kas atrodas inertās, pat pagrimušās tirgus nozarēs. Būtībā ceļa transports, kas parasti ir sūtījumu (sašķirotu vai atlasītu) pārvadājumu galvenais transports, pieder tirgus nozarei, kurā pastāv strukturālas pārslodzes, lai arī šobrīd pēc Eiropas Savienības paplašināšanās tiek uzskatīts, ka tā atrodas līdzsvarā. |
| --- | --- |

j)

Kurjerpasta pakalpojumu klāstu papildina TBE jaunā attīstība, kas darbojas jaunā tirgus nozarē, kas vēl var tikt attīstīta, tādēļ tajā nav pārslodzes pretēji Sernam šķirošanas/sūtījumu pakalpojumiem, kas atrodas inertās, pat pagrimušās tirgus nozarēs. Būtībā ceļa transports, kas parasti ir sūtījumu (sašķirotu vai atlasītu) pārvadājumu galvenais transports, pieder tirgus nozarei, kurā pastāv strukturālas pārslodzes, lai arī šobrīd pēc Eiropas Savienības paplašināšanās tiek uzskatīts, ka tā atrodas līdzsvarā.

| (155) | Atgādinājumam, lai sasniegtu pārstrukturēšanas atbalstu 489 M€, sākotnējās pārstrukturēšanas izmaksas bija 515 M€ (39) Francija plāno palielināt sākotnējo 448 M€ pārstrukturēšanas atbalstu par 41 M€. |
| --- | --- |

(155)

Atgādinājumam, lai sasniegtu pārstrukturēšanas atbalstu 489 M€, sākotnējās pārstrukturēšanas izmaksas bija 515 M€ (39) Francija plāno palielināt sākotnējo 448 M€ pārstrukturēšanas atbalstu par 41 M€.

6.   NOVĒRTĒJUMS

6.1.   Atbalsta esamība

| (156) | Atbilstoši Līguma 87. panta 1. punktam, “ar kopējo tirgu nav saderīga nekāda palīdzība, ko piešķir dalībvalstis vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences traucējumus, dodot priekšroku atsevišķiem uzņēmumiem vai atsevišķu preču ražošanai, ciktāl šāda palīdzība iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm”. |
| --- | --- |

(156)

Atbilstoši Līguma 87. panta 1. punktam, “ar kopējo tirgu nav saderīga nekāda palīdzība, ko piešķir dalībvalstis vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences traucējumus, dodot priekšroku atsevišķiem uzņēmumiem vai atsevišķu preču ražošanai, ciktāl šāda palīdzība iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm”.

| (157) | Lai arī elementi, kas raksturoja Sernam 1 Lēmumu, joprojām pastāv, Komisijai jāpārliecinās, ka 87. panta 1. punkta četri kritēriji patiešām apvieno visus īstenotos vai īstenojamos pasākumus pirms vai pēc 2001. gada 23. maija. Šajā kontekstā tai arī jāņem vērā Kopienas tiesību aktu attīstība un it īpaši Tiesas spriedumu Stardust Marine
   (40) lietā. |
| --- | --- |

(157)

Lai arī elementi, kas raksturoja Sernam 1 Lēmumu, joprojām pastāv, Komisijai jāpārliecinās, ka 87. panta 1. punkta četri kritēriji patiešām apvieno visus īstenotos vai īstenojamos pasākumus pirms vai pēc 2001. gada 23. maija. Šajā kontekstā tai arī jāņem vērā Kopienas tiesību aktu attīstība un it īpaši Tiesas spriedumu Stardust Marine
   (40) lietā.

| (158) | Saskaņā ar šo spriedumu jebkuru subsīdiju gadījumā jāpārbauda, ka to sniegšanas lēmums ir attiecināms uz valsti, lai konstatētu, vai ir ievērots viens no četriem 87. panta 1. punkta kritērijiem - valsts līdzekļu kritērijs. |
| --- | --- |

(158)

Saskaņā ar šo spriedumu jebkuru subsīdiju gadījumā jāpārbauda, ka to sniegšanas lēmums ir attiecināms uz valsti, lai konstatētu, vai ir ievērots viens no četriem 87. panta 1. punkta kritērijiem - valsts līdzekļu kritērijs.

6.1.1.   Valsts līdzekļi

| (159) | Saskaņā ar iepriekš minēto aprakstu jāsecina, ka SNCF, būdams VTRU, ir valsts uzņēmums Komisijas 2000. gada 26. jūlija Direktīvas 2000/52/EK, ar ko groza Direktīvu 80/723/EEK par dalībvalstu un publisko uzņēmumu finansiālo attiecību pārredzamību (41), nozīmē, zinot, ka valstij var būt tieša vai netieša dominējoša ietekme uz SNCF vai nu īpašuma dēļ vai finansiālās dalības, vai to regulējošo noteikumu dēļ. |
| --- | --- |

(159)

Saskaņā ar iepriekš minēto aprakstu jāsecina, ka SNCF, būdams VTRU, ir valsts uzņēmums Komisijas 2000. gada 26. jūlija Direktīvas 2000/52/EK, ar ko groza Direktīvu 80/723/EEK par dalībvalstu un publisko uzņēmumu finansiālo attiecību pārredzamību (41), nozīmē, zinot, ka valstij var būt tieša vai netieša dominējoša ietekme uz SNCF vai nu īpašuma dēļ vai finansiālās dalības, vai to regulējošo noteikumu dēļ.

| (160) | Tādēļ 503 M€ un 41 M€, ko SNCF/Francijas valsts sniedza Sernam, ir valsts līdzekļi. |
| --- | --- |

(160)

Tādēļ 503 M€ un 41 M€, ko SNCF/Francijas valsts sniedza Sernam, ir valsts līdzekļi.

6.1.2.   Valsts atbildība

| (161) | Šajos apstākļos pastāv pieņēmums, ka SNCF rīkojas valsts pārraudzībā. Šis pieņēmums balstās uz vairākām norādēm Tiesas spriedumā Stardust Marine
   (42):






  a) | no 18 SNCF valdes locekļiem septiņi tieši pārstāv valsts iestādes, tādā veidā padarot acīmredzamu zināmu uzraudzību, ko īsteno valsts iestādes (lai arī šie septiņi valdes locekļi neveido vairākumu). |
| --- | --- | --- |

(161)

Šajos apstākļos pastāv pieņēmums, ka SNCF rīkojas valsts pārraudzībā. Šis pieņēmums balstās uz vairākām norādēm Tiesas spriedumā Stardust Marine
   (42):

a)

no 18 SNCF valdes locekļiem septiņi tieši pārstāv valsts iestādes, tādā veidā padarot acīmredzamu zināmu uzraudzību, ko īsteno valsts iestādes (lai arī šie septiņi valdes locekļi neveido vairākumu).

| b) | VTRU juridiskais statuss, uz kuru neattiecas vispārējās uzņēmējdarbības tiesības, SNCF rada apstākļus, kas tam ļauj darboties ārpus normāliem konkurences apstākļiem ar privātuzņēmējiem. |
| --- | --- |

b)

VTRU juridiskais statuss, uz kuru neattiecas vispārējās uzņēmējdarbības tiesības, SNCF rada apstākļus, kas tam ļauj darboties ārpus normāliem konkurences apstākļiem ar privātuzņēmējiem.

| c) | Turklāt Komisija, balstoties uz savu ziņojumu par valsts atbalstu garantiju veidā (43), konstatē, ka VTRU statusa dēļ, kas izslēdz bankrota vai maksātnespējas procedūru, SNCF izmanto neierobežotu valsts garantiju un tādēļ var iegūt tirgū labākus kredīta nosacījumus nekā uzņēmumi, kas pakļauti uzņēmējdarbības privāttiesībām (44). Tā kā SNCF saņem apdrošināšanas fondus, ko sedz neierobežota un neatdodama garantija uzņēmumam ar finansiālām grūtībām, kāds ir Sernam, kas darbojas konkurencei atvērtos tirgos (šķirošana/sūtījumi/ceļu transports), minētā ziņojuma gaismā pastāv saņēmējam uzņēmumam piešķirtas priekšrocības. (45) Pat ja valsts nav spiesta veikt piešķirtās garantijas maksājumus, kopš garantijas sniegšanas brīža pastāv atbalsts Līguma 87. panta 1. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

c)

Turklāt Komisija, balstoties uz savu ziņojumu par valsts atbalstu garantiju veidā (43), konstatē, ka VTRU statusa dēļ, kas izslēdz bankrota vai maksātnespējas procedūru, SNCF izmanto neierobežotu valsts garantiju un tādēļ var iegūt tirgū labākus kredīta nosacījumus nekā uzņēmumi, kas pakļauti uzņēmējdarbības privāttiesībām (44). Tā kā SNCF saņem apdrošināšanas fondus, ko sedz neierobežota un neatdodama garantija uzņēmumam ar finansiālām grūtībām, kāds ir Sernam, kas darbojas konkurencei atvērtos tirgos (šķirošana/sūtījumi/ceļu transports), minētā ziņojuma gaismā pastāv saņēmējam uzņēmumam piešķirtas priekšrocības. (45) Pat ja valsts nav spiesta veikt piešķirtās garantijas maksājumus, kopš garantijas sniegšanas brīža pastāv atbalsts Līguma 87. panta 1. punkta nozīmē.

| (d) | Visbeidzot, saskaņā ar Kopienas vadlīniju par valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai (15) punktu “pārstrukturēšanas atbalsts [...] var nākt no valsts holdingsabiedrībām vai investīciju uzņēmumiem, ko finansē no valsts fondiem” un (17) punktu, “ja valsts sniedz vai garantē finansējumu uzņēmumam finansiālās grūtībās, jāuzskata par iespējamu, ka finansiālajos pārskaitījumos ietilpst valsts atbalsta elementi”. |
| --- | --- |

(d)

Visbeidzot, saskaņā ar Kopienas vadlīniju par valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai (15) punktu “pārstrukturēšanas atbalsts [...] var nākt no valsts holdingsabiedrībām vai investīciju uzņēmumiem, ko finansē no valsts fondiem” un (17) punktu, “ja valsts sniedz vai garantē finansējumu uzņēmumam finansiālās grūtībās, jāuzskata par iespējamu, ka finansiālajos pārskaitījumos ietilpst valsts atbalsta elementi”.

| (162) | Šajos apstākļos Komisija uzskata, ka SNCF veiktais valsts līdzekļu pārskaitījums Sernam ir attiecināms uz Francijas valsti un valsts sniegtajās garantijas SNCF ir atbalsts. |
| --- | --- |

(162)

Šajos apstākļos Komisija uzskata, ka SNCF veiktais valsts līdzekļu pārskaitījums Sernam ir attiecināms uz Francijas valsti un valsts sniegtajās garantijas SNCF ir atbalsts.

6.1.3.   Citi 87. panta 1. punkta kritēriji

| (163) | Citu 87. panta 1. punkta kritēriju piemērošana: visbeidzot, atbilstoši Komisijas rīcībā esošajai informācijai tie citi elementi vai nu ar vai bez valsts atbalsta sastāva, kas konstatēti Sernam 1 Lēmumā, joprojām pastāv. Tādēļ Sernam 1 Lēmuma novērtējums jāturpina attiecībā uz valsts atbalsta klātesamību Sernam pārstrukturēšanā, saskaņā ar to:






  — | loģistikas sadarbība starp SNCF un SCS Sernam kopš 2000. gada 1. februāra nav valsts atbalsts un |
| --- | --- | --- |

(163)

Citu 87. panta 1. punkta kritēriju piemērošana: visbeidzot, atbilstoši Komisijas rīcībā esošajai informācijai tie citi elementi vai nu ar vai bez valsts atbalsta sastāva, kas konstatēti Sernam 1 Lēmumā, joprojām pastāv. Tādēļ Sernam 1 Lēmuma novērtējums jāturpina attiecībā uz valsts atbalsta klātesamību Sernam pārstrukturēšanā, saskaņā ar to:

—

loģistikas sadarbība starp SNCF un SCS Sernam kopš 2000. gada 1. februāra nav valsts atbalsts un

| — | citi pasākumi (komerciāls atbalsts un atveseļošana) ir valsts atbalsts 87. panta 1. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

—

citi pasākumi (komerciāls atbalsts un atveseļošana) ir valsts atbalsts 87. panta 1. punkta nozīmē.

| (164) | Līdz ar to jāsecina, ka pasākumi, kas Sernam pārstrukturēšanā ir īstenoti vai tiks īstenoti pirms vai pēc 2001. gada 23. maija, ir valsts atbalsts 87. panta 1. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(164)

Līdz ar to jāsecina, ka pasākumi, kas Sernam pārstrukturēšanā ir īstenoti vai tiks īstenoti pirms vai pēc 2001. gada 23. maija, ir valsts atbalsts 87. panta 1. punkta nozīmē.

6.2.   Juridiskais pamatojums

| (165) | Kā jau iepriekš ziņots par procedūras uzsākšanu, Komisija turpmāk analizēs jaunus faktus, lai secinātu, cik lielā mērā tie atbilst vai neatbilst Sernam 1 Lēmumam. |
| --- | --- |

(165)

Kā jau iepriekš ziņots par procedūras uzsākšanu, Komisija turpmāk analizēs jaunus faktus, lai secinātu, cik lielā mērā tie atbilst vai neatbilst Sernam 1 Lēmumam.

| (166) | Turklāt tā pārbaudīs, cik lielā mērā jaunā faktiskā situācija šobrīd – salīdzinot ar Sernam 1 Lēmumu – ir saskaņota ar vadlīnijām, it īpaši attiecībā uz vienota atbalsta principu. |
| --- | --- |

(166)

Turklāt tā pārbaudīs, cik lielā mērā jaunā faktiskā situācija šobrīd – salīdzinot ar Sernam 1 Lēmumu – ir saskaņota ar vadlīnijām, it īpaši attiecībā uz vienota atbalsta principu.

6.3.   Savietojamība

6.3.1.   Analīzes struktūra

| (167) | Sākumā tiks analizēts, cik lielā mērā 2001. gadā sākotnēji ļautais atbalsts 503 M€ apmērā tika piemērots nelikumīgi un, vai šī analīze ļauj konstatēt nelikumīgā papildu atbalsta 41M€ savietojamību. |
| --- | --- |

(167)

Sākumā tiks analizēts, cik lielā mērā 2001. gadā sākotnēji ļautais atbalsts 503 M€ apmērā tika piemērots nelikumīgi un, vai šī analīze ļauj konstatēt nelikumīgā papildu atbalsta 41M€ savietojamību.

| (168) | Pēc tam tiks noskaidroti 2001. gada Lēmuma elementi, kas tikuši ievēroti. Balstoties uz šiem elementiem, vēlreiz tiks analizētas Sernam tiesības uz pārstrukturēšanas atbalstu un tā attīstības iespējas. |
| --- | --- |

(168)

Pēc tam tiks noskaidroti 2001. gada Lēmuma elementi, kas tikuši ievēroti. Balstoties uz šiem elementiem, vēlreiz tiks analizētas Sernam tiesības uz pārstrukturēšanas atbalstu un tā attīstības iespējas.

| (169) | Sekos pasākumi, kurus Komisija plāno veikt, lai novērstu konkurences kropļošanu un garantētu, ka apstiprinātā atbalsta apjoms šajā lēmumā pēc iespējas tiek samazināts. |
| --- | --- |

(169)

Sekos pasākumi, kurus Komisija plāno veikt, lai novērstu konkurences kropļošanu un garantētu, ka apstiprinātā atbalsta apjoms šajā lēmumā pēc iespējas tiek samazināts.

6.3.2.   Ar Sernam 1 Lēmumu atļautā atbalsta ļaunprātīga izmantošana

| (170) | Pirmkārt, Komisija nevar pieņemt Francijas iestāžu argumentu, atbilstoši kuram pirmā vienošanās protokola, ko SNCF un Geodis noslēdza 2000. gada 21. aprīlī, nederīgums nav ne SNCF, ne Geodis, ne Francijas iestāžu vaina tādēļ, ka Sernam 1 Lēmums nebija galīgs līdz 2001. gada 30. jūnijam, kad beidzās SNCF un Geodis līguma pagarinājums. |
| --- | --- |

(170)

Pirmkārt, Komisija nevar pieņemt Francijas iestāžu argumentu, atbilstoši kuram pirmā vienošanās protokola, ko SNCF un Geodis noslēdza 2000. gada 21. aprīlī, nederīgums nav ne SNCF, ne Geodis, ne Francijas iestāžu vaina tādēļ, ka Sernam 1 Lēmums nebija galīgs līdz 2001. gada 30. jūnijam, kad beidzās SNCF un Geodis līguma pagarinājums.

| (171) | Patiesībā Sernam 1 Lēmums 2001. gada 23. maijā tika iesniegts Francijas iestādēs, tātad vairāk kā mēnesi pirms SNCF un Geodis protokola pagarinājuma beigām. (46) |
| --- | --- |

(171)

Patiesībā Sernam 1 Lēmums 2001. gada 23. maijā tika iesniegts Francijas iestādēs, tātad vairāk kā mēnesi pirms SNCF un Geodis protokola pagarinājuma beigām. (46)

| (172) | Taču Līguma 254. panta 3. punktā noteikts, ka “ ... lēmumus [Komisija] paziņo visiem, kam tie adresēti, un līdz ar šādu paziņošanu tie stājas spēkā”. Turklāt līguma 242. pantā paredzēts, ka “Lietas izskatīšana Tiesā neaptur attiecīgā akta piemērošanu. Ja attiecīgajos apstākļos Tiesa to uzskata par vajadzīgu, tā tomēr var dot rīkojumu apturēt apstrīdētā akta piemērošanu”. |
| --- | --- |

(172)

Taču Līguma 254. panta 3. punktā noteikts, ka “ ... lēmumus [Komisija] paziņo visiem, kam tie adresēti, un līdz ar šādu paziņošanu tie stājas spēkā”. Turklāt līguma 242. pantā paredzēts, ka “Lietas izskatīšana Tiesā neaptur attiecīgā akta piemērošanu. Ja attiecīgajos apstākļos Tiesa to uzskata par vajadzīgu, tā tomēr var dot rīkojumu apturēt apstrīdētā akta piemērošanu”.

| (173) | Šādos apstākļos 2001. gada 23. maijā Francijai iesniegtais Lēmums bija piemērojams, sākot no šī datuma, kurā tas stājās spēkā. Šajos apstākļos Francija varēja:






  — | vai nu piemērot pilnībā (un nekavējoties) 2001. gada 23. maija Lēmumu, lai varētu sniegt atļauto atbalstu - šādā gadījumā tai būtu jāpiemēro SNCF un Geodis vienošanās protokols, jo tas vēl bija spēkā, |
| --- | --- | --- |

(173)

Šādos apstākļos 2001. gada 23. maijā Francijai iesniegtais Lēmums bija piemērojams, sākot no šī datuma, kurā tas stājās spēkā. Šajos apstākļos Francija varēja:

—

vai nu piemērot pilnībā (un nekavējoties) 2001. gada 23. maija Lēmumu, lai varētu sniegt atļauto atbalstu - šādā gadījumā tai būtu jāpiemēro SNCF un Geodis vienošanās protokols, jo tas vēl bija spēkā,

| — | vai nesniegt 2001. gada 23. maijā atļauto atbalstu un, vajadzības gadījumā iesniegt jaunos piešķiršanas nosacījumus. |
| --- | --- |

—

vai nesniegt 2001. gada 23. maijā atļauto atbalstu un, vajadzības gadījumā iesniegt jaunos piešķiršanas nosacījumus.

| (174) | Taču Francija nedarīja ne vienu, ne otru. Tieši pretēji, tā uzsāka atbalsta izmaksu, aizmirstot pareizi piemērot Sernam 1 Lēmumu (un tātad protokolu), kā arī aizmirstot paziņot par piešķiršanas nosacījumu izmaiņām, pārkāpjot Sernam 1 Lēmumu un Līguma 88. panta 3. punktu. |
| --- | --- |

(174)

Taču Francija nedarīja ne vienu, ne otru. Tieši pretēji, tā uzsāka atbalsta izmaksu, aizmirstot pareizi piemērot Sernam 1 Lēmumu (un tātad protokolu), kā arī aizmirstot paziņot par piešķiršanas nosacījumu izmaiņām, pārkāpjot Sernam 1 Lēmumu un Līguma 88. panta 3. punktu.

| (175) | Tādēļ Komisija uzskata, ka Sernam 1 Lēmuma nepiemērošana un līdz ar to SNCF un Geodis vienošanās protokola nepiemērošana, kā arī sniegtā atbalsta daļas nelikumīga piešķiršana Komisijas neapstiprinātos apstākļos ir Francijas, kas bija lēmuma adresāts, vaina. |
| --- | --- |

(175)

Tādēļ Komisija uzskata, ka Sernam 1 Lēmuma nepiemērošana un līdz ar to SNCF un Geodis vienošanās protokola nepiemērošana, kā arī sniegtā atbalsta daļas nelikumīga piešķiršana Komisijas neapstiprinātos apstākļos ir Francijas, kas bija lēmuma adresāts, vaina.

| (176) | Tā kā Francijas iestādes nepiemēroja vienošanās protokolu, Sernam 1 Lēmums netika pareizi īstenots attiecībā uz:






  — | pagarināto pirmo vienošanās protokolu, Geodis pārņemot tikai 15 % Sernam 60 % vietā (tādu pašu dalību vēlāk pārņēma COGIP, arī 15 % apmērā), |
| --- | --- | --- |

(176)

Tā kā Francijas iestādes nepiemēroja vienošanās protokolu, Sernam 1 Lēmums netika pareizi īstenots attiecībā uz:

—

pagarināto pirmo vienošanās protokolu, Geodis pārņemot tikai 15 % Sernam 60 % vietā (tādu pašu dalību vēlāk pārņēma COGIP, arī 15 % apmērā),

| — | otrā līguma noslēgšanu starp SNCF un Geodis/COGIP
   (47), kura spēkā neesamība attiecībā pret Komisiju bija SNCF un Geodis/COGIP līguma pārtraukšanas nosacījumu īstenošanas izbeigšanas iemesls. Rezultātā 15 % Sernam, ko bija ieguvis attiecīgi Geodis un COGIP, tika atdoti SNCF, kas atkal kļuva visa Sernam īpašnieks, |
| --- | --- |

—

otrā līguma noslēgšanu starp SNCF un Geodis/COGIP
   (47), kura spēkā neesamība attiecībā pret Komisiju bija SNCF un Geodis/COGIP līguma pārtraukšanas nosacījumu īstenošanas izbeigšanas iemesls. Rezultātā 15 % Sernam, ko bija ieguvis attiecīgi Geodis un COGIP, tika atdoti SNCF, kas atkal kļuva visa Sernam īpašnieks,

| — | Sernam pārveidi par komandītsavienību (SCS Sernam), lai padarītu Geodis neierobežoti atbildīgu par Sernam parādiem. Tam pievienojas riska, ko bija jāuzņemas Geodis, nodošana SNCF, attiecībā uz i) Sernam atveseļošanai nepieciešamajām investīcijām, ii) - Sernam darbības izmaksu piemērotu samazināšanu un iii) nozīmīgu klientu zaudējumu šī finansiālo neskaidrību perioda laikā, |
| --- | --- |

—

Sernam pārveidi par komandītsavienību (SCS Sernam), lai padarītu Geodis neierobežoti atbildīgu par Sernam parādiem. Tam pievienojas riska, ko bija jāuzņemas Geodis, nodošana SNCF, attiecībā uz i) Sernam atveseļošanai nepieciešamajām investīcijām, ii) - Sernam darbības izmaksu piemērotu samazināšanu un iii) nozīmīgu klientu zaudējumu šī finansiālo neskaidrību perioda laikā,

| — | Geodis 67 M€ izmaksas trūkumu, |
| --- | --- |

—

Geodis 67 M€ izmaksas trūkumu,

| — | visa Sernam 1 lēmuma atļautā atbalsta daļēju izmaksu, lai arī šī lēmuma nosacījumi vairs nebija ievēroti, |
| --- | --- |

—

visa Sernam 1 lēmuma atļautā atbalsta daļēju izmaksu, lai arī šī lēmuma nosacījumi vairs nebija ievēroti,

| — | papildu atbalsta 41 M€ izmaksu, kas galvenokārt tika kavēta Sernam piesliešanās Geodis dēļ, un par ko Francijas iestādes informēja Komisiju tikai 2002. gada 17. jūnija gada atskaitē, lai arī par šādu papildu summu lieta jāiesniedz atkārtoti, |
| --- | --- |

—

papildu atbalsta 41 M€ izmaksu, kas galvenokārt tika kavēta Sernam piesliešanās Geodis dēļ, un par ko Francijas iestādes informēja Komisiju tikai 2002. gada 17. jūnija gada atskaitē, lai arī par šādu papildu summu lieta jāiesniedz atkārtoti,

| — | pārstrukturēšanas plāna, kas sākotnēji bija paredzēts no 1999. līdz 2004. gadam, pagarināšanu, tagad tam beidzoties 2005. - 2006. gadā (paredzētais Sernam atgriešanās laiks finansiālā līdzsvarā), tātad gadu vai divus vēlāk, nekā paredzēts. |
| --- | --- |

—

pārstrukturēšanas plāna, kas sākotnēji bija paredzēts no 1999. līdz 2004. gadam, pagarināšanu, tagad tam beidzoties 2005. - 2006. gadā (paredzētais Sernam atgriešanās laiks finansiālā līdzsvarā), tātad gadu vai divus vēlāk, nekā paredzēts.

| (177) | Taču saskaņā ar vadlīnijām (48)“Uzņēmumam kopumā jāīsteno pārstrukturēšanas plāns, ko apstiprinājusi Komisija, un tam jāizpilda visi citi nosacījumi, kas paredzēti Komisijas lēmumā. Plāna vai nosacījumu neievērošanu Komisija uzskata par nelikumīgu atbalsta izmantošanu”. |
| --- | --- |

(177)

Taču saskaņā ar vadlīnijām (48)“Uzņēmumam kopumā jāīsteno pārstrukturēšanas plāns, ko apstiprinājusi Komisija, un tam jāizpilda visi citi nosacījumi, kas paredzēti Komisijas lēmumā. Plāna vai nosacījumu neievērošanu Komisija uzskata par nelikumīgu atbalsta izmantošanu”.

| (178) | Balstoties uz iepriekš minēto, Komisija secina, no vienas puses, 2001. gada 23. maijaSernam 1 Lēmuma neievērošanu attiecībā uz minētajiem elementiem un, no otras puses, apstiprina, ka šī neievērošana ir atbalsta nelikumīga izmantošana Regulas (EK) Nr. 659/1999 1. panta g) apakšpunkta un vadlīniju 43. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(178)

Balstoties uz iepriekš minēto, Komisija secina, no vienas puses, 2001. gada 23. maijaSernam 1 Lēmuma neievērošanu attiecībā uz minētajiem elementiem un, no otras puses, apstiprina, ka šī neievērošana ir atbalsta nelikumīga izmantošana Regulas (EK) Nr. 659/1999 1. panta g) apakšpunkta un vadlīniju 43. punkta nozīmē.

| (179) | Papildu atbalsts 41 M€ apmērā, ko SNCF sniedzis Sernam, kas ir šīs nelikumīgās piemērošanas tiešas sekas (ņemot vērā, ka tas ticis izmaksāts kavētas piesliešanās dēļ), nav savienojams ar līgumu, un tas jāatdod prasītajā formā (ar procentiem). |
| --- | --- |

(179)

Papildu atbalsts 41 M€ apmērā, ko SNCF sniedzis Sernam, kas ir šīs nelikumīgās piemērošanas tiešas sekas (ņemot vērā, ka tas ticis izmaksāts kavētas piesliešanās dēļ), nav savienojams ar līgumu, un tas jāatdod prasītajā formā (ar procentiem).

6.3.3.   Elementi, kas ir saskaņā ar Sernam 1 Lēmumu

| (180) | Tomēr Komisija konstatē, ka Francijas iestādes ir īstenojušas vairākus mērķus saskaņā ar Sernam 1 Lēmumu. Tās ir iesaistījušas konkurencē tirgus līgumus starp SNCF un Sernam. |
| --- | --- |

(180)

Tomēr Komisija konstatē, ka Francijas iestādes ir īstenojušas vairākus mērķus saskaņā ar Sernam 1 Lēmumu. Tās ir iesaistījušas konkurencē tirgus līgumus starp SNCF un Sernam.

| (181) | Turklāt Francija ir ievērojusi Sernam 1 Lēmumu attiecībā uz Sernam šķirošanas telpu slēgšanu skaitu un to reorganizāciju, darbinieku apmācību, pakāpenisku jauna transporta plāna īstenošanu, informācijas sistēmu pārslēgšanu uz Geodis sistēmām, apgrozījuma samazināšanu par 18 % no 2000. līdz 2005. gadam, to, ka valsts neatmaksā 67 M€, ko Geodis nesniedza Sernam, Sernam attīstību darbības pārveidošanā no tradicionāliem pārvadājumiem uz kurjerpasta pārvadājumiem un it īpaši orientāciju uz jaunu pakalpojumu, kas koncentrējas uz dzelzceļa nozaru jaunā kurjerpakalpojumu klāsta un vilciena TBE kombinācijā, kas pārstāv jaunu tirgus nozari, kura iespējas vēl tiks attīstītas. |
| --- | --- |

(181)

Turklāt Francija ir ievērojusi Sernam 1 Lēmumu attiecībā uz Sernam šķirošanas telpu slēgšanu skaitu un to reorganizāciju, darbinieku apmācību, pakāpenisku jauna transporta plāna īstenošanu, informācijas sistēmu pārslēgšanu uz Geodis sistēmām, apgrozījuma samazināšanu par 18 % no 2000. līdz 2005. gadam, to, ka valsts neatmaksā 67 M€, ko Geodis nesniedza Sernam, Sernam attīstību darbības pārveidošanā no tradicionāliem pārvadājumiem uz kurjerpasta pārvadājumiem un it īpaši orientāciju uz jaunu pakalpojumu, kas koncentrējas uz dzelzceļa nozaru jaunā kurjerpakalpojumu klāsta un vilciena TBE kombinācijā, kas pārstāv jaunu tirgus nozari, kura iespējas vēl tiks attīstītas.

| (182) | Turklāt vadlīniju 3.2.4. punktā Komisija precizē nosacījumus, pēc kuriem var tikt mainīts pārstrukturēšanas plāns. |
| --- | --- |

(182)

Turklāt vadlīniju 3.2.4. punktā Komisija precizē nosacījumus, pēc kuriem var tikt mainīts pārstrukturēšanas plāns.

| (183) | Šajā lietā Komisija secina, ka:






  — | atskaitot Sernam pārdošanu, kas (vēl) nav notikusi, sākotnēji paredzētais pārstrukturēšanas plāns būtībā notiek un atbilst sākotnējam plānam. Runa ir galvenokārt par transporta plāna reorganizāciju, telpu skaita, apgrozījuma un darbinieku skaita reorganizāciju un samazināšanu, kas paredzēta sākotnējā plānā un pat pārsniedz Sernam - 1 Lēmumā paredzēto samazināšanu, kā arī par darbības centrēšanu uz jaunu attīstības koncepciju (TBE), |
| --- | --- | --- |

(183)

Šajā lietā Komisija secina, ka:

—

atskaitot Sernam pārdošanu, kas (vēl) nav notikusi, sākotnēji paredzētais pārstrukturēšanas plāns būtībā notiek un atbilst sākotnējam plānam. Runa ir galvenokārt par transporta plāna reorganizāciju, telpu skaita, apgrozījuma un darbinieku skaita reorganizāciju un samazināšanu, kas paredzēta sākotnējā plānā un pat pārsniedz Sernam - 1 Lēmumā paredzēto samazināšanu, kā arī par darbības centrēšanu uz jaunu attīstības koncepciju (TBE),

| — | pirms 2001. gada 23. maija konstatētās uzņēmuma grūtības neizbēgami palikušas nemainīgas, |
| --- | --- |

—

pirms 2001. gada 23. maija konstatētās uzņēmuma grūtības neizbēgami palikušas nemainīgas,

| — | arī pārstrukturēšanas iespējas paliek tās pašas, |
| --- | --- |

—

arī pārstrukturēšanas iespējas paliek tās pašas,

| — | sākotnēji ieteiktā pārstrukturēšanas perioda nobīde ir tikai viens līdz divi gadi, |
| --- | --- |

—

sākotnēji ieteiktā pārstrukturēšanas perioda nobīde ir tikai viens līdz divi gadi,

| — | ņemot vērā procedūras uzsākšanu šajā lietā, Komisija pārskata 2001. gada vispārējo situāciju, no 2003. līdz 2004. gadam tā atkal kļuvusi svarīga. |
| --- | --- |

—

ņemot vērā procedūras uzsākšanu šajā lietā, Komisija pārskata 2001. gada vispārējo situāciju, no 2003. līdz 2004. gadam tā atkal kļuvusi svarīga.

| (184) | Ņemot vērā šos elementus, Komisija secina, ka šajā lēmumā pārbaudītais atbalsts atbilst iepriekš minēto vadlīniju 3.2.4. punkta nosacījumiem. Tādēļ pārbaudītais atbalsts nav jauns pārstrukturēšanas atbalsts, un tam nav piemērojams vienota atbalsta princips. |
| --- | --- |

(184)

Ņemot vērā šos elementus, Komisija secina, ka šajā lēmumā pārbaudītais atbalsts atbilst iepriekš minēto vadlīniju 3.2.4. punkta nosacījumiem. Tādēļ pārbaudītais atbalsts nav jauns pārstrukturēšanas atbalsts, un tam nav piemērojams vienota atbalsta princips.

6.3.4.   Tiesības uz pārstrukturēšanas atbalstu

| (185) | Komisija apstiprina Sernam 1 Lēmumā minētos elementus, kas attiecas uz Sernam tiesībām uz pārstrukturēšanas atbalstu, par kuriem tā nemaz nav izteikusi šaubas lēmumā par procedūras uzsākšanu (Nr. K 32/03). Sernam 1 Lēmuma 82. līdz 87. punktā ietilpst apsvērumi par uzņēmuma, kas ir grūtībās, jaunizveidota uzņēmuma un vienota atbalsta jēdzieniem. |
| --- | --- |

(185)

Komisija apstiprina Sernam 1 Lēmumā minētos elementus, kas attiecas uz Sernam tiesībām uz pārstrukturēšanas atbalstu, par kuriem tā nemaz nav izteikusi šaubas lēmumā par procedūras uzsākšanu (Nr. K 32/03). Sernam 1 Lēmuma 82. līdz 87. punktā ietilpst apsvērumi par uzņēmuma, kas ir grūtībās, jaunizveidota uzņēmuma un vienota atbalsta jēdzieniem.

| (186) | Lai arī Sernam vēlāk tika pārveidots no komandītsabiedrības akciju sabiedrībā, un lai arī Sernam privatizācija vairs neietilpst lietā, tiesību uz atbalstu analīze paliek nemainīga. It īpaši tādēļ, ka pirms 2001. gada 23. maija konstatētās uzņēmuma grūtības neizbēgami paliek nemainīgas, un pārstrukturēšanas mērķis paliek tas pats. |
| --- | --- |

(186)

Lai arī Sernam vēlāk tika pārveidots no komandītsabiedrības akciju sabiedrībā, un lai arī Sernam privatizācija vairs neietilpst lietā, tiesību uz atbalstu analīze paliek nemainīga. It īpaši tādēļ, ka pirms 2001. gada 23. maija konstatētās uzņēmuma grūtības neizbēgami paliek nemainīgas, un pārstrukturēšanas mērķis paliek tas pats.

6.3.5   Dzīvotspējas atgūšana

| (187) | Lai arī Sernam 1 Lēmumā paredzētā Sernam privatizācija nav notikusi, Sernam ir turpinājis pildīt lielu daļu no sākotnējā pārstrukturēšanas plāna elementiem, pievienojot tiem jaunus elementus, kas norāda, ka patiešām norisinās izmaiņas un aizstāv Sernam attīstības iespējas nākotnē. |
| --- | --- |

(187)

Lai arī Sernam 1 Lēmumā paredzētā Sernam privatizācija nav notikusi, Sernam ir turpinājis pildīt lielu daļu no sākotnējā pārstrukturēšanas plāna elementiem, pievienojot tiem jaunus elementus, kas norāda, ka patiešām norisinās izmaiņas un aizstāv Sernam attīstības iespējas nākotnē.

| (188) | Telpu reorganizācija: šī darbības telpu reorganizācija būtībā ir kā pamatelements, lai īstenotu Sernam tipa uzņēmuma iespēju atjaunošanos. Iemesli, kas minēti iepriekš un ko piesauc Francijas iestādes, attiecībā uz šo telpu iekārtojumu, ģeogrāfisko izvietojumu un pārāk lielo skaitu, sniedz būtisku racionalizāciju, lai turpmāk operācijas padarītu efektīvākas un samazinātu to izmaksas. |
| --- | --- |

(188)

Telpu reorganizācija: šī darbības telpu reorganizācija būtībā ir kā pamatelements, lai īstenotu Sernam tipa uzņēmuma iespēju atjaunošanos. Iemesli, kas minēti iepriekš un ko piesauc Francijas iestādes, attiecībā uz šo telpu iekārtojumu, ģeogrāfisko izvietojumu un pārāk lielo skaitu, sniedz būtisku racionalizāciju, lai turpmāk operācijas padarītu efektīvākas un samazinātu to izmaksas.

| (189) | Darbinieku skaita samazināšana: ļoti nozīmīga ir darbinieku skaita samazināšana no 5050 cilvēkiem 1999. gadā līdz [...] cilvēkiem 2005. gadā, kam jādod nozīmīgi ietaupījumi un jāsniedz Sernam jauno mērķu īstenošanai nepieciešamo elastību un piemērošanās spējas. |
| --- | --- |

(189)

Darbinieku skaita samazināšana: ļoti nozīmīga ir darbinieku skaita samazināšana no 5050 cilvēkiem 1999. gadā līdz [...] cilvēkiem 2005. gadā, kam jādod nozīmīgi ietaupījumi un jāsniedz Sernam jauno mērķu īstenošanai nepieciešamo elastību un piemērošanās spējas.

| (190) | Informācijas sistēma: Ar Geodis atbalstu Sernam pārslēdza savu informācijas sistēmu uz divām jaunām vadības programmatūrām (Aanael un Alizée 2000), kam turpmāk jāuzlabo Sernam operācijas. |
| --- | --- |

(190)

Informācijas sistēma: Ar Geodis atbalstu Sernam pārslēdza savu informācijas sistēmu uz divām jaunām vadības programmatūrām (Aanael un Alizée 2000), kam turpmāk jāuzlabo Sernam operācijas.

| (191) | Kurjerpakalpojumu klāsts: jaunais kurjerpakalpojumu klāsts ļāva izveidot pārvadājamo izstrādājumu tipoloģiju vairākās kategorijās, sniedzot kurjerpasta pakalpojumu priekšrocības. Tādā veidā Sernam ir piemērojies jaunai darbības koncepcijai, ko eksperti ieteikuši rentablai darbībai iespējami augošā tirgū. |
| --- | --- |

(191)

Kurjerpakalpojumu klāsts: jaunais kurjerpakalpojumu klāsts ļāva izveidot pārvadājamo izstrādājumu tipoloģiju vairākās kategorijās, sniedzot kurjerpasta pakalpojumu priekšrocības. Tādā veidā Sernam ir piemērojies jaunai darbības koncepcijai, ko eksperti ieteikuši rentablai darbībai iespējami augošā tirgū.

| (192) | TBE: turklāt darbības pārveidošana uz sertificētu kurjerpakalpojumu klāstu Sernam ļāva arī centrēt savu jauno ceļa transporta plānu ap TBE, kas ir pilnīgi jauns elements. Kurjerpakalpojumu klāsta un TBE kombinācija šobrīd sniedz Sernam [...] M€ apgrozījumu attiecībā pret [...] M€ komplektēšanas apgrozījumu. Turklāt TBE koncepcija savienojumā ar jauno kurjerpakalpojumu klāstu, šķiet, pilnībā atbilst iepriekš minēto ekspertu ieteiktajai loģikai, lai padarītu pievilcīgu dzelzceļa transportu. Tā kā TBE ir rentabls vismaz 400 kilometru distancēs, un tā ātrums jebkurā gadījumā ir lielāks par ātruma ierobežojumiem uz ceļa, TBE vajadzētu būt konkurētspējīgam attiecībā pret kravas automašīnu pārvadājumiem garajās distancēs, lai arī nepieciešamas vismaz divas izkraušanas apstāšanās (49). TBE konkurētspējai vēl vajadzētu pieaugt, ja pašlaik atļautais ātrums uz ceļa maza vai vidēja lieluma kravas automašīnām vēl tiktu samazināts. |
| --- | --- |

(192)

TBE: turklāt darbības pārveidošana uz sertificētu kurjerpakalpojumu klāstu Sernam ļāva arī centrēt savu jauno ceļa transporta plānu ap TBE, kas ir pilnīgi jauns elements. Kurjerpakalpojumu klāsta un TBE kombinācija šobrīd sniedz Sernam [...] M€ apgrozījumu attiecībā pret [...] M€ komplektēšanas apgrozījumu. Turklāt TBE koncepcija savienojumā ar jauno kurjerpakalpojumu klāstu, šķiet, pilnībā atbilst iepriekš minēto ekspertu ieteiktajai loģikai, lai padarītu pievilcīgu dzelzceļa transportu. Tā kā TBE ir rentabls vismaz 400 kilometru distancēs, un tā ātrums jebkurā gadījumā ir lielāks par ātruma ierobežojumiem uz ceļa, TBE vajadzētu būt konkurētspējīgam attiecībā pret kravas automašīnu pārvadājumiem garajās distancēs, lai arī nepieciešamas vismaz divas izkraušanas apstāšanās (49). TBE konkurētspējai vēl vajadzētu pieaugt, ja pašlaik atļautais ātrums uz ceļa maza vai vidēja lieluma kravas automašīnām vēl tiktu samazināts.

| (193) | Francijas iestādes uzskata, ka TBE panākumi ir nodrošināti, un tas rāda, ka Francijas tirgū šīs koncepcija ir patiesi nepieciešama. |
| --- | --- |

(193)

Francijas iestādes uzskata, ka TBE panākumi ir nodrošināti, un tas rāda, ka Francijas tirgū šīs koncepcija ir patiesi nepieciešama.

| (194) | Šī interese ir otrs elements, kas norāda, ka Sernam uzsāktajai dažādošanai ar nolūku pakāpeniski specializēties sūtījumu pārvadājumos, izmantojot TBE, patiešām var būt ekonomiska attīstība. Sūtījumu un kurjer pasta pārvadājumu tirgus reģionalizācijas tendence Francijā varētu izskaidrot interesi, ko rada TBE, kas pēc būtībā darbojas tikai garajās distancēs. Turklāt jāmin, ka Komisijas uzsāktajai dzelzceļa tirgus atvēršanai turpmāk vajadzētu ļaut Sernam aizņemt jaunu starptautiskā tirgus nozari. Lai īstenotu šos mērķus pēc šāda scenārija (vai tam būtu nacionāls vai starptautisks vēriens) un, ņemot vērā šī lēmuma izvirzītos nosacījumus, Sernam vajadzētu iesaistīties vienā vai vairākās uzņēmumu partnerattiecībās. |
| --- | --- |

(194)

Šī interese ir otrs elements, kas norāda, ka Sernam uzsāktajai dažādošanai ar nolūku pakāpeniski specializēties sūtījumu pārvadājumos, izmantojot TBE, patiešām var būt ekonomiska attīstība. Sūtījumu un kurjer pasta pārvadājumu tirgus reģionalizācijas tendence Francijā varētu izskaidrot interesi, ko rada TBE, kas pēc būtībā darbojas tikai garajās distancēs. Turklāt jāmin, ka Komisijas uzsāktajai dzelzceļa tirgus atvēršanai turpmāk vajadzētu ļaut Sernam aizņemt jaunu starptautiskā tirgus nozari. Lai īstenotu šos mērķus pēc šāda scenārija (vai tam būtu nacionāls vai starptautisks vēriens) un, ņemot vērā šī lēmuma izvirzītos nosacījumus, Sernam vajadzētu iesaistīties vienā vai vairākās uzņēmumu partnerattiecībās.

| (195) | Sernam dzīvotspēja kopumā: Sernam spēja gandrīz pilnīgi un ar paša pārstrukturēšanas spēkiem likvidēt vajadzību pēc 67 M€, ko Geodis bija jāiegulda pārstrukturēšanā. Tas rāda, ka Sernam bija spējīgs patstāvīgi pabeigt nozīmīgu paredzētās reorganizācijas daļu, kas tam ļoti palīdzēs, īpaši vadot AKV. |
| --- | --- |

(195)

Sernam dzīvotspēja kopumā: Sernam spēja gandrīz pilnīgi un ar paša pārstrukturēšanas spēkiem likvidēt vajadzību pēc 67 M€, ko Geodis bija jāiegulda pārstrukturēšanā. Tas rāda, ka Sernam bija spējīgs patstāvīgi pabeigt nozīmīgu paredzētās reorganizācijas daļu, kas tam ļoti palīdzēs, īpaši vadot AKV.

| (196) | Turklāt uzņēmējdarbības plāna ieceres attiecībā uz Sernam rādītājiem šķiet pieņemamas, ņemot vērā citas Sernam veiktās racionalizācijas, it īpaši attiecībā uz telpām (skaitu, novietojumu un iekārtojumu), darbiniekiem, darbību, AKV, un, ņemot vērā Sernam izstrādātās un īstenotās jaunās koncepcijas (kurjerpakalpojumu klāsts un TBE), kā arī industriālās partnerattiecības, kurās Sernam plāno iesaistīties (un kas ir šī lēmuma nosacījums, lai varētu paplašināt dzelzceļa darbību (TBE) ne tikai nacionālā līmeņa kurjerpasta pārvadājumu tirgū, bet arī starptautiskajos kurjerpasta pārvadājumos, kas pēdējos gados piedzīvojuši ievērojamu uzplaukumu un kam saglabājas daudzsološas iespējas). |
| --- | --- |

(196)

Turklāt uzņēmējdarbības plāna ieceres attiecībā uz Sernam rādītājiem šķiet pieņemamas, ņemot vērā citas Sernam veiktās racionalizācijas, it īpaši attiecībā uz telpām (skaitu, novietojumu un iekārtojumu), darbiniekiem, darbību, AKV, un, ņemot vērā Sernam izstrādātās un īstenotās jaunās koncepcijas (kurjerpakalpojumu klāsts un TBE), kā arī industriālās partnerattiecības, kurās Sernam plāno iesaistīties (un kas ir šī lēmuma nosacījums, lai varētu paplašināt dzelzceļa darbību (TBE) ne tikai nacionālā līmeņa kurjerpasta pārvadājumu tirgū, bet arī starptautiskajos kurjerpasta pārvadājumos, kas pēdējos gados piedzīvojuši ievērojamu uzplaukumu un kam saglabājas daudzsološas iespējas).

| (197) | Ņemot vērā iepriekš minēto papildu 41 M€ atbalstu, Komisija uzskata, ka Sernam vienalga vajadzētu spēt pabeigt pārstrukturēšanu paredzētajā termiņā. Patiesībā, lai arī Sernam rīcībā ir tikai daļa Sernam 1 Lēmumā atļautā atbalsta, 2003. gada rādītāji jau ir nedaudz labāki (-85 M€ rādītājs pirms nodokļu nomaksas 2003. gadā pret paredzētajiem -87 M€), un tiem jāizlīdzinās, kā paredzēts Sernam 2005. līdz 2006. gada uzņēmējdarbības plānā. |
| --- | --- |

(197)

Ņemot vērā iepriekš minēto papildu 41 M€ atbalstu, Komisija uzskata, ka Sernam vienalga vajadzētu spēt pabeigt pārstrukturēšanu paredzētajā termiņā. Patiesībā, lai arī Sernam rīcībā ir tikai daļa Sernam 1 Lēmumā atļautā atbalsta, 2003. gada rādītāji jau ir nedaudz labāki (-85 M€ rādītājs pirms nodokļu nomaksas 2003. gadā pret paredzētajiem -87 M€), un tiem jāizlīdzinās, kā paredzēts Sernam 2005. līdz 2006. gada uzņēmējdarbības plānā.

| (198) | Ņemot vērā iepriekš minētos apstākļus, Komisija uzskata, ka Sernam varēs atgūt ilgstošu finansiālu izaugsmi saprātīgā termiņā, ko paziņojušas Francijas iestādes. |
| --- | --- |

(198)

Ņemot vērā iepriekš minētos apstākļus, Komisija uzskata, ka Sernam varēs atgūt ilgstošu finansiālu izaugsmi saprātīgā termiņā, ko paziņojušas Francijas iestādes.

6.3.6.   Konkurences kropļošanas novēršana - jaudu samazināšana

| (199) | Saskaņā ar Francijas iestāžu norādēm Sernam ir jau būtiski samazinājis jaudu un paredz papildu samazināšanu tai, kas minēta Sernam 1 Lēmumā, no kurienes izriet pārstrukturēšanas perioda beigas 2005. līdz 2006. gada telpu, darbinieku skaita un apgrozījuma samazināšanas ziņā. Turklāt Sernam pāriet no tradicionālās šķirošanas/pārvadājumiem uz kurjerpasta pārvadājumiem, kā arī no pārvadājumiem pa ceļu uz jaunu dzelzceļa koncepciju TBE. TBE koncepcija ir izstrādāta jaunā tirgus nozarē, kas nav pārslogota un var sniegt papildu attīstības jaudu kā nacionālā, tā starptautiskā līmenī. Francijas iestādes ir arī atbildušas daļai kritēriju, kas minēti Sernam 1 Lēmumā. |
| --- | --- |

(199)

Saskaņā ar Francijas iestāžu norādēm Sernam ir jau būtiski samazinājis jaudu un paredz papildu samazināšanu tai, kas minēta Sernam 1 Lēmumā, no kurienes izriet pārstrukturēšanas perioda beigas 2005. līdz 2006. gada telpu, darbinieku skaita un apgrozījuma samazināšanas ziņā. Turklāt Sernam pāriet no tradicionālās šķirošanas/pārvadājumiem uz kurjerpasta pārvadājumiem, kā arī no pārvadājumiem pa ceļu uz jaunu dzelzceļa koncepciju TBE. TBE koncepcija ir izstrādāta jaunā tirgus nozarē, kas nav pārslogota un var sniegt papildu attīstības jaudu kā nacionālā, tā starptautiskā līmenī. Francijas iestādes ir arī atbildušas daļai kritēriju, kas minēti Sernam 1 Lēmumā.

6.3.7.   Konkurences kropļošanas novēršana – īpašas kompensācijas

| (200) | Vispirms Komisija atzīmē, ka:






  — | jāveic pasākumi, lai pēc iespējas samazinātu atbalsta nelabvēlīgu ietekmi uz konkurentiem, |
| --- | --- | --- |

(200)

Vispirms Komisija atzīmē, ka:

—

jāveic pasākumi, lai pēc iespējas samazinātu atbalsta nelabvēlīgu ietekmi uz konkurentiem,

| — | klātbūtnes piespiedu ierobežošana vai samazināšana minētajā tirgū vai tirgos, kur darbojas uzņēmums, ir kompensācija konkurentiem, |
| --- | --- |

—

klātbūtnes piespiedu ierobežošana vai samazināšana minētajā tirgū vai tirgos, kur darbojas uzņēmums, ir kompensācija konkurentiem,

| — | var būt dažādu veidu kompensācija, atkarībā no tā, vai uzņēmums darbojas vai nedarbojas pārslogotā tirgū, |
| --- | --- |

—

var būt dažādu veidu kompensācija, atkarībā no tā, vai uzņēmums darbojas vai nedarbojas pārslogotā tirgū,

| (201) | Tad Komisija atzīmē arī šo: |
| --- | --- |

(201)

Tad Komisija atzīmē arī šo:

| (202) | Attiecīgie tirgi: Komisija secina, ka galvenie tirgi, kuros darbojas Sernam, ir Francijas nacionālie tradicionālo sūtījumu un kurjerpasta komplektēšanas tirgi. Tomēr šie tirgi ir svarīgs ceļu un dzelzceļa transporta elements. |
| --- | --- |

(202)

Attiecīgie tirgi: Komisija secina, ka galvenie tirgi, kuros darbojas Sernam, ir Francijas nacionālie tradicionālo sūtījumu un kurjerpasta komplektēšanas tirgi. Tomēr šie tirgi ir svarīgs ceļu un dzelzceļa transporta elements.

| (203) | Dzelzceļa transports (TBE koncepcija): attiecībā uz komplektēšanu un kurjerpasta pārvadājumiem pa dzelzceļu (TBE koncepcija), Francijas iestādes apliecināja Komisijai, ka “Sernam nav TBE monopola, ciktāl katrs uzņēmējs var lūgt Fret SNCF līdzīgu pakalpojumu. Tomēr līdz šim brīdim neviens Sernam konkurents nav formulējis skaidru lūgumu Fret SNCF. Turklāt Fret SNCF apstiprina, ka tas ir gatavs sniegt ar tādiem pašiem nosacījumiem līdzīgu pakalpojumu jebkuram uzņēmējam, kas to lūgtu. Sernam ir labvēlīgi atbildējis uz kāda uzņēmēja tehniskas sadarbības lūgumiem, kurš vēlējās pārbaudīt TBE piemērotību un efektivitāti.” |
| --- | --- |

(203)

Dzelzceļa transports (TBE koncepcija): attiecībā uz komplektēšanu un kurjerpasta pārvadājumiem pa dzelzceļu (TBE koncepcija), Francijas iestādes apliecināja Komisijai, ka “Sernam nav TBE monopola, ciktāl katrs uzņēmējs var lūgt Fret SNCF līdzīgu pakalpojumu. Tomēr līdz šim brīdim neviens Sernam konkurents nav formulējis skaidru lūgumu Fret SNCF. Turklāt Fret SNCF apstiprina, ka tas ir gatavs sniegt ar tādiem pašiem nosacījumiem līdzīgu pakalpojumu jebkuram uzņēmējam, kas to lūgtu. Sernam ir labvēlīgi atbildējis uz kāda uzņēmēja tehniskas sadarbības lūgumiem, kurš vēlējās pārbaudīt TBE piemērotību un efektivitāti.”

| (204) | Komplektēšanas pakalpojumi ar dzelzceļu, ko Sernam veic, izmantojot TBE un jaunā kurjerpasta pakalpojumu klāstu, ir jauns tirgus, kas attīstās un kurā nav strukturālas pārslodzes. Ņemot vērā arī to, ka Francijas iestādes ir sniegušas nepieciešamās garantijas, lai Sernam nevarētu izmantot monopolstāvokli šajā tirgū, Komisija uzskata, ka Sernam nav jāsniedz kompensācija par atbalstu šajā nozarē un, tas var turpināt attīstību tajā. |
| --- | --- |

(204)

Komplektēšanas pakalpojumi ar dzelzceļu, ko Sernam veic, izmantojot TBE un jaunā kurjerpasta pakalpojumu klāstu, ir jauns tirgus, kas attīstās un kurā nav strukturālas pārslodzes. Ņemot vērā arī to, ka Francijas iestādes ir sniegušas nepieciešamās garantijas, lai Sernam nevarētu izmantot monopolstāvokli šajā tirgū, Komisija uzskata, ka Sernam nav jāsniedz kompensācija par atbalstu šajā nozarē un, tas var turpināt attīstību tajā.

| (205) | Autotransports: turpretī autotransporta jomā pastāv strukturāla pārslodze visā Eiropā, tātad arī Francijā. Turklāt Francijas tradicionālās komplektēšanas tirgus ir uzskatāms par inertu, un standarta sūtījumu (paku) tirgus atrodas norietā. |
| --- | --- |

(205)

Autotransports: turpretī autotransporta jomā pastāv strukturāla pārslodze visā Eiropā, tātad arī Francijā. Turklāt Francijas tradicionālās komplektēšanas tirgus ir uzskatāms par inertu, un standarta sūtījumu (paku) tirgus atrodas norietā.

| (206) | Ieinteresētās puses norāda, ka situāciju tirgū saasināja pieprasītā tirgus uzņēmumu slēgšana Francijā, kas norisinājās lielākā skaitā nekā iepriekšējā gadā, un ka to raksturo arī spēcīga cenu konkurence, ko it īpaši piemēro Sernam. |
| --- | --- |

(206)

Ieinteresētās puses norāda, ka situāciju tirgū saasināja pieprasītā tirgus uzņēmumu slēgšana Francijā, kas norisinājās lielākā skaitā nekā iepriekšējā gadā, un ka to raksturo arī spēcīga cenu konkurence, ko it īpaši piemēro Sernam.

| (207) | Komplektēšana un kurjerpasts: Sernam ir nozīmīgs uzņēmējs tradicionālo sūtījumu un komplektēšanas tirgū, jo īpaši kurjerpasta pārvadājumu tirgū Francijā, un tam pieder ievērojama tirgus daļa, salīdzinot ar daudziem citiem uzņēmējiem šajos tirgos. |
| --- | --- |

(207)

Komplektēšana un kurjerpasts: Sernam ir nozīmīgs uzņēmējs tradicionālo sūtījumu un komplektēšanas tirgū, jo īpaši kurjerpasta pārvadājumu tirgū Francijā, un tam pieder ievērojama tirgus daļa, salīdzinot ar daudziem citiem uzņēmējiem šajos tirgos.

| (208) | Atbalsta nelikumīga izmantošana: lai attaisnotos minētā atbalsta daļas piešķiršana, ņemot vērā atbalsta nelikumīgu izmantošanu, kas konstatēta iepriekš, un pārstrukturēšanas plāna paildzināšanu, Komisija uzskata, ka Sernam jāsniedz īpaša kompensācija, ilgstoši atkāpjoties no būtiski pārslogotām tirgus nozarēm. |
| --- | --- |

(208)

Atbalsta nelikumīga izmantošana: lai attaisnotos minētā atbalsta daļas piešķiršana, ņemot vērā atbalsta nelikumīgu izmantošanu, kas konstatēta iepriekš, un pārstrukturēšanas plāna paildzināšanu, Komisija uzskata, ka Sernam jāsniedz īpaša kompensācija, ilgstoši atkāpjoties no būtiski pārslogotām tirgus nozarēm.

| (209) | Lai varētu piešķirt valsts atbalstu tirgos, kas atrodas strukturālas pārslodzes, pat norieta stāvoklī, vajadzētu nekavējoties ļaut uzņēmumam, kuram būtu jāpārtrauc darbība pēc paziņotajām grūtībām, mākslīgi aizņemt ārkārtīgi pieprasītu tirgu daļas par ļaunu konkurējošiem un finansiāli veseliem uzņēmumiem. Jāizvairās arī no tā, ka atbalsts varētu nevēlami padzīt no pieprasīta tirgus finansiāli veselus uzņēmumus par labu tādiem, kas izrādās nespējīgi izdzīvot paši ar saviem līdzekļiem. |
| --- | --- |

(209)

Lai varētu piešķirt valsts atbalstu tirgos, kas atrodas strukturālas pārslodzes, pat norieta stāvoklī, vajadzētu nekavējoties ļaut uzņēmumam, kuram būtu jāpārtrauc darbība pēc paziņotajām grūtībām, mākslīgi aizņemt ārkārtīgi pieprasītu tirgu daļas par ļaunu konkurējošiem un finansiāli veseliem uzņēmumiem. Jāizvairās arī no tā, ka atbalsts varētu nevēlami padzīt no pieprasīta tirgus finansiāli veselus uzņēmumus par labu tādiem, kas izrādās nespējīgi izdzīvot paši ar saviem līdzekļiem.

| (210) | Šajā sakarā Komisija uzskata, ka Sernam ilgstoši jāatsakās no darbības pārslogotās tirgus nozarēs, šajā gadījumā no tradicionālās komplektēšanas tirgus nozares, izmantojot pārvadājumus pa ceļiem. |
| --- | --- |

(210)

Šajā sakarā Komisija uzskata, ka Sernam ilgstoši jāatsakās no darbības pārslogotās tirgus nozarēs, šajā gadījumā no tradicionālās komplektēšanas tirgus nozares, izmantojot pārvadājumus pa ceļiem.

| (211) | Lai arī Sernam jau ir uzsācis šo atkāpšanos, Komisija uzskata, ka tā nav pietiekama un tai ilgstoši ir jāturpinās. Šī iemesla dēļ tā uzskata par nepieciešamu izvirzīt nosacījumus, kas i) ļaus Sernam turpināt attīstību dažādošanās virzienā tirgus nozarē, kas jāattīsta (kurā nav pārslodzes) un ii) ļaus aizvietot pārslogoto, inerto vai norietošo tirgus nozaru Sernam pakalpojumus ar citu uzņēmēju pakalpojumiem (ar mērķi atbrīvot Sernam tirgus daļas šajās nozarēs). Šie nosacījumi ir šādi:






  — | Sernam varēs attīstīt savu darbību tikai sūtījumu pārvadājumos pa dzelzceļu (TBE koncepcija). Tādēļ SNCF garantē piedāvāt jebkuram citam uzņēmējam, kas to lūdz, tādus pašus nosacījumus kā Sernam kravas dzelzceļa transporta attīstībai, TBE, |
| --- | --- | --- |

(211)

Lai arī Sernam jau ir uzsācis šo atkāpšanos, Komisija uzskata, ka tā nav pietiekama un tai ilgstoši ir jāturpinās. Šī iemesla dēļ tā uzskata par nepieciešamu izvirzīt nosacījumus, kas i) ļaus Sernam turpināt attīstību dažādošanās virzienā tirgus nozarē, kas jāattīsta (kurā nav pārslodzes) un ii) ļaus aizvietot pārslogoto, inerto vai norietošo tirgus nozaru Sernam pakalpojumus ar citu uzņēmēju pakalpojumiem (ar mērķi atbrīvot Sernam tirgus daļas šajās nozarēs). Šie nosacījumi ir šādi:

—

Sernam varēs attīstīt savu darbību tikai sūtījumu pārvadājumos pa dzelzceļu (TBE koncepcija). Tādēļ SNCF garantē piedāvāt jebkuram citam uzņēmējam, kas to lūdz, tādus pašus nosacījumus kā Sernam kravas dzelzceļa transporta attīstībai, TBE,

| — | Savukārt Sernam nākamo divu gadu laikā kopš šī līguma iesniegšanas datuma pilnībā jāaizvieto savus ceļa transporta līdzekļus un pakalpojumus ar viena vai vairāku uzņēmumu, kuru lielākā daļa nepieder SNCF, ceļa transporta līdzekļiem un pakalpojumiem, |
| --- | --- |

—

Savukārt Sernam nākamo divu gadu laikā kopš šī līguma iesniegšanas datuma pilnībā jāaizvieto savus ceļa transporta līdzekļus un pakalpojumus ar viena vai vairāku uzņēmumu, kuru lielākā daļa nepieder SNCF, ceļa transporta līdzekļiem un pakalpojumiem,

| — | Par Sernam paša ceļa transporta līdzekļiem un pakalpojumiem tiek uzskatīti visi ceļa līdzekļi – proti, ceļa transportlīdzekļi – Sernam privātīpašumā vai līzingā/nomā, |
| --- | --- |

—

Par Sernam paša ceļa transporta līdzekļiem un pakalpojumiem tiek uzskatīti visi ceļa līdzekļi – proti, ceļa transportlīdzekļi – Sernam privātīpašumā vai līzingā/nomā,

| — | Uzņēmumiem, kas pārņems Sernam darbību uz ceļiem, būs jānodrošina visi ceļu transporta pakalpojumi pašu līdzekļiem. |
| --- | --- |

—

Uzņēmumiem, kas pārņems Sernam darbību uz ceļiem, būs jānodrošina visi ceļu transporta pakalpojumi pašu līdzekļiem.

| (212) | Pienākums veikt šādu aizvietošanu, protams, būs izaicinājums uzņēmumam. Aptuveni [...] M€ a/s Sernam iegūst no tā darbības ceļu transporta nozarē, salīdzinot ar kopējo apgrozījumu 414 M€ un [...] M€ komplektēšanas apgrozījumu. Tomēr darbību uz ceļiem vajadzētu aizvietot, neietekmējot attīstības iespējas, galvenokārt šo iemeslu dēļ:






  — | Lai aizvietotu sūtījumu pārvadājumus pa ceļiem – proti, ar autotransporta līdzekļiem – Sernam dzelzceļa transporta (TBE) atiešanas un pienākšanas vietās, Sernam būs strauji jāiesaistās vienā vai vairākās uzņēmumu partnerattiecībās. Tā kā uzņēmumu partnerattiecības, kā arī Sernam atbrīvošanos no pārvadājumiem pa ceļu ir paredzējušas un paziņojušas Francijas iestādes, šis nosacījums tikai garantēs šo nodomu īstenošanu, |
| --- | --- | --- |

(212)

Pienākums veikt šādu aizvietošanu, protams, būs izaicinājums uzņēmumam. Aptuveni [...] M€ a/s Sernam iegūst no tā darbības ceļu transporta nozarē, salīdzinot ar kopējo apgrozījumu 414 M€ un [...] M€ komplektēšanas apgrozījumu. Tomēr darbību uz ceļiem vajadzētu aizvietot, neietekmējot attīstības iespējas, galvenokārt šo iemeslu dēļ:

—

Lai aizvietotu sūtījumu pārvadājumus pa ceļiem – proti, ar autotransporta līdzekļiem – Sernam dzelzceļa transporta (TBE) atiešanas un pienākšanas vietās, Sernam būs strauji jāiesaistās vienā vai vairākās uzņēmumu partnerattiecībās. Tā kā uzņēmumu partnerattiecības, kā arī Sernam atbrīvošanos no pārvadājumiem pa ceļu ir paredzējušas un paziņojušas Francijas iestādes, šis nosacījums tikai garantēs šo nodomu īstenošanu,

| — | Tā kā Sernam pārstrukturēšana centrējas ap tā jaunā kurjerpakalpojumu klāsta kombināciju ar jauno TBE dzelzceļa transporta koncepciju, kuras ekonomiskās perspektīvas šķiet pilnībā pamatotas un ticamas, Sernam būtu jāspēj pāriet uz jaunu tirgus nozari, kas vēl jāattīsta. |
| --- | --- |

—

Tā kā Sernam pārstrukturēšana centrējas ap tā jaunā kurjerpakalpojumu klāsta kombināciju ar jauno TBE dzelzceļa transporta koncepciju, kuras ekonomiskās perspektīvas šķiet pilnībā pamatotas un ticamas, Sernam būtu jāspēj pāriet uz jaunu tirgus nozari, kas vēl jāattīsta.

| (213) | No otras puses, pēc Komisijas prasības par tādas iespējas novēršanu, ka Sernam ieņem monopola stāvokli kurjerpasta pārvadājumos un kravas dzelzceļa pārvadājumos, Francijas iestādes rakstiski apstiprināja (50), ka jebkuram uzņēmējam, kas varētu vēlēties sniegt dzelzceļa pārvadājumu pakalpojumus, būs tādi paši nosacījumi kā Sernam. Komisija uzskata, ka tādā veidā var novērst jebkuru faktisku vai likumīgu monopolu, paliekot vienīgi ienākšanas barjerām šajā tirgū (51). |
| --- | --- |

(213)

No otras puses, pēc Komisijas prasības par tādas iespējas novēršanu, ka Sernam ieņem monopola stāvokli kurjerpasta pārvadājumos un kravas dzelzceļa pārvadājumos, Francijas iestādes rakstiski apstiprināja (50), ka jebkuram uzņēmējam, kas varētu vēlēties sniegt dzelzceļa pārvadājumu pakalpojumus, būs tādi paši nosacījumi kā Sernam. Komisija uzskata, ka tādā veidā var novērst jebkuru faktisku vai likumīgu monopolu, paliekot vienīgi ienākšanas barjerām šajā tirgū (51).

| (214) | Turklāt TBE attīstības stratēģija tieši ietilpst Komisijas transporta politikas virzienā, jo tā sekmē modālo pāreju “no autoceļa uz dzelzceļu”. Tādēļ Komisija uzskata, ka uzņēmums, kas mainās, lai veiktu ievērojamu preču apjomu pārcelšanu no ceļa uz dzelzceļu garajās distancēs, ir pelnījis, ka tam dod iespēju īstenot šādu iespēju, ja tas vienlaicīgi atsakās no pārslogotām tirgus nozarēm. |
| --- | --- |

(214)

Turklāt TBE attīstības stratēģija tieši ietilpst Komisijas transporta politikas virzienā, jo tā sekmē modālo pāreju “no autoceļa uz dzelzceļu”. Tādēļ Komisija uzskata, ka uzņēmums, kas mainās, lai veiktu ievērojamu preču apjomu pārcelšanu no ceļa uz dzelzceļu garajās distancēs, ir pelnījis, ka tam dod iespēju īstenot šādu iespēju, ja tas vienlaicīgi atsakās no pārslogotām tirgus nozarēm.

| (215) | Tādēļ Komisija uzskata, ka mērķis ir:






  — | veikt Sernam restrukturizāciju, |
| --- | --- | --- |

(215)

Tādēļ Komisija uzskata, ka mērķis ir:

—

veikt Sernam restrukturizāciju,

| — | Sernam ilgtspējīgas attīstības iespēju atgūšana, |
| --- | --- |

—

Sernam ilgtspējīgas attīstības iespēju atgūšana,

| — | pārcelt Sernam autotransporta darbību uz dzelzceļa kurjerpasta pārvadājumiem un citiem neatkarīgiem SNCF uzņēmumiem, aizvietojot tā darbību uz ceļa, |
| --- | --- |

—

pārcelt Sernam autotransporta darbību uz dzelzceļa kurjerpasta pārvadājumiem un citiem neatkarīgiem SNCF uzņēmumiem, aizvietojot tā darbību uz ceļa,

| — | nemainīt tirdzniecību starp dalībvalstīm pretēji Kopienas interesēm - ir sasniegts. |
| --- | --- |

—

nemainīt tirdzniecību starp dalībvalstīm pretēji Kopienas interesēm - ir sasniegts.

| (216) | Tomēr Komisija ņem vērā Francijas iestāžu vēlmi pārdot Sernam kopumā (ieskaitot aktīvus un pasīvus) no šī brīža līdz [...]. Šādā kontekstā Komisija atgādina, ka, ja šāds darījums notiek par tirgus cenu vai nu ar caurskatāmas un visiem konkurentiem atvērtas procedūras palīdzību, vai neatkarīga eksperta pārbaudi, uzņēmumam, kam nav juridiskas saistības ar SNCF, pircējam nevajadzēs atmaksāt 41 miljonu euro, kas paziņots par nesavienojamu. Saskaņā ar Tiesas praksi pircēju nevar uzskatīt par tādu, kas guvis priekšrocību attiecībā pret citiem tirgus dalībniekiem. |
| --- | --- |

(216)

Tomēr Komisija ņem vērā Francijas iestāžu vēlmi pārdot Sernam kopumā (ieskaitot aktīvus un pasīvus) no šī brīža līdz [...]. Šādā kontekstā Komisija atgādina, ka, ja šāds darījums notiek par tirgus cenu vai nu ar caurskatāmas un visiem konkurentiem atvērtas procedūras palīdzību, vai neatkarīga eksperta pārbaudi, uzņēmumam, kam nav juridiskas saistības ar SNCF, pircējam nevajadzēs atmaksāt 41 miljonu euro, kas paziņots par nesavienojamu. Saskaņā ar Tiesas praksi pircēju nevar uzskatīt par tādu, kas guvis priekšrocību attiecībā pret citiem tirgus dalībniekiem.

| (217) | Komisija arī atgādina, ka Sernam kopuma pārdošanas gadījumā (aktīvu un pasīvu), ko plānojušas Francijas iestādes, jebkurā gadījumā jāpiemēro lēmuma nosacījumi (citiem uzņēmumiem jāpārņem Sernam darbība uz ceļa un jāmaina Sernam darbība uz kravas dzelzceļa transportu). Turpretī, ja Sernam aktīvi jāpārdod “vienā partijā”, Kom4isija atgādina, ka divi iepriekš minētie nosacījumi, kas attiecas uz uzņēmuma pārstrukturēšanu, netiks piemēroti, zinot, ka Sernam vairs nedarbosies pašreizējā juridiskajā formā un būs atbrīvojis savas tirgus daļas par labu neatkarīgajam pircējam (kurš varēs de facto turpināt savu darbību ar Sernam aktīviem). |
| --- | --- |

(217)

Komisija arī atgādina, ka Sernam kopuma pārdošanas gadījumā (aktīvu un pasīvu), ko plānojušas Francijas iestādes, jebkurā gadījumā jāpiemēro lēmuma nosacījumi (citiem uzņēmumiem jāpārņem Sernam darbība uz ceļa un jāmaina Sernam darbība uz kravas dzelzceļa transportu). Turpretī, ja Sernam aktīvi jāpārdod “vienā partijā”, Kom4isija atgādina, ka divi iepriekš minētie nosacījumi, kas attiecas uz uzņēmuma pārstrukturēšanu, netiks piemēroti, zinot, ka Sernam vairs nedarbosies pašreizējā juridiskajā formā un būs atbrīvojis savas tirgus daļas par labu neatkarīgajam pircējam (kurš varēs de facto turpināt savu darbību ar Sernam aktīviem).

6.3.8.   Atbalsta ierobežošana līdz minimumam

| (218) | Kā minēts iepriekš, papildu atbalsta nepieciešamība 41 M€ apmērā būtībā ir sekas tam, ka Francijas iestādes nav ievērojušas Sernam 1 Lēmumu. Šāda papildu atbalsta sniegšana ir nelikumīga, ja tas paredzēts uzņēmumam, kas būtībā joprojām darbojas strukturāli pārslogotās, inertās vai pat norietā esošās tirgus nozarēs. Turklāt Sernam nedrīkst būt papildu likviditāšu, ko tas varētu izmantot darbībās, kas varētu kropļot tirgu un kas nebūtu saistītas ar pārstrukturēšanas procesu, it īpaši piemēroto cenu ziņā. Tādēļ Komisija uzskata, ka 41 M€ papildu atbalsta piešķiršana attiecībā pret Sernam 1 Lēmumā sākotnēji ziņoto un apstiprināto 503 M€ kopējo apjomu nav likumīga. |
| --- | --- |

(218)

Kā minēts iepriekš, papildu atbalsta nepieciešamība 41 M€ apmērā būtībā ir sekas tam, ka Francijas iestādes nav ievērojušas Sernam 1 Lēmumu. Šāda papildu atbalsta sniegšana ir nelikumīga, ja tas paredzēts uzņēmumam, kas būtībā joprojām darbojas strukturāli pārslogotās, inertās vai pat norietā esošās tirgus nozarēs. Turklāt Sernam nedrīkst būt papildu likviditāšu, ko tas varētu izmantot darbībās, kas varētu kropļot tirgu un kas nebūtu saistītas ar pārstrukturēšanas procesu, it īpaši piemēroto cenu ziņā. Tādēļ Komisija uzskata, ka 41 M€ papildu atbalsta piešķiršana attiecībā pret Sernam 1 Lēmumā sākotnēji ziņoto un apstiprināto 503 M€ kopējo apjomu nav likumīga.

| (219) | Turpretī sākotnēji paredzētā Geodis ieguldījuma Sernam restrukturizācijā aizvietošana ar iespējamu atbalstu 67 M€ apjomā var tikt atcelta, jo tā vairs nebūs nepieciešama. Patiesībā līdzekļu nepieciešamība 67 M€ apjomā, ko Geodis bija jāsniedz ar kredītlīnijas palīdzību, tika finansēta, samazinot kredītus, ko Sernam sniedza saviem klientiem. Lai savāktu līdzekļus 67 M€ apmērā, Sernam varētu nodot savus klientu kredītus atlaižu veidā vai, pārvēršot parādzīmes vērtspapīros, lai iegūtu attiecīgos līdzekļus no finanšu iestādes. Faktiski Sernam rīkojās labāk, veicot klientu kredītu ilguma samazināšanu, kas tam ļāva savākt prasītos līdzekļus un, attiecīgi samazinot AKV. Šāda rīcība būtībā ir labāka par ārēja finansējuma iespēju, kas aprakstīta iepriekš, zinot, ka tā sekmē Sernam bilances atveseļošanu un sniedz lielāku nākotnes operāciju drošību (ņemot vērā klientu kredītu samazināto ilgumu). |
| --- | --- |

(219)

Turpretī sākotnēji paredzētā Geodis ieguldījuma Sernam restrukturizācijā aizvietošana ar iespējamu atbalstu 67 M€ apjomā var tikt atcelta, jo tā vairs nebūs nepieciešama. Patiesībā līdzekļu nepieciešamība 67 M€ apjomā, ko Geodis bija jāsniedz ar kredītlīnijas palīdzību, tika finansēta, samazinot kredītus, ko Sernam sniedza saviem klientiem. Lai savāktu līdzekļus 67 M€ apmērā, Sernam varētu nodot savus klientu kredītus atlaižu veidā vai, pārvēršot parādzīmes vērtspapīros, lai iegūtu attiecīgos līdzekļus no finanšu iestādes. Faktiski Sernam rīkojās labāk, veicot klientu kredītu ilguma samazināšanu, kas tam ļāva savākt prasītos līdzekļus un, attiecīgi samazinot AKV. Šāda rīcība būtībā ir labāka par ārēja finansējuma iespēju, kas aprakstīta iepriekš, zinot, ka tā sekmē Sernam bilances atveseļošanu un sniedz lielāku nākotnes operāciju drošību (ņemot vērā klientu kredītu samazināto ilgumu).

| (220) | Tādēļ Komisija var uzskatīt, ka Sernam ir aizvietojis Geodis ieguldījuma 67 M€ apjomā trūkumu ar līdzīgiem un pat labākiem līdzekļiem, salīdzinot ar ārēju finansējumu, apkopojot līdzekļus, kas pārāk ilgi bijuši bloķēti klientu kredītos. |
| --- | --- |

(220)

Tādēļ Komisija var uzskatīt, ka Sernam ir aizvietojis Geodis ieguldījuma 67 M€ apjomā trūkumu ar līdzīgiem un pat labākiem līdzekļiem, salīdzinot ar ārēju finansējumu, apkopojot līdzekļus, kas pārāk ilgi bijuši bloķēti klientu kredītos.

| (221) | Tādā veidā Sernam pārstrukturēšanas atbalsts pašreizējā situācijā (nākamajā tabulā saukts Sernam 2 ir 81 %, salīdzinot ar 87 % intensitāti Sernam 1 lietā. Tiek ņemts vērā fakts, ka Sernam ar saviem līdzekļiem kompensēja 67 M€ finansējuma nepieciešamību, ko bija jānodrošina Geodis, un tam būs jākompensē ar saviem līdzekļiem arī papildu 41 M€ finansējuma nepieciešamību, ko savienībai būtu jāspēj izdarīt galvenokārt, pārdodot savu darbību uz ceļa un citiem līdzekļiem. |
| --- | --- |

(221)

Tādā veidā Sernam pārstrukturēšanas atbalsts pašreizējā situācijā (nākamajā tabulā saukts Sernam 2 ir 81 %, salīdzinot ar 87 % intensitāti Sernam 1 lietā. Tiek ņemts vērā fakts, ka Sernam ar saviem līdzekļiem kompensēja 67 M€ finansējuma nepieciešamību, ko bija jānodrošina Geodis, un tam būs jākompensē ar saviem līdzekļiem arī papildu 41 M€ finansējuma nepieciešamību, ko savienībai būtu jāspēj izdarīt galvenokārt, pārdodot savu darbību uz ceļa un citiem līdzekļiem.

| (222) | 556 M€ (52) pievienojas SNCF kompensācija 34 M€ un 21 M€ apmērā SNCF un Sernam bagāžas, preses un iekārtu pārvadājumu līgumu veidā SCS Sernam 2000. gada atskaites perioda vienpadsmit mēnešu laikā, kas tika kvalificēti kā valsts atbalsts, kas ir saskaņā ar Sernam 1 Lēmumu. Zinot, ka Francija ir ievērojusi apņemšanos atvērt tirgus, kas attiecas uz iekārtu pārvadājumiem, preses pārvadājumiem un bagāžas pārvadājumiem uz SNCF rēķina, Komisija var neatcelt Sernam 1 Lēmuma novērtējumu, atbilstoši kuram 55 M€ summa, kas tikusi izmaksāta iepriekš minēto līgumu veidā 2000. gada vienpadsmit mēnešu laikā, var tikt atļauta Sernam pārstrukturēšanas kontekstā. |
| --- | --- |

(222)

556 M€ (52) pievienojas SNCF kompensācija 34 M€ un 21 M€ apmērā SNCF un Sernam bagāžas, preses un iekārtu pārvadājumu līgumu veidā SCS Sernam 2000. gada atskaites perioda vienpadsmit mēnešu laikā, kas tika kvalificēti kā valsts atbalsts, kas ir saskaņā ar Sernam 1 Lēmumu. Zinot, ka Francija ir ievērojusi apņemšanos atvērt tirgus, kas attiecas uz iekārtu pārvadājumiem, preses pārvadājumiem un bagāžas pārvadājumiem uz SNCF rēķina, Komisija var neatcelt Sernam 1 Lēmuma novērtējumu, atbilstoši kuram 55 M€ summa, kas tikusi izmaksāta iepriekš minēto līgumu veidā 2000. gada vienpadsmit mēnešu laikā, var tikt atļauta Sernam pārstrukturēšanas kontekstā.

| (223) | Pārstrukturēšanas izmaksas








  M€ | Sernam 1 | Izmaiņas | Sernam 2 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Pārstrukturēšanas izmaksas | 515 | 41 | 556 |
| Kopā (1) | 515 | | 556 |

(223)

Pārstrukturēšanas izmaksas

M€

Sernam 1

Izmaiņas

Sernam 2

Pārstrukturēšanas izmaksas

515

41

556

Kopā (1)

515

556

Finansējuma avoti

| M€ | Sernam 1 | Izmaiņas | Sernam 2 |
| --- | --- | --- | --- |
| SNCF veiktais pārstrukturēšanas finansējums | 448 | | 448 |
| Geodis veiktais finansējums | 67 | -67 | 0 |
| Sernam veiktais finansējums | | 67 | 67 |
| Citi Sernam fondi | | 41 | 41 |
| Kopā (2) | 515 | | 556 |
| | | | |
| Sernam 1 pārstrukturēšanas atbalsta intensitāte % | 87 | | |
| Sernam 2 pārstrukturēšanas atbalsta intensitāte % | | | 81 |
| | | | |
| Līgumiem piešķirtais atbalsts M€ | 55 | | 55 |
| Kopā (3) | 55 | | 55 |

M€

Sernam 1

Izmaiņas

Sernam 2

SNCF veiktais pārstrukturēšanas finansējums

448

448

Geodis veiktais finansējums

67

-67

0

Sernam veiktais finansējums

67

67

Citi Sernam fondi

41

41

Kopā (2)

515

556

Sernam 1 pārstrukturēšanas atbalsta intensitāte %

87

Sernam 2 pārstrukturēšanas atbalsta intensitāte %

81

Līgumiem piešķirtais atbalsts M€

55

55

Kopā (3)

55

55

| M€ | Sernam 1 | | Sernam 2 |
| --- | --- | --- | --- |
| SNCF veiktais pārstrukturēšanas finansējums | 448 | | 448 |
| Līgumiem piešķirtais atbalsts M€ | 55 | | 55 |
| Kopā (4), lietas kopējais atbalsta apjoms | 503 | | 503 |

M€

Sernam 1

Sernam 2

SNCF veiktais pārstrukturēšanas finansējums

448

448

Līgumiem piešķirtais atbalsts M€

55

55

Kopā (4), lietas kopējais atbalsta apjoms

503

503

6.3.9.   Nosacījumu īstenošana un ievērošana

| (224) | Francijai jāsniedz ikgadēja atskaite par pārstrukturēšanas attīstību un šī lēmuma ievērošanu. Pirmajai atskaitei jātiek iesniegtai vēlākais sešus mēnešus pēc šī lēmuma paziņošanas datuma. |
| --- | --- |

(224)

Francijai jāsniedz ikgadēja atskaite par pārstrukturēšanas attīstību un šī lēmuma ievērošanu. Pirmajai atskaitei jātiek iesniegtai vēlākais sešus mēnešus pēc šī lēmuma paziņošanas datuma.

7.   SECINAJUMI

| (225) | Komisija konstatē, ka Francija ir sniegusi atbalstu 503 M€ (53) apmērā apstākļos, kas atšķiras no tiem, kas apstiprināti Sernam 1 Lēmumā, un ir nelegāli sniegusi papildu atbalstu 41 M€ apmērā. |
| --- | --- |

(225)

Komisija konstatē, ka Francija ir sniegusi atbalstu 503 M€ (53) apmērā apstākļos, kas atšķiras no tiem, kas apstiprināti Sernam 1 Lēmumā, un ir nelegāli sniegusi papildu atbalstu 41 M€ apmērā.

| (226) | Taču, ņemot vērā:






  — | Francijas iestāžu sniegto rakstisko apņemšanos, atbildot uz Komisijas steidzamu pieprasījumu, ka SNCF neatbalstīs Sernam, un tas nevarēs attīstīt monopolu dzelzceļa kravas pārvadājumiem (kurjerpasta pārvadājumiem), |
| --- | --- | --- |

(226)

Taču, ņemot vērā:

—

Francijas iestāžu sniegto rakstisko apņemšanos, atbildot uz Komisijas steidzamu pieprasījumu, ka SNCF neatbalstīs Sernam, un tas nevarēs attīstīt monopolu dzelzceļa kravas pārvadājumiem (kurjerpasta pārvadājumiem),

| — | Sernam uzsākto dziļo pārstrukturēšanas (kas skar tā uzņēmumu telpas, transporta plānu, jau veikto jaudas samazināšanu, kā arī svarīgus jauninājumus jaunā kurjerpakalpojumu klāsta un TBE jomā), un |
| --- | --- |

—

Sernam uzsākto dziļo pārstrukturēšanas (kas skar tā uzņēmumu telpas, transporta plānu, jau veikto jaudas samazināšanu, kā arī svarīgus jauninājumus jaunā kurjerpakalpojumu klāsta un TBE jomā), un

| — | šā lēmuma izvirzītos nosacījumus, |
| --- | --- |

—

šā lēmuma izvirzītos nosacījumus,

Komisija uzskata, ka 503 M€ atbalsts Sernam labā ir saskaņā ar Līgumu, zinot, ka:

| — | Sernam savu dzīvotspēju varēs atgūt saprātīgā termiņā, |
| --- | --- |

—

Sernam savu dzīvotspēju varēs atgūt saprātīgā termiņā,

| — | netiks radīti tādi konkurences traucējumi, kas ir pretrunā kopējām interesēm, |
| --- | --- |

—

netiks radīti tādi konkurences traucējumi, kas ir pretrunā kopējām interesēm,

| — | atbalsts pēc iespējas tiks samazināts, ciktāl kopējais finansējuma apjoms, kas apstiprināts Sernam 1 Lēmumā (570 M€ (54)), ir samazināts par 67 M€, jo netiek veikts Geodis ieguldījums, tomēr ticis finansēts, apkopojot Sernam līdzekļus, un papildu atbalsts 41 M€ apmērā jāatdod ar procentiem. |
| --- | --- |

—

atbalsts pēc iespējas tiks samazināts, ciktāl kopējais finansējuma apjoms, kas apstiprināts Sernam 1 Lēmumā (570 M€ (54)), ir samazināts par 67 M€, jo netiek veikts Geodis ieguldījums, tomēr ticis finansēts, apkopojot Sernam līdzekļus, un papildu atbalsts 41 M€ apmērā jāatdod ar procentiem.

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

1.   Valsts atbalsts, kas apstiprināts 2001. gada maijā 503 miljonu euro apmērā, uzņēmumam Sernam ir saderīgs ar kopējo tirgu saskaņā ar 3. un 4. pantā paredzētajiem nosacījumiem.

2.   Francijas sniegtais valsts atbalsts uzņēmumam Sernam 41 miljona euro apmērā nav saderīgs ar kopējo tirgu.

2. pants

1.   Francijai jāveic visi nepieciešamie pasākumi, lai atgūtu no saņēmēja 1. panta 2. punktā minēto atbalstu, kas nelikumīgi jau ir nodots tā rīcībā.

2.   Atbalsts ir jāatgūst nekavējoties saskaņā ar valsts tiesību aktos noteikto kārtību ar nosacījumu, ka tā ļauj šā lēmuma tūlītēju un efektīvu izpildi. Atgūstamajā atbalstā ir iekļauti procenti, sākot no datuma, kad tas ticis nodots saņēmēja rīcībā, līdz tā atgūšanas datumam. Procenti ir aprēķināti, balstoties uz atsauces likmi, ko saistībā ar reģionālajiem atbalstiem izmanto līdzīgu subsīdiju aprēķināšanai.

3. pants

1.   Saskaņā ar šā lēmuma 2. punktu ir jāievēro šādi nosacījumi:

| a) | Sernam var attīstīt tikai sūtījumu pārvadājumus pa dzelzceļu saskaņā ar Train Bloc Express (TBE) koncepciju. Šajā nolūkā SNCF garantē sniegt jebkuram citam uzņēmējam, kas izsaka šādu lūgumu, tādus pašus nosacījumus, kādi izvirzīti Sernam TBE kravas dzelzceļa transporta attīstībai; |
| --- | --- |

a)

Sernam var attīstīt tikai sūtījumu pārvadājumus pa dzelzceļu saskaņā ar Train Bloc Express (TBE) koncepciju. Šajā nolūkā SNCF garantē sniegt jebkuram citam uzņēmējam, kas izsaka šādu lūgumu, tādus pašus nosacījumus, kādi izvirzīti Sernam TBE kravas dzelzceļa transporta attīstībai;

| b) | Turpretī uzņēmumam Sernam nākamo divu gadu laikā, sākot no šā lēmuma paziņošanas datuma, ir pilnībā jāaizvieto savi autotransporta līdzekļi un pakalpojumi ar tāda uzņēmuma vai vairāku uzņēmumu autotransporta līdzekļiem un pakalpojumiem, kas ir juridiski un ekonomiski neatkarīgs no SNCF un kas ir izvēlēts, ievērojot atklātu, pārskatāmu un nediskriminējošu procedūru.
  Par Sernam autotransporta līdzekļiem un pakalpojumiem tiek uzskatīti visi autotransporta līdzekļi, kas ir uzņēmuma Sernam privātīpašumā vai līzingā/nomā.
  Uzņēmumiem, kas pārņems Sernam darbību uz autoceļiem, būs jānodrošina ar pašu līdzekļiem visi autotransporta pakalpojumi. |
| --- | --- |

b)

Turpretī uzņēmumam Sernam nākamo divu gadu laikā, sākot no šā lēmuma paziņošanas datuma, ir pilnībā jāaizvieto savi autotransporta līdzekļi un pakalpojumi ar tāda uzņēmuma vai vairāku uzņēmumu autotransporta līdzekļiem un pakalpojumiem, kas ir juridiski un ekonomiski neatkarīgs no SNCF un kas ir izvēlēts, ievērojot atklātu, pārskatāmu un nediskriminējošu procedūru.

Par Sernam autotransporta līdzekļiem un pakalpojumiem tiek uzskatīti visi autotransporta līdzekļi, kas ir uzņēmuma Sernam privātīpašumā vai līzingā/nomā.

Uzņēmumiem, kas pārņems Sernam darbību uz autoceļiem, būs jānodrošina ar pašu līdzekļiem visi autotransporta pakalpojumi.

2.   Ja līdz [...] Sernam pilnībā pārdos savus aktīvus par tirgus cenu uzņēmumam, kas nav juridiski saistīts ar SNCF, ievērojot pārskatāmu un atklātu procedūru, 1. punkta nosacījumus nepiemēro.

4. pants

Jebkurai daļējai vai pilnīgai Sernam pārdošanai jānotiek par tirgus cenu, ievērojot attiecībā uz visiem konkurentiem pārskatāmu un atklātu procedūru. Šādos apstākļos uzņēmumam Sernam, ja tas turpina pastāvēt, jāatmaksā 41 M€ atbalsts.

5. pants

Francija informē Komisiju divu mēnešu laikā no šā lēmuma paziņošanas dienas par pasākumiem, kas veikti, lai panāktu atbilstību šim lēmumam.

6. pants

Šis lēmums ir adresēts Francijas Republikai.

Briselē, 2004. gada 20. oktobri

Komisijas vārdā –

LOYOLA DE PALACIO,

Priekšsēdētāja vietniece

---

(1)  OV L 288, 9.10.1999., 2. lpp.

1

(2)  OV L 83, 27.3.1999., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes Regulu (EK) Nr. 794/2004 (OV L 140, 30.4.2004., 1. lpp.).

2

(3)  OV L 182, 1.8.2003., 2. lpp.

3

(4)  Reģistrēta 2003. gada 25. aprīlī ar Nr. A/18967.

4

(5)  Reģistrēta 2003. gada 7. februārī ar Nr. GAB. LdP 490.

5

LdP

(6)  Reģistrēta 2003. gada 5. martā ar Nr. A/14685.

6

(7)  Reģistrēta 2003. gada 11. martā ar Nr. GAB Loyola de Palacio 899.

7

Loyola de Palacio

(8)  Reģistrēta 2003. gada 17. septembrī ar Nr. A/29815.

8

(9)  Reģistrēta DG TREN2004. gada 26. februārī ar Nr. A/14167.

9

DG TREN

(10)  Reģistrēta 2004. gada 24. maijā ar Nr. A/21123.

10

(11)  OV C 182, 01.08.2003., 2. lpp. Ieinteresēto pušu komentāru iesniegšanas termiņš beidzās 2003. gada 1. septembrī. Pēc ieinteresēto pušu, kas bija iesniegušas komentārus, lūguma Komisija piešķīra papildu termiņu līdz 2003. gada 15. septembrim.

11

(12)  2000. gada 31. decembrī runa bija par divdesmit četrām mazām filiālēm.

12

(13)  Jacobs Consultancy: Capacity of ABX Logistics and Sernam markets, Framework contract No.TREN/CC/04-2002, Order No. 2004/001/14 – S07.30053, May 2004.

13

Jacobs Consultancy

Sernam

| * | Teksta daļas, kas bija iekļautas starp kvadrātiekavām, tika izdzēstas, jo attiecas uz komercnoslēpumiem vai konfidenciālo informāciju. |
| --- | --- |

*

Teksta daļas, kas bija iekļautas starp kvadrātiekavām, tika izdzēstas, jo attiecas uz komercnoslēpumiem vai konfidenciālo informāciju.

(14)  Nesenā paplašināšanās, šķiet, uz laiku atvieglojusi situāciju. Tomēr daudz transporta uzņēmumu, šķiet, darbojas uz apakšlīgumu pamata, pārvadājot preces pa ceļiem ar lētākiem pārvadātājiem no jaunajām dalībvalstīm, tādēļ būtu jāpastiprina konkurences spiediens uz autotransporta tirgus cenām.

14

(15)  Pirmā apstāšanās, lai pārkrautu preces no kravas automašīnām uz TBE izbraukšanas vietā, un otra apstāšanās TBE ierašanās vietā, lai pārkrautu preces kravas automašīnās.

15

TBE

TBE

(16)  Regulē 1982. gada 30. decembra iekšējā transporta orientācijas likuma (LOTI) 18. līdz 26. pants. VTRU nevar tikt atzīts par maksātnespējīgu vai tikt apķīlāts.

16

(17)  Informācija ņemta no SNCF tīmekļa vietnes: http://www.SNCF.com.

17

SNCF

SNCF

(18)  Šo summu veidoja 448 M€ (2938 Francijas franku MF) atbalsta pārstrukturēšanai un aptuveni 7 M€ sākumkapitāla ieguldījuma, ko SNCF veica 2000. gada 1. februārī, pārceļot savu darbību no sava īpašuma un jauno pilnībā piederošo filiāli, Sernam SCS (detaļas tabulā Nr. 3), un no 34 plus 21 M€ (222 MF plus 140 MF) bagāžas, preses un aprīkojuma transporta līgumu veidā; kopējais atļautais apjoms tādā veidā sasniedza 503 M€ (3 300 MF). Detalizētāku informāciju skatīt Sernam 1 Lēmumā un procedūras Nr. C 32/03 uzsākšanā. (Skaitļi euro un konvertēšana Francijas frankos šī lēmuma tekstā ir noapaļoti uz miljoniem.)

18

SNCF

Sernam SCS

Sernam 1

(19)  Atgādinājumam, Geodis bija jāsaņem 60 % Sernam par simbolisku samaksu 1 € (skatīt Sernam 1 Lēmuma 51. punktu).

19

Geodis

Sernam

Sernam 1

(20)  Komandītsabiedrībām nav atbildības ierobežojuma.

20

(21)  Savukārt Sofivir pieder akcionāriem, kas ir fiziskas personas un Crédit agricole.

21

Sofivir

Crédit agricole

(22)  Šī brīža sadales detaļas skatīt Procedūras uzsākšanā Nr. C 32/03.

22

(23)  Atbilstoši Padomes 1993. gada 14. jūnija Direktīvai 93/38/EEK, ar ko koordinē līgumu piešķiršanas procedūras, kuras piemēro subjekti, kas darbojas ūdensapgādes, enerģētikas, transporta un telekomunikāciju nozarē (OV L 199, 9.8.1993., 84. lpp.), kurā grozījumi ir izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 98/4/EK (OV L 101, 1.4.1998., 1. lpp.). Direktīvu 93/38/EEK aizstāja ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2004/17/EK (OV L 134, 30.4.2004., 1. lpp.).

23

(24)  Procedūras uzsākšanas lēmumā Komisija novērtējusi šos pārtraukšanas noteikumus kā neatbilstīgus Kopienas tiesību aktiem.

24

(25)  SNCF sniegtā kompensācija Sernam par Sernam algoto dzelzceļa strādnieku papildu izmaksām.

25

SNCF

Sernam

Sernam

(26)  Nepublicēta slepena informācija.

26

(27)  Darbojas tajā pašā konkurences nozarē, kur Sernam.

27

Sernam

(28)  Galvenokārt Parīzes reģionā.

28

(29)  Informācija neizriet tieši no Francijas iestāžu sniegtās informācijas, bet to pievienojusi Komisija.

29

(30)  Francijas iestādes norāda, ka izmantotās telpas bija daļēji novecojušas. Tās bieži atradās pilsētu centros, nevis kā lielākajai daļai pārvadātāju, loģistikas zonās pilsētu nomalēs, kas ir ātrāk pieejamas no lielajām ceļu maģistrālēm un labāk novietotas, attiecībā pret industriālajām zonām, kur koncentrējas lielākā daļa Sernam klientu. Šāds izvietojums vispirms atbalsojas pārāk augstajās Sernam īres maksās. Kopš 2001. gada maija jauktās dzelzceļa/ceļu aģentūras (dzelzceļa platforma no vienas puses, ceļa no otras) tiek izmantotas tikai kā ceļa aģentūras. Šādi tās tiek izmantotas kā vienpusējas platformas. Tāda izmantošana tās padara nepietiekami produktīvas (lielāks platformas laukums, nekā klasiskā divpusējā aģentūrā, līdz ar to lielāks attālums, kas sūtījumam jāveic pa platformu, līdz ar to vairāk krāvēju, lai tos pārvadātu un lielāks sūtījumu sabojāšanas risks). Turklāt teritorija nav piemērota jauno iekārtu prasībām: laukumi, kas ietver platformas ir pārāk šauri un apgrūtina izkraušanas manevrus (tādēļ tie aizņem vairāk laika, nekā normālas konfigurācijas iekārtā), dažviet pat dara tos neiespējamus, kavējot uzņēmēju veikt kravas automašīnu izkraušanu pie vārtiem, kas ļautu uzlabot platformu apkalpošanu. Sernam paketes sadales un sliktās konjunktūras dēļ, liela daļa aģentūru bija pārāk lielas.

30

Sernam

Sernam

Sernam

(31)  Francijas iestāžu sniegtā informācija 2004. gada 22. marta sanāksmē.

31

(32)  Atgādinājumam, runa ir par i) steidzamiem kurjerpasta sūtījumiem: piegāde tajā pašā dienā dažu stundu laikā (izmantojot TGV kravas nodalījumus), ii) nakts piegādi (četru līdz astoņu stundu laikā atsevišķā tamburā), iii) “H” kurjerpasta sūtījumiem: piegāde nākamās dienas rītā pirms 12.00, iv) priekšrocību ekspressūtījumiem: piegāde nākamajā dienā līdz 18.00), v) “Tempo” kurjerpasta sūtījumiem: piegāde 48/72 stundu laikā Eiropā, vi) kravas ekspressūtījumiem: vienas līdz 25 tonnu kravu pārvadājumi Francijā un Eiropā un vii) “Disram”: kravas paliktņu industriālā piegāde.

32

(33)  Cliq sertifikāts garantē uzticamību visos pārvadājumu posmos, reaģēšanu visā tīklā, skaidru procedūru drošību un caurskatāmību ikdienā un ārkārtas gadījumā.

33

Cliq

(34)  Apgrozījuma kapitāla vajadzība, kas saistīta ar vairāk kā četrus mēnešus ilgu klientu kredītu atgūšanu 2000. gada beigās, veidoja nozīmīgu iepriekš minēto finansiālo vajadzību 67 M€ daļu. Šīs izmaksas varēja tikt samazinātas līdz [...] M€ 2002. gada 31. decembrī, un tām bija jāsasniedz specialitātes normas pārstrukturēšanas plāna beigās.

34

(35)  Atgādinājumam, šie TBE sastāv no klasiskām ritošām iekārtām, kurām veikti tehniski uzlabojumi, kas ļauj braukt ar ātrumu 200 km/h pa liela ātruma līnijām: i) klasiskās lokomotīves ar palielinātu vilcējspēku, ii) klasiskie vagoni, aprīkoti ar speciālām asīm, iii) ierobežots sastāva garums (lielākais deviņi līdz divpadsmit vagoni, atkarībā no līnijām) ar elektronisku un automātisku bremzēšanas spēku sadali starp dažādiem vagoniem, atkarībā no to atrašanās vietas sastāvā, lai novērstu jebkādu savienojuma pārtrūkšanu. Turklāt sastāvu, kas ir veidoti no neatdalāmu vagonu blokiem, drošība ir līdzīga TGV. Balstoties uz iepriekš iegūtām dzelzceļa zināšanām, Sernam tādā veidā spēja attīstīt jaunu TBE koncepciju.

35

TBE

TBE

(36)  Pasvītrojusi Komisija.

36

(37)  Runa bija par i) diviem papildu vilcieniem abos virzienos starp Parīzi un Oranžu, ii) vienu vilcienu abos virzienos starp Parīzi un Bordo iii) vienu vilcienu abos virzienos starp Parīzi un Tulūzu.

37

(38)  Francijas iestāžu 2004. gada 14. aprīļa vēstule, kas reģistrēta 2004. gada 15. aprīlī ar Nr. A/18141.

38

(39)  448 M€ šīs summas sedza pārstrukturēšanas atbalsts un 67 M€ Geodis ieguldījums.

39

Geodis

(40)  2002. gada 16. maija spriedums Lietā C-482/99, Francija/Komisija, Apkopojums I-4397. lpp.

40

(41)  OV L 193, 29.7.2000., 75. lpp.

41

(42)  Tiesa norāda 52. punktā, ka: “... viens fakts, ka valsts uzņēmumu kontrolē valsts, nav pietiekams, lai tā veiktos pasākumus, piemēram, minēto finansiālo atbalstu, pieskaitītu valstij. Vēl ir jāizpēta, vai valsts iestādes kādā veidā uzskatāmas par iesaistītām šo pasākumu pieņemšanā”.

42

Tādēļ lēmumā minēts zināms “ norāžu” skaits, kas ļauj izlemt par valsts vainu kāda valsts uzņēmuma veiktā atbalsta pasākumā, piemēram, “prasības no valsts varas puses, uzņēmuma iesaistīšanās valsts administrācijas struktūrās, tā darbības veids un tā novērtējums tirgū normālos konkurences apstākļos ar privātiem uzņēmējiem, uzņēmuma juridiskais statuss, kas izriet no publiskajām tiesībām vai savienību kopējām tiesībām, valsts iestāžu veiktās uzņēmuma vadības uzraudzības intensitāte vai jebkura cita norāde, kas konkrētā gadījumā norāda uz valsts iestāžu līdzdalību vai līdzdalības trūkuma neiespējamību kāda pasākuma pieņemšanā, attiecībā uz tā apjomu, saturu vai nosacījumiem”.

(43)  OV L 71, 11.3.2000., 14. lpp.

43

(44)  Komisijas ziņojums par valsts atbalstu garantiju veidā 2.1.1. punktā nosaka, ka “valsts garantijas vispārēji izriet no Līguma 87 panta 1. punkta, ja ir ietekmēta tirdzniecība starp dalībvalstīm un netiek izmaksāta komerciāla piemaksa“. 2.1.2. punktā minēts, ka” valsts garantija rada priekšrocību, ka valsts uzņemas ar garantiju saistīto risku. Šo riska uzņemšanos parasti atmaksā ar piemērotu prēmiju. Ja valsts no tās atsakās, pastāv gan priekšrocība uzņēmumam, gan valsts līdzekļu atvilkumi. Tādēļ, pat ja valsts nav spiesta veikt iemaksas piešķirtās garantijas veidā, atbalsts pastāv Līguma 87. panta 1. unkta nozīmē. Atbalsts tiek piešķirts brīdī, kad tiek sniegta garantija, nevis kad tā tiek veidota vai tai nepieciešamas iemaksas.“ 2.1.3. punktā minēts, ka” palīdzībai garantijas veidā izdevīgāki ir kredīta nosacījumi, ko saņem uzņēmumi, kuru tiesiskais statuss [i)] izslēdz bankrota vai maksātnespējas procedūru, [ii)] skaidri paredz valsts garantiju vai [iii)] zaudējumu segšanu no valsts puses”.

44

(45)  Tā kā runa ir par konkurencei atvērtiem tirgiem, pēc definīcijas runa nav par likumīgi vai faktiski konkurencei slēgtiem tirgiem, kuros valsts varētu diktēt nosacījumus vai valsts pakalpojumu līgumus, ar kuru palīdzību savienība dažos gadījumos var gūt finansiālu kompensāciju no valsts.

45

(46)  Minētais protokols tātad vēl bija spēkā un Francijas iestādēm tas bija jāpiemēro (lai arī Geodis, iespējams, 2001. gada 23. maijā jau bija pakļauts zināmām finansiālām grūtībām).

46

Geodis

(47)  Runa bija par otro līgumu starp SNCF un Geodis, taču acīmredzami, par pirmo līgumu starp SNCF un COGIP.

47

SNCF

Geodis

SNCF

COGIP

(48)  43. punkts.

48

(49)  Pirmā apstāšanās, lai pārkrautu preces no kravas mašīnām uz TBE izbraucot, un otra apstāšanās, atbraucot TBE, lai pārkrautu preces automašīnās.

49

TBE

TBE

(50)  Francijas iestāžu 2004. gada 14. aprīļa vēstule.

50

(51)  Šīm ienākšanas barjerām vajadzētu a priori galvenokārt būt šādu operāciju un prasībām atbilstošu vagonu aprīkošanas prasmei, zinot, ka, vismaz Sernam gadījumā dzelzceļa pārvadājumus veiks SNCF.

51

a priori

Sernam

SNCF

(52)  Ieskaitot SNCF sniegto pārstrukturēšanas finansējumu 448 M€ apjomā, Sernam sniegto 67 M€ finansējumu, ko bija jānodrošina Geodis (faktiski Sernam samazināja šo finansējuma nepieciešamību, pats saviem līdzekļiem īstenojot restrukturizācijas pasākumus) un ieteiktā papildu atbalsta 41 M€ finansējumu ar Sernam līdzekļu palīdzību.

52

SNCF

Sernam

Geodis

Sernam

Sernam

(53)  Šī summa sastāv no 448 M€ paša pārstrukturēšanas atbalsta, ko sniedza SNCF, un 55 M€ atbalsta līgumiem, kas veido 503 M€.

53

SNCF,

(54)  Šo summu veido SNCF sniegtie 448 M€, 55 M€ par līgumiem un 67 M€, kas bija jāiegulda Geodis.

54

SNCF

Geodis

---

| 29.5.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 140/33 |
| --- | --- | --- | --- |

29.5.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 140/33

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2006. gada 20. marts)

par sīki izstrādātām tehniskajām prasībām, lai veiktu testus, kas minēti Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2005/66/EK attiecībā uz mehānisko transportlīdzekļu frontālās aizsardzības sistēmu izmantošanu

(izziņots ar dokumenta numuru K(2006) 776)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2006/368/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2005/66/EK (1) attiecībā uz mehānisko transportlīdzekļu frontālo drošības sistēmu izmantošanu un Direktīvas 70/156/EK grozīšanu, un jo īpaši tās 4. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Direktīva 2005/66/EK paredz pamatprasības transportlīdzekļu Kopienas tipa apstiprinājumam saistībā ar frontālās aizsardzības sistēmu izmantošanu un frontālās aizsardzības sistēmu kā atsevišķu tehnisku vienību tipa apstiprinājumu. |
| --- | --- |

(1)

Direktīva 2005/66/EK paredz pamatprasības transportlīdzekļu Kopienas tipa apstiprinājumam saistībā ar frontālās aizsardzības sistēmu izmantošanu un frontālās aizsardzības sistēmu kā atsevišķu tehnisku vienību tipa apstiprinājumu.

| (2) | Ir jāparedz sīki izstrādātas tehniskas prasības testiem, kas izklāstīti minētās direktīvas I pielikuma 3. iedaļā. |
| --- | --- |

(2)

Ir jāparedz sīki izstrādātas tehniskas prasības testiem, kas izklāstīti minētās direktīvas I pielikuma 3. iedaļā.

| (3) | Tā kā šie testi balstās uz Eiropas Pastiprinātās transportlīdzekļu drošības komitejas (EEVC) veikto zinātnisko darbu, arī sīki izstrādāto prasību pamatā jābūt EEVC ieteikumiem. |
| --- | --- |

(3)

Tā kā šie testi balstās uz Eiropas Pastiprinātās transportlīdzekļu drošības komitejas (EEVC) veikto zinātnisko darbu, arī sīki izstrādāto prasību pamatā jābūt EEVC ieteikumiem.

| (4) | Lai nodrošinātu gājēju un citu satiksmes dalībnieku drošību, jāparedz iespēja katram frontālās aizsardzības sistēmas tipam, kas paredzēts vairākiem transportlīdzekļu tipiem, saņemt tipa apstiprinājumu. Tomēr testa iestādei jābūt tiesībām atcelt papildu testus, ja transportlīdzekļa tipi, kuriem paredzēta frontālās aizsardzības sistēma, ir pietiekami līdzīgi vai frontālās aizsardzības sistēma ir pietiekami līdzīga jau testētiem modeļiem. |
| --- | --- |

(4)

Lai nodrošinātu gājēju un citu satiksmes dalībnieku drošību, jāparedz iespēja katram frontālās aizsardzības sistēmas tipam, kas paredzēts vairākiem transportlīdzekļu tipiem, saņemt tipa apstiprinājumu. Tomēr testa iestādei jābūt tiesībām atcelt papildu testus, ja transportlīdzekļa tipi, kuriem paredzēta frontālās aizsardzības sistēma, ir pietiekami līdzīgi vai frontālās aizsardzības sistēma ir pietiekami līdzīga jau testētiem modeļiem.

| (5) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi komiteja, kura izveidota saskaņā ar Direktīvu 70/156/EK, |
| --- | --- |

(5)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi komiteja, kura izveidota saskaņā ar Direktīvu 70/156/EK,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

1.   Sīki izstrādātās tehniskās prasības, kas vajadzīgas, lai veiktu Direktīvas 2005/66/EK I pielikuma 3. iedaļā minētos testus, kuri saistīti ar frontālo aizsardzības sistēmu kā transportlīdzekļa sākotnējā aprīkojuma un kā atsevišķu tehnisku vienību izmantošanu, ir noteiktas šā lēmuma pielikumā.

2.   Kas attiecas uz tādu frontālās aizsardzības sistēmu tipa apstiprinājumu, kas pieder pie transportlīdzekļa sākotnējā aprīkojuma, ja testējamā sistēma paredzēta izmantošanai vairākiem transportlīdzekļa tipiem, tipa apstiprinājumu piešķir atsevišķi attiecībā uz katru transportlīdzekļa tipu, kam tā paredzēta.

Tomēr testa iestāde ir pilnvarota atcelt papildu testus, ja transportlīdzekļa tipi, kam frontālās aizsardzības sistēmas paredzētas, vai frontālās aizsardzības sistēmu modeļi uzskatāmi par pietiekami līdzīgiem.

2. pants

Šo lēmumu piemēro no 2006. gada 26. novembra.

3. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2006. gada 20. martā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja vietnieks

GÜNTER VERHEUGEN

---

(1)  OV L 309, 25.11.2005., 37. lpp.

1

---

PIELIKUMS

SATURA RĀDĪTĀJS

I DAĻA

Definīcijas

II DAĻA

| I nodaļa. | Testa izvietojums |
| --- | --- |

I nodaļa.

Testa izvietojums

| II nodaļa. | Testa noteikumi |
| --- | --- |

II nodaļa.

Testa noteikumi

| III nodaļa. | Apakšējā kājas forma pret frontālās aizsardzības sistēmu |
| --- | --- |

III nodaļa.

Apakšējā kājas forma pret frontālās aizsardzības sistēmu

| IV nodaļa. | Augšējā kājas forma pret frontālās aizsardzības sistēmu |
| --- | --- |

IV nodaļa.

Augšējā kājas forma pret frontālās aizsardzības sistēmu

| V nodaļa. | Augšējā kājas forma pret frontālās aizsardzības sistēmas priekšējo malu |
| --- | --- |

V nodaļa.

Augšējā kājas forma pret frontālās aizsardzības sistēmas priekšējo malu

| VI nodaļa. | Bērna/neliela auguma pieaugušā galvas forma pret frontālās aizsardzības sistēmu |
| --- | --- |

VI nodaļa.

Bērna/neliela auguma pieaugušā galvas forma pret frontālās aizsardzības sistēmu

| 1. papildinājums. | Triecienelementa sertifikācija |
| --- | --- |

1. papildinājums.

Triecienelementa sertifikācija

I DAĻA

1.   DEFINĪCIJAS

Papildus definīcijām, kas izklāstītas Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2005/66/EK 2. pantā un tās I pielikuma 1. iedaļā, piemēro šādas definīcijas.

1.1.   “Zemes atskaites līmenis” ir horizontālā plakne, kas ir paralēla zemes līmenim un kas ir zemes līmenis attiecībā uz transportlīdzekli, kurš ir novietots uz līdzenas virsmas ar iedarbinātu stāvbremzi un kurš ir novietots normālā braukšanas stāvoklī.

1.2.   “Frontālās aizsardzības sistēmas stūris” ir frontālās aizsardzības sistēmas punkts, kurā tā saskaras ar vertikālu plakni, kas veido 60° leņķi ar automobiļa vertikālo garenisko plakni un kas ir tangenciāla frontālās aizsardzības sistēmas ārējai virsmai. Plaknes apakšējai malai jābūt zemes atskaites līmenī, kā aprakstīts 1.1. punktā, un augšējai malai jābūt 600 mm augstumā (sk. 5. attēlu).

1.3.   “Frontālās aizsardzības sistēmas trešdaļa” ir viena no tādas izolīnijas trim vienādām daļām, kas vilkta starp frontālās aizsardzības sistēmas stūriem, un to mēra ar lokanu lentu pa frontālās aizsardzības sistēmas ārējo horizontālo kontūru.

1.4.   “Frontālās aizsardzības sistēmas priekšējā mala” ir frontālās aizsardzības sistēmas augšējā ārējā konstrukcija, izņemot dzinēja pārsegu un spārnus, priekšējo lukturu augšējās un sānu apkārtējās daļas, un jebkuras citas piestiprinātās konstrukcijas, piemēram, lukturu aizsargrestītes (sk. 4. attēlu).

1.5.   “Frontālās aizsardzības sistēmas priekšējās malas augstums” attiecībā uz jebkuru frontālās aizsardzības sistēmas daļu ir vertikālais attālums starp zemes atskaites līmeni un frontālās aizsardzības sistēmas priekšējās malas atskaites līniju, ja transportlīdzeklis ir novietots normālā braukšanas stāvoklī.

1.6.   “Frontālās aizsardzības sistēmas priekšējā daļa” attiecībā uz frontālās aizsardzības sistēmas jebkuru punktu ir horizontālais attālums starp frontālās aizsardzības sistēmas augšējo atskaites līniju un attiecīgā punkta atrašanās vietu uz frontālās aizsardzības sistēmas. Šis attālums jāmēra vertikālā plaknē, kas paralēla transportlīdzekļa gareniskajai plaknei.

1.7.   “Frontālās aizsardzības sistēmas priekšējās malas stūris” ir frontālās aizsardzības sistēmas punkts, kurā tā saskaras ar vertikālu plakni, kas veido 45° leņķi ar automobiļa vertikālo garenisko plakni un kas ir tangenciāla frontālās aizsardzības sistēmas ārējai virsmai. Plaknes apakšējai malai jābūt 600 mm augstumā vai 200 mm zem frontālās aizsardzības sistēmas augstākās daļas atkarībā no tā, kas atrodas augstāk.

1.8.   “Frontālās aizsardzības sistēmas priekšējās malas trešdaļa” ir viena no tādas izolīnijas trim vienādām daļām, kas vilkta starp frontālās aizsardzības sistēmas augšējās priekšējās stūriem, un to mēra ar lokanu lentu pa frontālās aizsardzības sistēmas ārējo horizontālo kontūru.

1.9.   “Frontālās aizsardzības sistēmas aptīšanas attālums” jebkuram frontālās aizsardzības sistēmas punktam ir attālums līdz šim punktam, mērot ar lokanu lenti un turot transportlīdzekļa vertikālajā gareniskajā plaknē. Lenti tur nostieptā stāvoklī, vienam galam saskaroties ar šo punktu un otram galam saskaroties ar zemi. Galam, kas saskaras ar zemi, jāatrodas vertikāli zem lentes zemākā punkta, kur tas saskaras ar frontālās aizsardzības sistēmu vai transportlīdzekli (sk. 3. attēlu). Transportlīdzeklis ir novietots normālā braukšanas stāvoklī.

1.10.   “Galvenie priekšgala ārējie izmēri” ir tādi nekustīgi punkti testa rāmja telpā, kas atveido visus faktiskā paredzētā transportlīdzekļa tipa punktus, kuros frontālās aizsardzības sistēma varētu saņemt triecienu uz transportlīdzekli testa laikā.

1.11.   Kājas formas triecienelementa “ceļgala centrs” ir punkts, ap kuru celis efektīvi lokās.

1.12.   Kājas formas triecienelementa “ciskas kauls” ir visas sastāvdaļas vai sastāvdaļu daļas (ieskaitot “miesu”, “ādas” pārklājumu, slāpētāju, mērinstrumentus un stiprinājumus, trīšus utt., kas piestiprināti triecienelementam, lai to palaistu) virs ceļa centra līmeņa.

1.13.   Kājas formas triecienelementa “stilba kauls” ir visas sastāvdaļas vai sastāvdaļu daļas (ieskaitot “miesu”, “ādas” pārklājumu, slāpētāju, mērinstrumentus un stiprinājumus, trīšus utt., kas piestiprināti triecienelementam, lai to palaistu) zem ceļa centra līmeņa. Jāpiezīmē, ka šādi definētā stilba kaulā ietverts pēdas svars un citas pazīmes.

Image

Image

Image

Image

Image

II DAĻA

I nodaļa.

Testa izvietojums

Tādas frontālās aizsardzības sistēmas tests, kura ir uzstādīta transportlīdzeklim kā sākotnējais aprīkojums.

1.1.   Transportlīdzeklim uzstādītai frontālās aizsardzības sistēmai jāatbilst Direktīvas 2005/66/EK I pielikuma 2. iedaļā izklāstītajiem nosacījumiem.

1.2.   Transportlīdzeklim jābūt novietotam normālā braukšanas stāvoklī un droši uzstādītam uz paceltiem balstiem vai novietotam uz līdzenas virsmas ar iedarbinātu stāvbremzi. Transportlīdzeklim jābūt aprīkotam ar testējamo frontālās aizsardzības sistēmu. Jāievēro frontālās aizsardzības sistēmas ražotāja uzstādīšanas norādījumi, tostarp visu stiprinājumu pievilkšanas griezes momenti.

1.3.   Pirms attiecīgā testa un/vai tā laikā pareizi jāaktivizē visas ierīces, kas paredzētas gājēju un citu neaizsargāto satiksmes dalībnieku aizsardzībai. Pieteikuma iesniedzējam jāpierāda, ka ierīces darbosies, kā paredzēts, ja transportlīdzeklis uzbrauc gājējam vai citam neaizsargātam satiksmes dalībniekam.

1.4.   Jebkuru transportlīdzekļa sastāvdaļu, kas var mainīt formu vai pozīciju, piemēram, “paceļamos” priekšējos lukturus, izņemot ierīces gājēju un citu neaizsargātu satiksmes dalībnieku aizsardzībai, noregulē formā vai pozīcijā, kuru testa iestādes uzskata par piemērotāko šiem testiem.

Tādas frontālās aizsardzības sistēmas tests, kas ir atsevišķa tehniska vienība.

2.1.   Ja testiem tiek iesniegta tikai frontālās aizsardzības sistēma, tai jāatbilst Direktīvas 2005/66/EK I pielikuma 2. iedaļā paredzētajiem nosacījumiem pēc tam, kad tā ir uzstādīta transportlīdzekļa tipam, uz kuru attiecas atsevišķas tehniskas vienības tipa apstiprinājums.

2.2.   Tests jāveic ar frontālās aizsardzības sistēmu, kas uzstādīta tāda tipa transportlīdzeklim, kādam tā paredzēta, vai ar testa rāmi, kas pēc iespējas precīzāk atbilst paredzētā transportlīdzekļa tipa nozīmīgākajiem priekšgala ārējiem izmēriem. Ja tiek izmantots testa rāmis un testa laikā frontālās aizsardzības sistēma saskaras ar rāmi, tests jāatkārto, frontālās aizsardzības sistēmu uzstādot faktiskajam transportlīdzekļa tipam, kam tā paredzēta. Ja testu veic, kad frontālās aizsardzības sistēma ir uzstādīta transportlīdzeklim, piemēro 1. iedaļas nosacījumus.

II nodaļa.

Testa noteikumi

1.   Lai saņemtu apstiprinājumu, frontālās aizsardzības sistēmām jāatbilst Direktīvas 2005/66/EK I pielikuma 3. iedaļā izklāstītajiem nosacījumiem.

2.   Piedziņas sistēmas

2.1.   Attiecībā uz frontālās aizsardzības sistēmas testiem trieciena brīdī apakšējās kājas formas triecienelements ir “brīvgaitā”. Triecienelementu palaiž brīvgaitā tādā attālumā, lai testa rezultātus neietekmētu triecienelementa kontakts ar piedziņas sistēmu triecienelementa atsitiena laikā.

2.2.   Augšējās kājas formas triecienelementu frontālās aizsardzības sistēmas testiem un frontālās aizsardzības sistēmas priekšējās malas testiem uzstāda piedziņas sistēmai ar griezes momenta ierobežotāju, lai novērstu to, ka liela vienpusēja slodze bojā vadības sistēmu. Vadības sistēmu aprīko ar zemas berzes vadīklām, kas nav jutīgas pret noslogojumu ārpus asīm un kas ļauj triecienelementam pārvietoties tikai norādītajā trieciena virzienā, saskaroties ar frontālās aizsardzības sistēmu. Vadīklas novērš kustību citos virzienos, arī rotāciju ap jebkuru citu asi.

2.3.   Attiecībā uz frontālās aizsardzības sistēmas testiem trieciena brīdī bērna/neliela auguma pieaugušā zveltņgalvas triecienelements ir “brīvgaitā”. Triecienelementu palaiž brīvgaitā tādā attālumā no frontālās aizsardzības sistēmas, lai testa rezultātus neietekmētu triecienelementa kontakts ar piedziņas sistēmu triecienelementa atsitiena laikā.

2.4.   Visos gadījumos triecienelementus var darbināt ar saspiestu gaisu, atsperi, hidraulisko dzinējiekārtu vai ar citiem līdzekļiem, kas var dot tādu pašu rezultātu.

III nodaļa.

Apakšējā kājas forma pret frontālās aizsardzības sistēmu

1.   Testa nolūks

1.1.   Pārbaudīt atbilstību Direktīvas 2005/66/EK I pielikuma 3.1.1. punktā paredzētajām prasībām.

2.   Testa punkti

2.1.   Jāveic vismaz trīs testi ar apakšējo kājas formu pret frontālās aizsardzības sistēmu testa punktos, kas atrodas starp frontālās aizsardzības sistēmas augšējo un apakšējo atskaites līniju (skatīt 1. un 2. attēlu). Testa punktiem jāatrodas vietās, ko testa iestāde uzskata par tādām, kas visdrīzāk radītu traumu. Testi jāveic dažāda tipa konstrukcijām, tām atšķiroties visā laukumā, ko pakļauj testam. Testa iestādes testētie punkti jānorāda testa ziņojumā.

3.   Testa iekārta

3.1.   Apakšējās kājas formas triecienelementam jāsastāv no divām putuplasta pārklātām cietām daļām, kas atbilst ciskas kaulam (augšstilbam) un stilba kaulam (apakšstilbam), ko savieno deformējama imitēta ceļa locītava. Triecienelementa kopējam garumam jābūt 926 ± 5 mm, un tam jāatbilst šīs nodaļas 5. iedaļas prasībām un 6. attēlam. Izmēri stiprinājumiem, trīšiem u. c., kas piestiprināti triecienelementam, lai to palaistu, var pārsniegt 6. attēlā redzamos izmērus.

3.2.   Jāuzstāda devēji, lai mērītu ceļgala saliekuma leņķi un ceļgala nobīdes pārvietojumu. Viens vienass akselerometrs jāuzstāda stilba kaula trieciena neskartajā pusē, tuvu ceļa locītavai, jutības asi noregulējot trieciena virzienā.

3.3.   Mērinstrumentu CFC atbildes vērtībai, kā definēts ISO 6487:2000, ir jābūt 180 visos devējos. CAC atbildes vērtībām, kā definēts ISO 6487:2000, jābūt 50° ceļgala saliekuma leņķim, 10 mm nobīdes pārvietojumam un 500 g paātrinājumam.

3.4.   Triecienelementam jāatbilst I papildinājuma 2. punktā norādītajām darbības prasībām un jābūt aprīkotam ar deformējamiem ceļa elementiem no tās pašas partijas kā tie, kas izmantoti sertifikācijas testos. Triecienelementam jābūt aprīkotam ar putuplastu, kas izgriezts no vienas līdz četrām tādām secīgām ConforTM
  putuplasta “miesas” materiāla plāksnēm vai to ekvivalenta, kuras izgatavotas no vienas un tās pašas ražošanas partijas (izgrieztas no viena bloka), ar noteikumu, ka putuplasts no vienas no šīm plāksnēm tika izmantots dinamiskajā sertificēšanas testā un šo atsevišķo plākšņu svars ir ± 2 % no sertificēšanas testā izmantotās plāksnes svara. Sertificēto triecienelementu var izmantot ne vairāk par 20 triecieniem pirms atkārtotas sertifikācijas. Katrā testā izmanto jaunu plastiski deformējamu ceļa elementu. Triecienelementa atkārtota sertifikācija ir jāveic arī tad, ja ir pagājis vairāk nekā viens gads kopš iepriekšējās sertifikācijas vai ja kāda triecienelementa devēja jauda kādā triecienā ir pārsniegusi norādīto CAC.

3.5.   Triecienelements jāpiestiprina, jādarbina un jāpalaiž, kā norādīts II nodaļā.

4.   Testa procedūra

4.1.   Testa iekārtas un transportlīdzekļa vai atsevišķas tehniskas vienības stabilizētajai temperatūrai jābūt 20° C ± 4° C.

4.2.   Testi ar frontālās aizsardzības sistēmu jāveic punktos, kas izraudzīti saskaņā ar 2.1. punktu.

4.3.   Trieciena virzienam jābūt horizontālajā plaknē un paralēli frontālās aizsardzības sistēmas vertikālajai gareniskajai plaknei, kas piestiprināta transportlīdzeklim vai montāžas rāmim. Ātruma vektora virziena pielaidei horizontālajā plaknē un vertikālajā plaknē jābūt ± 2° pirmā kontakta brīdī.

4.4.   Triecienelementa asij jābūt perpendikulārai horizontālajai plaknei ar pielaidi ± 2° šķērsplaknē un gareniskajā plaknē. Horizontālā, gareniskā un šķērsplakne ir perpendikulāras viena pret otru (sk. 8. attēlu).

4.5.   Kad notiek pirmais kontakts ar frontālās aizsardzības sistēmu (sk. 7. attēlu), triecienelementa apakšai jābūt 25 mm virs zemes atskaites līmeņa, ar pielaidi ± 5 mm. Nosakot piedziņas sistēmas augstumu, jāparedz smaguma spēka ietekme triecienelementa brīvgaitas laikā.

4.6.   Lai ceļa locītava darbotos pareizi, pirmā kontakta brīdī triecienelementa paredzētajai orientācijai jābūt gar tā vertikālo asi, ar pielaidi ± 5.

4.7.   Pirmā kontakta brīdī triecienelementa centra līnijai jābūt pielaides ± 10 mm robežās no izvēlētās trieciena vietas.

4.8.   Triecienelementa un frontālās aizsardzības sistēmas kontakta laikā triecienelements nedrīkst pieskarties zemei vai jebkuram citam objektam, kas nav frontālās aizsardzības sistēmas vai transportlīdzekļa daļa.

4.9.   Triecienelementa trieciena ātrumam, atsitoties pret frontālās aizsardzības sistēmu, jābūt 11,1 ± 0,2 m/s. Smaguma spēka ietekme jāņem vērā, kad trieciena ātrumu iegūst no mērījumiem, kas veikti pirms pirmā kontakta brīža.

5.   Apakšējās kājas formas triecienelements

Ciskas kaula un stilba kaula diametram jābūt 70 ± 1 mm, un tiem abiem jābūt klātiem ar putuplasta “miesu” un “ādu”. Putuplasta miesai jābūt 25 mm biezam ConforTM putuplasta CF–45 veidam vai līdzvērtīgam materiālam. Ādai jābūt izgatavotai no neoprēna putām, kas pārklātas ar 0,5 mm biezu neilona audumu abās pusēs, kopējais biezums – 6 mm.

5.1.1.   Ciskas kaula un stilba kaula garumam jābūt 432 mm un 494 mm, attiecīgi mērot no ceļgala centra.

5.2.   Ciskas kaula un stilba kaula kopējam svaram jābūt attiecīgi 8,6 ± 0,1 kg un 4,8 ± 0,1 kg, triecienelementa kopējam svaram jābūt 13,4 ± 0,2 kg.

5.3.   Ciskas kaula un stilba kaula smaguma centram jābūt attiecīgi 217 ± 10 mm un 233 ± 10 mm no ceļa centra.

5.4.   Ciskas kaula un stilba kaula inerces momentam pa horizontālo asi caur attiecīgo smaguma centru un perpendikulāri trieciena virzienam jābūt attiecīgi 0,127 ± 0,010 kg/m2 un 0,120 ± 0,010 kg/m2.

5.5.   Vienass akselerometrs jāpiestiprina trieciena neskartajai stilba kaula pusei 66 ± 5 mm zem ceļa locītavas centra, jutības asi noregulējot trieciena virzienā.

5.6.   Triecienelements jānoregulē tā, lai izmērītu saliekuma leņķi un nobīdes pārvietojumu starp ciskas kaulu un stilba kaulu.

5.7.   Slāpētājs jāuzstāda uz nobīdes pārvietojuma sistēmas, un to var piestiprināt jebkurā punktā uz triecienelementa, aizmugures pusē vai iekšpusē. Slāpētāja īpašībām jābūt tādām, lai triecienelements atbilstu gan statiskajām, gan dinamiskajām nobīdes pārvietojuma prasībām un novērstu nobīdes pārvietojuma sistēmas pārmērīgas vibrācijas.

Image

Image

Image

IV nodaļa.

Augšējā kājas forma pret frontālās aizsardzības sistēmu

1.   Testa nolūks

1.1.   Pārbaudīt atbilstību Direktīvas 2005/66/EK I pielikuma 3.1.2. punktā izklāstītajām prasībām.

2.   Testa punkti

2.1.   Testi ar augšējo kājas formu pret frontālās aizsardzības sistēmu jāveic testa punktos, kurus izraudzījusies testa iestāde saskaņā ar III nodaļas 2.1. punktu. Iestāžu testētie punkti jānorāda testa protokolā.

3.   Testa iekārta

3.1.   Triecienelementam jāatbilst šīs nodaļas 5. iedaļas prasībām un 9. attēlam.

3.2.   Jāuzstāda divi slodzes devēji, lai atsevišķi mērītu triecienelementa katrā galā pieliktos spēkus, kā arī spriedzes mērinstrumenti, kas mēra lieces momentus triecienelementa centrā un pozīcijās, kas ir 50 mm uz katru pusi no centra līnijas (sk. 9. attēlu).

3.3.   Mērinstrumentu CFC atbildes vērtībai, kā definēts ISO 6487:2000, jābūt 180 visiem devējiem. CAC atbildes vērtībām, kā definēts ISO 6487:2000, jābūt 10 kN spēka devējiem un 1000 Nm lieces momenta mērījumiem.

3.4.   Triecienelementam jāatbilst I papildinājuma 3. iedaļā norādītajām darbības prasībām un jābūt aprīkotam ar putuplastu, kas izgriezts no tās putuplasta sloksnes, kura izmantota dinamiskajam sertifikācijas testam. Sertificēto triecienelementu var izmantot ne vairāk kā 20 triecieniem pirms atkārtotas sertifikācijas (šis ierobežojums neattiecas uz piedziņas vai vadības sastāvdaļām). Triecienelementa atkārtota sertifikācija ir jāveic arī tad, ja ir pagājis vairāk nekā viens gads kopš iepriekšējās sertifikācijas vai ja kāda triecienelementa devēja jauda kādā triecienā ir pārsniegusi norādīto CAC.

3.5.   Triecienelements jāuzstāda un jādarbina, kā norādīts II nodaļā.

4.   Testa procedūra

4.1.   Testa iekārtas un transportlīdzekļa vai apakšsistēmas stabilizētajai temperatūrai jābūt 20° ± 4° C.

4.2.   Testi jāveic ar frontālās aizsardzības sistēmu starp frontālās aizsardzības sistēmas stūriem punktos, kas izraudzīti saskaņā ar 2.1. punktu.

4.3.   Trieciena virzienam jābūt paralēlam tās frontālās aizsardzības sistēmas gareniskajai asij, kas uzstādīta transportlīdzeklim vai piestiprināta testa rāmim, un augšējās kājas formas ass pirmā kontakta brīdī atrodas vertikāli. Šo virzienu pielaide ir ± 2°. Pirmā kontakta brīdī triecienelementa centra līnijai jāsakrīt ar izraudzīto testa punktu pielaides ± 10 mm robežās gan gareniski, gan vertikāli.

4.4.   Triecienelementa trieciena ātrumam, tam atsitoties pret frontālās aizsardzības sistēmu, jābūt 11,1 ± 0,2 m/s.

5.   Augšējās kājas formas triecienelements

5.1.   Augšējās kājas formas triecienelementa kopējam svaram, ieskaitot tās piedziņas un vadības sastāvdaļas, kas ir triecienelementa būtiskas daļas, trieciena laikā jābūt 9,5 kg ± 0,1 kg.

5.2.   Priekšējās daļas un citu sastāvdaļu, kas atrodas slodzes devēja komplektu priekšā, kopā ar tām slodzes devēja komplektu daļām, kuras ir aktīvo elementu priekšā, izņemot putuplastu un ādu, kopējam svaram jābūt 1,95 ± 0,05 kg.

5.3.   Putuplastam jābūt divām 25 mm biezām loksnēm no ConforTM putuplasta CF–45 veida vai līdzvērtīgam. Ādai jābūt 1,5 mm biezai, ar šķiedrām pastiprinātai gumijas loksnei. Putuplastam un gumijas ādai kopā jāsver 0,6 ± 0,1 kg (izņemot jebkurus stiprinājumus, statīvus utt., ko izmanto, lai gumijas ādas aizmugurējās malas piestiprinātu aizmugurējai daļai). Putuplastam un gumijas ādai jābūt atlocītai virzienā uz aizmuguri, gumijas ādai jābūt piestiprinātai ar starplikām aizmugurējai daļai tā, lai gumijas ādas malas būtu paralēlas. Putuplastam jābūt ar tādu izmēru un formu, lai tiktu saglabāta atbilstoša atstarpe starp putuplastu un sastāvdaļām aiz priekšējās daļas, šādi izvairoties no slodzes būtiskas pārnešanas no putuplasta uz šīm sastāvdaļām.

5.4.   Priekšējā daļā jāuzstāda spriedzes mērinstrumenti, lai mērītu lieces momentus trijās pozīcijās, kā parādīts 9. attēlā, katram izmantojot atsevišķu kanālu. Spriedzes mērinstrumenti atrodas triecienelementa priekšējās daļas aizmugurē. Divi ārējie spriedzes mērinstrumenti atrodas 50 ± 1 mm no triecienelementa simetrijas ass. Vidējais spriedzes mērinstruments atrodas uz simetrijas ass ar pielaidi ± 1 mm.

5.5.   Griezes momenta ierobežotājs jāuzstāda tā, lai priekšējās daļas gareniskā ass būtu perpendikulāra vadības sistēmas asij ar pielaidi ± 2°, locītavas griezes berzes momentam jābūt noregulētam uz vismaz 650 Nm.

5.6.   To triecienelementa daļu smaguma centram, kuras atrodas pirms griezes momenta ierobežotāja, jābūt uz triecienelementa gareniskās centra līnijas ar pielaidi ± 10 mm.

5.7.   Attālumam starp slodzes devēju centra līnijām jābūt 310 ± 1 mm, un priekšējās daļas diametram jābūt 50 ± 1 mm.

Image

V nodaļa.

Augšējā kājas forma pret frontālās aizsardzības sistēmas priekšējo malu

1.   Testa nolūks

1.1.   Pārbaudīt atbilstību Direktīvas 2005/66/EK I pielikuma 3.1.3. punktā izklāstītajām prasībām.

2.   Testa punkti

2.1.   Jāveic vismaz trīs testi frontālās aizsardzības sistēmas priekšējās malas atskaites līnijas punktos, ko testa iestāde uzskata par tādiem, kas visdrīzāk var radīt traumu. Testus veic dažāda tipa konstrukcijām, ja tās atšķiras visā laukumā, ko pakļauj testam. Testa iestādes testētie punkti jānorāda testa protokolā.

3.   Testa iekārta

3.1.   Triecienelementam jāatbilst IV nodaļas 5. iedaļas prasībām un 9. attēlam.

3.2.   Izdarot triecienu uz frontālās aizsardzības sistēmas priekšējās malas atskaites līniju, triecienelementa svars ir atkarīgs no frontālās aizsardzības sistēmas vispārējās formas, un tas jānosaka saskaņā ar 4. iedaļu.

3.3.   Jāuzstāda divi slodzes devēji, lai atsevišķi mērītu triecienelementa katrā galā pieliktos spēkus, kā arī spriedzes mērinstrumenti, lai mērītu lieces momentus triecienelementa centrā un pozīcijās, kas atrodas 50 mm uz katru pusi no centra līnijas (sk. 9. attēlu).

3.4.   Mērinstrumentu CFC atbildes vērtībai, kā definēts ISO 6487:2000, jābūt 180 visiem devējiem. CAC atbildes vērtībām, kā definēts ISO 6487:2000, jābūt 10 kN spēka devējiem un 1000 Nm lieces momenta mērījumiem.

3.5.   Triecienelementam jāatbilst I papildinājuma 3. iedaļā norādītajām darbības prasībām un jābūt aprīkotam ar putuplastu, kas izgriezts no tās putuplasta sloksnes, kura izmantota dinamiskajam sertifikācijas testam. Sertificēto triecienelementu var izmantot ne vairāk kā 20 triecieniem pirms atkārtotas sertifikācijas (šis ierobežojums neattiecas uz piedziņas vai vadības sastāvdaļām). Triecienelementa atkārtota sertifikācija ir jāveic arī tad, ja ir pagājis vairāk nekā viens gads kopš iepriekšējās sertifikācijas vai ja kāda triecienelementa devēja jauda kādā triecienā ir pārsniegusi norādīto CAC.

3.6.   Triecienelements jāuzstāda un jādarbina, kā norādīts II nodaļā.

4.   Testa procedūra

4.1.   Testa iekārtas un transportlīdzekļa vai apakšsistēmas stabilizētajai temperatūrai jābūt 20° ± 4° C.

4.2.   Testi jāveic ar frontālās aizsardzības sistēmu starp frontālās aizsardzības sistēmas augšējās priekšējās malas stūriem punktos, kas izraudzīti saskaņā ar 2.1. punktu.

4.3.   Triecienelementam jābūt noregulētam tā, lai piedziņas sistēmas centra līnija un triecienelementa gareniskā ass trieciena laikā būtu paralēla frontālās aizsardzības sistēmas gareniskajai asij, kas uzstādīta transportlīdzeklim vai piestiprināta testa rāmim. Šo virzienu pielaides ir ± 2°. Pirmā kontakta brīdī triecienelementa centra līnijai jāsakrīt ar izraudzīto trieciena vietu ar pielaidi ± 10 mm (sk. 10. attēlu) un gareniski ar pielaidi ± 10 mm.

4.4.   Vajadzīgais trieciena ātrums, trieciena leņķis un triecienelementa svars nosakāms saskaņā ar 4.5. un 4.6. punktu. Trieciena ātruma pielaide ir ± 2 % un trieciena virziena pielaide ir ± 2°. Smaguma spēka ietekme jāņem vērā pirms pirmā kontakta brīža. Triecienelementa svaru mēra ar precizitāti, kas ir augstāka par ± 1%, un, ja izmērītā vērtība atšķiras no vajadzīgās vērtības, vajadzīgo ātrumu koriģē, lai to kompensētu, saskaņā ar 4.7.1. punktu.

4.5.   Vajadzīgo trieciena ātrumu un trieciena leņķi nosaka pēc 11. un 12. attēla, ņemot vērā paredzētās trieciena vietas vertikālo augstumu uz frontālās aizsardzības sistēmas priekšējās malas atskaites līnijas un frontālās aizsardzības sistēmas priekšējās daļas.

4.6.   Vajadzīgā trieciena enerģija atvasināma no 13. attēla, ņemot vērā paredzētās trieciena vietas vertikālo augstumu no zemes atskaites līmeņa uz frontālās aizsardzības sistēmas priekšējās malas un frontālās aizsardzības sistēmas priekšējās daļas.

Triecienelementa kopējais svars ietver tās piedziņas un vadības sastāvdaļas, kuras ir triecienelementa būtiskas daļas trieciena laikā, ietverot papildu svarus.

4.7.1.   Vajadzīgā triecienelementa svara vērtība aprēķināma šādi:

| M | = 2E/V2 |
| --- | --- |
| kur: | M= masa (kg);
  V= vajadzīgā trieciena enerģija (J);
  V= vajadzīgais ātrums (m/s). |

M

= 2E/V2

kur:

M= masa (kg);

V= vajadzīgā trieciena enerģija (J);

V= vajadzīgais ātrums (m/s).

4.7.2.   Triecienelementa svars var atšķirties no aprēķinātās vērtības ne vairāk par ± 10 % ar noteikumu, ka paredzētais trieciena ātrums arī ir mainīts, izmantojot iepriekšminēto formulu, lai saglabātu vajadzīgo triecienelementa kinētisko enerģiju.

4.7.3.   Vajadzīgie papildu svari, lai sasniegtu triecienelementa svara aprēķināto vērtību, kas aprēķināta saskaņā ar 4.7.1. punktu, attiecīgi jāuzstāda aizmugurējās daļas aizmugurē, kā parādīts 9. attēlā, vai uz vadības sistēmas sastāvdaļām, kas ir triecienelementa būtiskas daļas trieciena laikā.

Image

Image

Image

Image

VI nodaļa.

Bērna/neliela auguma pieaugušā galvas forma pret frontālās aizsardzības sistēmu

1.   Testa nolūks

1.1.   Pārbaudīt atbilstību Direktīvas 2005/66/EK I pielikuma 3.1.4. punktā izklāstītajām prasībām.

2.   Testa punkti

2.1.   Testa punkti testam ar bērna/neliela auguma pieaugušā galvas formas triecienelementu jāizvēlas uz frontālās aizsardzības sistēmas daļām, kur frontālās aizsardzības sistēmas aptīšanas attālums pārsniedz 900 mm, kad transportlīdzeklis novietots normālā braukšanas stāvoklī vai frontālās aizsardzības sistēma piestiprināta testa rāmim, kurš atveido transportlīdzekli, kas ar to jāaprīko, it kā tas būtu normālā braukšanas stāvoklī.

2.2.   Jāveic trīs galvas formas trieciena testi vietās, ko testa laboratorijas uzskata par tādām, kas visdrīzāk var radīt traumu. Testi jāveic dažāda tipa konstrukcijām, kur tās atšķiras visā laukumā, ko pakļauj testam. Testa iestādes testētie punkti jānorāda testa protokolā.

3.   Testa iekārta

3.1.   Triecienelementam jābūt tādam, kā aprakstīts 5. iedaļā un kā parādīts 15. attēlā.

3.2.   Mērinstrumentu atbildes vērtībai CFC, kā definēts ISO 6487:2000, jābūt 1000. CAC atbildes vērtībai, kā definēts ISO 6487:2000, jābūt 500 g attiecībā uz paātrinājumu.

3.3.   Triecienelementiem jāatbilst darbības prasībām, kas norādītas I papildinājuma 4. iedaļā. Sertificētos triecienelementus var izmantot ne vairāk par 20 triecieniem pirms atkārtotas sertifikācijas. Triecienelementa atkārtota sertifikācija ir jāveic tad, ja ir pagājis vairāk nekā viens gads kopš iepriekšējās sertifikācijas vai ja devēja jauda kādā triecienā ir pārsniegusi norādīto CAC.

3.4.   Triecienelements jāuzstāda, jādarbina un jāpalaiž, kā norādīts II nodaļas 2. iedaļā.

4.   Testa procedūra

4.1.   Testa iekārtas un transportlīdzekļa vai atsevišķas tehniskas vienības stabilizētajai temperatūrai jābūt 20° C ± 4° C.

4.2.   Testi jāveic ar frontālās aizsardzības sistēmu vietās, kas izraudzītas saskaņā ar 2. iedaļu.

4.3.   Bērna/neliela auguma pieaugušā zveltņgalvas triecienelements, kā aprakstīts 5. iedaļā, izmantojams, lai testētu frontālās aizsardzības sistēmu vietās, ar kurām notiek pirmais kontakts, kas izraudzītas saskaņā 2. iedaļu.

4.4.   Trieciena virzienam jābūt uz leju un aizmuguri, un vertikālā plaknē, paralēli frontālās aizsardzības sistēmas gareniskajai plaknei, kas uzstādīta transportlīdzeklim vai piestiprināta testa rāmim. Šī virziena pielaide ir ± 2°. Trieciena leņķim testos ar triecienelementu jābūt 50° ± 2° pret zemes atskaites līmeni. Smaguma spēka ietekme jāņem vērā, kad trieciena leņķi iegūst no mērījumiem, kas veikti pirms pirmā kontakta brīža.

4.5.   Pirmā kontakta brīdī triecienelementa pirmā kontakta punktam jābūt pielaides ± 10 mm robežās no izvēlētā trieciena punkta.

4.6.   Triecienelementa trieciena ātrumam, atsitoties pret trieciena vietu, jābūt 9,7 ± 0,2 m/s. Smaguma spēka ietekme jāņem vērā, kad trieciena ātrumu iegūst no mērījumiem, kas veikti pirms pirmā kontakta brīža.

5.   Zveltņgalvas triecienelements

5.1.   Bērna/neliela auguma pieaugušā zveltņgalvas triecienelements ir lode, kas izgatavota no alumīnija un vienlaidu konstrukcijas. Tās diametrs ir 165 ± 1 mm un masa – 3,5 ± 0,07 kg.

5.2.   Vismaz pusei lodes virsmas jābūt pārklātai ar 14 ± 0,5 mm biezu sintētisku ādu.

5.3.   Triecienelementa, ietverot mērinstrumentus, smaguma centram jāatrodas lodes centrā ar pielaidi ± 5 mm. Inerces momentam pa asi caur smaguma centru un perpendikulāri trieciena virzienam jābūt 0,010 ± 0,0020 kg/m2.

Iedobumam lodē jāļauj uzstādīt vienu trīsasu akselerometru vai trīs vienass akselerometrus. Akselerometri jānovieto saskaņā ar 5.4.1 un 5.4.2. punktu.

5.4.1.   Viena akselerometra jutības asij jābūt perpendikulārai stiprinājuma virsmai A (15. attēls) un tās seismiskajai masai jābūt novietotai cilindriskajā pielaides laukā, kura rādiuss ir 1 mm un garums – 20 mm. Pielaides lauka centra līnijai jābūt perpendikulārai stiprinājuma virsmai, un tās viduspunktam jāsakrīt ar triecienelementa lodes centru.

5.4.2.   Atlikušo akselerometru jutības asīm jābūt perpendikulārām viena otrai un paralēlām stiprinājuma virsmai A, to seismiskajām masām jābūt novietotām sfēriskajā pielaides laukā, kura rādiuss ir 10 mm. Pielaides lauka centram jāsakrīt ar triecienelementa lodes centru.

Image

1. papildinājums

Triecienelementa sertifikācija

1.   SERTIFIKĀCIJAS PRASĪBAS

1.1.   Triecienelementiem, kas ir izmantoti II daļā norādītajos testos, ir jāatbilst attiecīgajām darbības prasībām.

2.   APAKŠĒJĀS KĀJAS FORMAS TRIECIENELEMENTS

2.1.   Statiskais tests

2.1.1.   Apakšējās kājas formas triecienelementam jāatbilst 2.1.5. punktā norādītajām prasībām, ja testu veic atbilstīgi 2.1.7. punktam, un 2.1.6. punktā norādītajām prasībām, ja testu veic saskaņā ar 2.1.8. punktu.

2.1.2.   Lai ceļa locītava darbotos pareizi, abos testos triecienelementa paredzētajai orientācijai jābūt pa tā garenisko asi, ar pielaidi ± 2°.

2.1.3.   Triecienelementa stabilizētajai temperatūrai sertifikācijas laikā jābūt 20° ± 2°.

2.1.4.   CAC atbildes vērtībām, kā definēts ISO 6487:2000, jābūt šādām: ceļgala saliekuma leņķim jābūt 50° un pieliktajam spēkam jābūt 500 N, kad triecienelementu noslogo, liecot saskaņā ar 2.1.7. punktu, nobīdes pārvietojumam jābūt 10 mm un pieliktajam spēkam jābūt 10 kN, kad triecienelementu noslogo, nobīdot saskaņā ar 2.1.8. punktu. Abos testos ir atļauta zemfrekvences filtrēšana atbilstošā frekvencē, lai likvidētu augstākas frekvences troksni, būtiski neietekmējot triecienelementa atbildes mērījumus.

2.1.5.   Kad triecienelementu noslogo, liecot atbilstoši 2.1.7. punktam, pieliktā spēka/saliekuma leņķa atbildei jābūt robežās, kas parādītas 16. attēlā. Enerģijai, kas patērēta, lai radītu 15,0° saliekumu, jābūt 100 ± 7 J.

2.1.6.   Kad triecienelementu noslogo, nobīdot atbilstoši 2.1.8. punktam, pieliktā spēka/nobīdes pārvietojuma atbildei jābūt robežās, kas parādītas 17. attēlā.

Triecienelementu bez putuplasta pārklājuma un ādas uzstāda tā, ka stilba kauls ir cieši piestiprināts ar skavām pie nostiprinātas horizontālas virsmas un metāla caurule cieši aptver ciskas kaulu, kā parādīts 18. attēlā. Lai izvairītos no berzes izraisītām kļūdām, ciskas kaula daļai vai metāla caurulei nav nekāda atbalsta. Lieces moments, ko piemēro ceļa locītavas centrā, metāla caurules un citu sastāvdaļu (izņemot pašu kājas formu) svara dēļ, nedrīkst pārsniegt 25 Nm.

2.1.7.1.   Metāla caurulei 2,0 ± 0,01 m attālumā no ceļa locītavas centra jāpieliek normāls horizontāls spēks un jāreģistrē ceļa novirzes galīgais leņķis. Slodze jāpalielina, līdz ceļa novirzes leņķis pārsniedz 22°.

2.1.7.2.   Enerģiju aprēķina, integrējot pielikto spēku attiecībā pret saliekuma leņķi radiānos un reizinot ar sviras garumu 2,0 ± 0,01 m.

Triecienelements bez putuplasta pārklājuma un ādas jāuzstāda tā, lai stilba kauls būtu cieši piestiprināts ar skavām pie nostiprinātas horizontālas virsmas un metāla caurule, kas ir nofiksēta 2,0 m no ceļa locītavas centra, cieši aptvertu ciskas kaulu, kā parādīts 19. attēlā.

2.1.8.1.   Ciskas kaulam 50 mm attālumā no ceļa locītavas centra jāpieliek normāls horizontāls spēks un jāreģistrē ceļa nobīdes galīgais pārvietojums. Slodze jāpalielina, līdz ceļa nobīdes pārvietojums pārsniedz 8,0 mm vai slodze pārsniedz 6,0 kN.

2.2.   Dinamiskie testi

2.2.1.   Triecienelementam jāatbilst 2.2.3. punktā norādītajām prasībām, ja testu veic atbilstīgi 2.3. punktam.

2.2.2.   Triecienelementa stabilizētajai temperatūrai sertifikācijas laikā jābūt 20° ± 2 °C.

2.2.3.   Kad pret triecienelementu veic triecienu ar taisni vadītu sertifikācijas triecienelementu, kā norādīts 2.3.2. punktā, maksimālais paātrinājums stilba kaula augšējā daļā nedrīkst būt mazāks par 120 g un lielāks par 250 g. Maksimālais saliekuma leņķis nedrīkst būt mazāks par 6,2° un lielāks par 8,2°. Maksimālais nobīdes pārvietojums nedrīkst būt mazāks par 3,5 mm un lielāks par 6,0 mm.

2.2.4.   Attiecībā uz visām šīm vērtībām jāizmanto rādījumi, kas iegūti pirmajā triecienā ar sertifikācijas triecienelementu, nevis apstādināšanas posmā. Jebkurai sistēmai, ko izmanto triecienelementa vai sertifikācijas triecienelementa apstādināšanai, jābūt tā izveidotai, lai apstādināšanas posms laika ziņā nepārklātos ar sākotnējo triecienu. Apstādināšanas sistēma nedrīkst likt devēja jaudai pārsniegt norādīto CAC.

2.2.5.   Mērinstrumentu CFC atbildes vērtībai, kā definēts ISO 6487:2000, jābūt 180 attiecībā uz visiem devējiem. CAC atbildes vērtībām, kā definēts ISO 6487:2000, jābūt 50°ceļgala saliekuma leņķim, 10 mm nobīdes pārvietojumam un 500 g paātrinājumam. Triecienelementam nav jābūt fiziski saliecamam un nobīdāmam atbilstoši šiem leņķiem un nobīdēm.

2.3.   Testa procedūra

2.3.1.   Triecienelements, ietverot putuplasta pārklājumu un ādu, jāiekarina horizontāli ar trijām stiepļu trosēm, kuru diametrs ir 1,5 ± 0,2 mm un garums – vismaz 2,0 m, kā parādīts 20. attēlā. Tas iekarināms tā, lai tā gareniskā ass būtu horizontāli ar pielaidi ± 0,5° un perpendikulāri sertifikācijas triecienelementa kustības virzienam ar pielaidi ± 2°. Triecienelementa paredzētajai orientācijai jābūt gar tā vertikālo asi, lai tā ceļa locītava darbotos pareizi, ar pielaidi ± 2°. Triecienelementam, ietverot stiepļu trošu stiprinājumu spīli(es), jāatbilst III nodaļas II daļas 3.1. punkta prasībām.

2.3.2.   Sertifikācijas triecienelementa svaram jābūt 9,0 ± 0,05 kg, ietverot tās piedziņas un vadības sastāvdaļas, kuras ir sertifikācijas triecienelementa būtiskas daļas trieciena laikā. Sertifikācijas triecienelementa virsmas izmēriem jābūt tādiem, kādi norādīti 21. attēlā. Sertifikācijas triecienelementa virsmai jābūt izgatavotai no alumīnija ar ārējās virsmas apdari, kas nepārsniedz 2,0 mikrometrus.

2.3.3.   Vadības sistēmai jābūt aprīkotai ar zemas berzes vadīklām, kas nav jutīgas pret noslogojumu ārpus asīm un kas ļauj triecienelementam pārvietoties tikai norādītajā trieciena virzienā, saskaroties ar transportlīdzekli. Vadīklām jānovērš kustība citos virzienos, tostarp rotācija ap jebkuru asi.

2.3.4.   Triecienelements jāsertificē ar iepriekš neizmantotu putuplastu.

2.3.5.   Triecienelementa putuplasts nedrīkst būt pārmērīgi izmantots vai deformēts pirms uzstādīšanas, tās laikā vai pēc uzstādīšanas.

2.3.6.   Sertifikācijas triecienelements jādarbina horizontāli ar ātrumu 7,5 ± 0,1 m/s, triecot pret stacionāro triecienelementu, kā parādīts 20. attēlā. Sertifikācijas triecienelements jānovieto tā, lai tā centra līnija sakristu ar pozīciju uz stilba kaula centra līnijas 50 mm no ceļgala centra ar pielaidi ± 3 mm uz sāniem un ± 3 mm vertikāli.

3.   AUGŠĒJĀS KĀJAS FORMAS TRIECIENELEMENTS

3.1.   Augšējās kājas formas triecienelementam jāatbilst 3.3. punktā norādītajām prasībām, ja testu veic atbilstīgi 3.4. punktam.

3.2.   Triecienelementa stabilizētajai temperatūrai sertifikācijas laikā jābūt 20° ± 2° C.

3.3.   Prasības

3.3.1.   Kad triecienelementu triec pret nekustīgu cilindrisku svārstu, maksimālais spēks, ko mēra katrā slodzes devējā, nedrīkst būt mazāks par 1,20 kN un lielāks par 1,55 kN, un atšķirība starp maksimālajiem spēkiem, ko mēra augšējos un apakšējos slodzes devējos, nedrīkst būt lielāka par 0,10 kN. Maksimālais lieces moments, ko mēra ar spriedzes mērinstrumentiem, nedrīkst būt mazāks par 190 Nm un lielāks par 250 Nm centra pozīcijā, un mazāks par 160 Nm un lielāks par 220 Nm malējās pozīcijās. Atšķirība starp augšējiem un apakšējiem maksimālajiem lieces momentiem nedrīkst būt lielāka par 20 Nm.

3.3.2.   Attiecībā uz visām šīm vērtībām jāizmanto rādījumi, kas iegūti pirmajā triecienā ar svārstu, nevis apstādināšanas posmā. Jebkura sistēma, ko izmanto triecienelementa vai svārsta apstādināšanai, ir jāizveido tā, lai apstādināšanas posms laika ziņā nepārklātos ar sākotnējo triecienu. Apstādināšanas sistēma nedrīkst likt devēja jaudai pārsniegt norādīto CAC.

3.3.3.   Mērinstrumentu CFC atbildes vērtībai, kā definēts ISO 6487:2000, jābūt 180 visiem devējiem. CAC atbildes vērtībām, kā definēts ISO 6487:2000, jābūt 10 kN spēka devējiem un 1000 Nm lieces momenta mērījumiem.

3.4.   Testa procedūra

3.4.1.   Triecienelements jāuzstāda piedziņas un vadības sistēmai ar griezes momenta ierobežotāju. Griezes momenta ierobežotājs jāuzstāda tā, lai priekšējās daļas gareniskā ass būtu perpendikulāra vadības sistēmas asij ar pielaidi ± 2°, locītavas griezes berzes momentam jābūt noregulētam uz vismaz 650 Nm. Vadības sistēma jāaprīko ar zemas berzes vadīklām, kas ļauj triecienelementam pārvietoties tikai norādītajā trieciena virzienā, saskaroties ar svārstu.

3.4.2.   Triecienelementa svars jānoregulē, lai tas būtu 12 ± 0,1 kg, ietverot tās piedziņas un vadības sastāvdaļas, kuras ir triecienelementa būtiskas daļas trieciena laikā.

3.4.3.   To triecienelementa daļu smaguma centram, kuras atrodas pirms griezes momenta ierobežotāja, ietverot uzstādītos papildu svarus, jāatrodas uz triecienelementa gareniskās centra līnijas ar pielaidi ± 10 mm.

3.4.4.   Triecienelements jāsertificē ar iepriekš neizmantotu putuplastu.

3.4.5.   Triecienelementa putuplasts nedrīkst būt pārmērīgi izmantots vai deformēts pirms uzstādīšanas, tās laikā vai pēc uzstādīšanas.

3.4.6.   Triecienelements ar vertikālu priekšējo daļu jādarbina horizontāli ar ātrumu 7,1 ± 0,1 m/s, triecot pret stacionāro svārstu, kā parādīts 22. attēlā.

3.4.7.   Svārsta caurules ārējam diametram ir jābūt 150 +1
  -4 mm, sienu biezumam ir jābūt 3 ± 0,15 mm un svaram – 3 ± 0,03 kg. Kopējam svārsta caurules garumam ir jābūt 275 ± 25 mm. Svārsta caurulei jābūt izgatavotai no auksti velmēta bezšuvju tērauda (metāla virsmas apšuvums ir pieļaujams, lai pasargātu no korozijas) ar ārējās virsmas apdari, kas nepārsniedz 2,0 mikrometrus. Tā iekarināma uz divām stiepļu virvēm, kuru diametrs ir 1,5 ± 0,2 mm un minimālais garums – 2,0 m. Svārsta virsmai jābūt tīrai un sausai. Svārsta caurulei jābūt novietotai tā, lai cilindra gareniskā ass būtu perpendikulāra priekšējai daļai (t. i., līmenim) ar pielaidi ± 2° un triecienelementa kustības virzienā ar pielaidi ± 2°, kā arī tā, lai svārsta caurules centrs sakristu ar triecienelementa priekšējās daļas centru ar pielaidi ± 5 mm uz sāniem un ± 5 mm vertikāli.

4.   ZVELTŅGALVAS TRIECIENELEMENTS

4.1.   Bērna/maza auguma pieaugušā zveltņgalvas triecienelementam jāatbilst 4.3. punktā norādītajām prasībām, ja testu veic atbilstīgi 4.4. punktam.

4.2.   Triecienelementa stabilizētajai temperatūrai sertifikācijas laikā jābūt 20° ± 2° C.

4.3.   Prasības

4.3.1.   Kad pret bērna/neliela auguma pieaugušā zveltņgalvas triecienelementu veic triecienu ar taisni vadītu sertifikācijas triecienelementu, kā norādīts 4.4. punktā, maksimālais rezultējošais paātrinājums, ko mēra ar vienu trīsasu akselerometru (vai trijiem vienass akselerometriem), zveltņgalvā nedrīkst būt mazāks par 290 g un lielāks par 350 g. Rezultējošā paātrinājuma laika līknei jābūt ar vienu maksimālo punktu.

4.3.2.   Mērinstrumentu atbildes vērtībai CFC, kā definēts ISO 6487:2000, jābūt 1000. CAC atbildes vērtībai, kā definēts ISO 6487:2000, jābūt 1000 g attiecībā uz paātrinājumu.

4.4.   Testa procedūra

4.4.1.   Zveltņgalvas triecienelements jāiekarina, kā parādīts 23. attēlā. Zveltņgalvas triecienelements jāiekarina tā, lai aizmugurējā virsma veidotu leņķi, kas ir starp 25° un 90° pret horizontālo virsmu, kā parādīts 23. attēlā.

4.4.2.   Sertifikācijas triecienelementa svaram jābūt ir 1,0 ± 0,01 kg, ietverot tās piedziņas un vadības sastāvdaļas, kuras ir triecienelementa būtiskas daļas trieciena laikā. Lineārās vadības sistēmai jābūt aprīkotai ar zemas berzes vadīklām, kas neietver nekādas rotējošas daļas. Triecienelementa līdzenās virsmas diametram jābūt 70 ± 1 mm, savukārt tās malām jābūt noapaļotām ar rādiusu 5 ± 0,5 mm. Sertifikācijas triecienelementa virsmai jābūt izgatavotai no alumīnija ar ārējās virsmas apdari, kas nepārsniedz 2,0 mikrometrus.

4.4.3.   Sertifikācijas triecienelements jādarbina horizontāli ar ātrumu 7,0 ± 0,1 m/s, triecot pret stacionāru bērna/neliela auguma pieaugušā zveltņgalvas triecienelementu, kā parādīts 23. attēlā. Sertifikācijas triecienelements novietojams tā, lai zveltņgalvas smaguma centrs būtu uz sertifikācijas triecienelementa centra līnijas ar pielaidi ± 5 mm uz sāniem un ± 5 mm vertikāli.

4.4.4.   Tests jāveic trīs dažādās trieciena vietās uz zveltņgalvas triecienelementa. Šajos konkrētajos laukumos jātestē iepriekš izmantotas un/vai bojātas ādas.

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

Image

---