# Europeiska unionens L 102/11 a

| | ISSN 1725-2628 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 102 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 49 årgången11 april 2006 |

ISSN 1725-2628

Europeiska unionens

officiella tidning

L 102

Svensk utgåva

Lagstiftning

49 årgången11 april 2006

---

| Innehållsförteckning | | I   Rättsakter vilkas publicering är obligatorisk | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | * | Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 561/2006 av den 15 mars 2006 om harmonisering av viss sociallagstiftning på vägtransportområdet och om ändring av rådets förordningar (EEG) nr 3821/85 och (EG) nr 2135/98 samt om upphävande av rådets förordning (EEG) nr 3820/85
   (
  1
  ) | 1 |
| Förklaring | 14 |
| | * | Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/21/EG av den 15 mars 2006 om hantering av avfall från utvinningsindustrin och om ändring av direktiv 2004/35/EG | 15 |
| Förklaring av Europaparlamentet, rådet och kommissionen | 34 |
| | * | Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/22/EG av den 15 mars 2006 om minimivillkor för genomförande av rådets förordningar (EEG) nr 3820/85 och (EEG) nr 3821/85 om sociallagstiftning på vägtransportområdet samt om upphävande av rådets direktiv 88/599/EEG
   (
  1
  ) | 35 |
| Förklaringar | 44 |

Innehållsförteckning

I   Rättsakter vilkas publicering är obligatorisk

Sida

*

Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 561/2006 av den 15 mars 2006 om harmonisering av viss sociallagstiftning på vägtransportområdet och om ändring av rådets förordningar (EEG) nr 3821/85 och (EG) nr 2135/98 samt om upphävande av rådets förordning (EEG) nr 3820/85
   (
  1
  )

(
  1

1

Förklaring

14

*

Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/21/EG av den 15 mars 2006 om hantering av avfall från utvinningsindustrin och om ändring av direktiv 2004/35/EG

15

Förklaring av Europaparlamentet, rådet och kommissionen

34

*

Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/22/EG av den 15 mars 2006 om minimivillkor för genomförande av rådets förordningar (EEG) nr 3820/85 och (EEG) nr 3821/85 om sociallagstiftning på vägtransportområdet samt om upphävande av rådets direktiv 88/599/EEG
   (
  1
  )

(
  1

35

Förklaringar

44

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES. |

---

(1)   Text av betydelse för EES.

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

I Rättsakter vilkas publicering är obligatorisk

| 11.4.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 102/1 |
| --- | --- | --- | --- |

11.4.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 102/1

---

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS FÖRORDNING (EG) nr 561/2006

av den 15 mars 2006

om harmonisering av viss sociallagstiftning på vägtransportområdet och om ändring av rådets förordningar (EEG) nr 3821/85 och (EG) nr 2135/98 samt om upphävande av rådets förordning (EEG) nr 3820/85

(Text av betydelse för EES)

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 71,

med beaktande av kommissionens förslag (1),

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (2),

efter att ha hört Regionkommittén,

i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget (3), på grundval av det gemensamma utkast som förlikningskommittén godkände den 8 december 2005, och

av följande skäl:

| (1) | Rådets förordning (EEG) nr 3820/85 av den 20 december 1985 om harmonisering av viss social lagstiftning om vägtransporter (4) syftar till harmonisering av konkurrensvillkoren mellan olika former av inrikestransporter, i synnerhet när det gäller vägtransportsektorn, och till att förbättra arbetsförhållanden och trafiksäkerheten. Framstegen på dessa områden bör tryggas och följas upp. |
| --- | --- |

(1)

Rådets förordning (EEG) nr 3820/85 av den 20 december 1985 om harmonisering av viss social lagstiftning om vägtransporter (4) syftar till harmonisering av konkurrensvillkoren mellan olika former av inrikestransporter, i synnerhet när det gäller vägtransportsektorn, och till att förbättra arbetsförhållanden och trafiksäkerheten. Framstegen på dessa områden bör tryggas och följas upp.

| (2) | Enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/15/EG av den 11 mars 2002 om arbetstidens förläggning för personer som utför mobilt arbete avseende vägtransporter (5) skall medlemsstaterna vidta åtgärder som begränsar den maximala veckoarbetstiden för mobila arbetstagare. |
| --- | --- |

(2)

Enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/15/EG av den 11 mars 2002 om arbetstidens förläggning för personer som utför mobilt arbete avseende vägtransporter (5) skall medlemsstaterna vidta åtgärder som begränsar den maximala veckoarbetstiden för mobila arbetstagare.

| (3) | Det har visat sig svårt att i samtliga medlemsstater på ett enhetligt sätt tolka, tillämpa och kontrollera efterlevnaden av och övervaka vissa bestämmelser i förordning (EEG) nr 3820/85 som rör körtider, raster och viloperioder för föraren som utför nationella och internationella vägtransporter inom gemenskapen, på grund av att bestämmelserna är alltför generellt formulerade. |
| --- | --- |

(3)

Det har visat sig svårt att i samtliga medlemsstater på ett enhetligt sätt tolka, tillämpa och kontrollera efterlevnaden av och övervaka vissa bestämmelser i förordning (EEG) nr 3820/85 som rör körtider, raster och viloperioder för föraren som utför nationella och internationella vägtransporter inom gemenskapen, på grund av att bestämmelserna är alltför generellt formulerade.

| (4) | För att tillämpningen av bestämmelserna inte skall urholkas och målen för dem skall kunna uppfyllas är det angeläget att efterlevnaden kontrolleras på ett effektivt och enhetligt sätt. Det är därför nödvändigt att utarbeta tydligare och enklare bestämmelser som vägtransportindustrin och tillsynsmyndigheterna lättare kan förstå, tolka och tillämpa. |
| --- | --- |

(4)

För att tillämpningen av bestämmelserna inte skall urholkas och målen för dem skall kunna uppfyllas är det angeläget att efterlevnaden kontrolleras på ett effektivt och enhetligt sätt. Det är därför nödvändigt att utarbeta tydligare och enklare bestämmelser som vägtransportindustrin och tillsynsmyndigheterna lättare kan förstå, tolka och tillämpa.

| (5) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning när det gäller arbetsförhållanden bör inte hindra arbetsmarknadens parter att genom kollektivförhandlingar eller på annat sätt anta bestämmelser som är gynnsammare för arbetstagarna. |
| --- | --- |

(5)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning när det gäller arbetsförhållanden bör inte hindra arbetsmarknadens parter att genom kollektivförhandlingar eller på annat sätt anta bestämmelser som är gynnsammare för arbetstagarna.

| (6) | Det är önskvärt att syftet med denna förordning fastställs tydligt genom att man anger de viktigaste fordonskategorier som förordningen omfattar. |
| --- | --- |

(6)

Det är önskvärt att syftet med denna förordning fastställs tydligt genom att man anger de viktigaste fordonskategorier som förordningen omfattar.

| (7) | Denna förordning bör tillämpas på vägtransporter som utförs antingen enbart inom gemenskapen, eller mellan gemenskapen, Schweiz och de länder som är parter i avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet. |
| --- | --- |

(7)

Denna förordning bör tillämpas på vägtransporter som utförs antingen enbart inom gemenskapen, eller mellan gemenskapen, Schweiz och de länder som är parter i avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet.

| (8) | Den Europeiska överenskommelsen om arbetsförhållanden för fordonsbesättningar vid internationella vägtransporter (AETR) av den 1 juli 1970, i dess ändrade lydelse, bör även i fortsättningen gälla vägtransporter av gods och passagerare med fordon som är registrerade i en medlemsstat eller i ett land som är part i AETR, för hela transportsträckan om transporten går mellan gemenskapen och ett annat tredje land än Schweiz och de länder som är parter i avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet eller genom ett sådant land. Det är av avgörande betydelse att AETR modifieras så snart som möjligt, företrädesvis inom två år efter det att denna förordning trätt i kraft i syfte att anpassa dess bestämmelser till denna förordning. |
| --- | --- |

(8)

Den Europeiska överenskommelsen om arbetsförhållanden för fordonsbesättningar vid internationella vägtransporter (AETR) av den 1 juli 1970, i dess ändrade lydelse, bör även i fortsättningen gälla vägtransporter av gods och passagerare med fordon som är registrerade i en medlemsstat eller i ett land som är part i AETR, för hela transportsträckan om transporten går mellan gemenskapen och ett annat tredje land än Schweiz och de länder som är parter i avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet eller genom ett sådant land. Det är av avgörande betydelse att AETR modifieras så snart som möjligt, företrädesvis inom två år efter det att denna förordning trätt i kraft i syfte att anpassa dess bestämmelser till denna förordning.

| (9) | Om vägtransporten genomförs med fordon som är registrerade i ett tredje land som inte är part i AETR bör AETR:s bestämmelser gälla den del av transportsträckan som går genom gemenskapen eller genom länder som är avtalsslutande parter i AETR. |
| --- | --- |

(9)

Om vägtransporten genomförs med fordon som är registrerade i ett tredje land som inte är part i AETR bör AETR:s bestämmelser gälla den del av transportsträckan som går genom gemenskapen eller genom länder som är avtalsslutande parter i AETR.

| (10) | Eftersom de frågor som behandlas i AETR omfattas av denna förordnings tillämpningsområde, är gemenskapen behörig att förhandla om och ingå överenskommelsen. |
| --- | --- |

(10)

Eftersom de frågor som behandlas i AETR omfattas av denna förordnings tillämpningsområde, är gemenskapen behörig att förhandla om och ingå överenskommelsen.

| (11) | Om en ändring av interna gemenskapsbestämmelser på området i fråga innebär att AETR bör ändras på motsvarande sätt bör medlemsstaterna vidta gemensamma åtgärder för att få till stånd en sådan ändring snarast möjligt i enlighet med förfarandet i överenskommelsen. |
| --- | --- |

(11)

Om en ändring av interna gemenskapsbestämmelser på området i fråga innebär att AETR bör ändras på motsvarande sätt bör medlemsstaterna vidta gemensamma åtgärder för att få till stånd en sådan ändring snarast möjligt i enlighet med förfarandet i överenskommelsen.

| (12) | Förteckningen över undantag bör uppdateras så att den återspeglar utvecklingen inom vägtransportsektorn under de senaste nitton åren. |
| --- | --- |

(12)

Förteckningen över undantag bör uppdateras så att den återspeglar utvecklingen inom vägtransportsektorn under de senaste nitton åren.

| (13) | Samtliga nyckelbegrepp bör definieras utförligt för att underlätta tolkningen och för att se till att denna förordning tillämpas på ett enhetligt sätt. Dessutom bör det eftersträvas att de nationella kontrollinstanserna tolkar och tillämpar denna förordning på ett enhetligt sätt. Definitionen av vecka i denna förordning bör inte hindra föraren från att börja sitt arbete vilken dag som helst i veckan. |
| --- | --- |

(13)

Samtliga nyckelbegrepp bör definieras utförligt för att underlätta tolkningen och för att se till att denna förordning tillämpas på ett enhetligt sätt. Dessutom bör det eftersträvas att de nationella kontrollinstanserna tolkar och tillämpar denna förordning på ett enhetligt sätt. Definitionen av vecka i denna förordning bör inte hindra föraren från att börja sitt arbete vilken dag som helst i veckan.

| (14) | För att garantera ett effektivt genomförande är det väsentligt att behöriga myndigheter efter en övergångsperiod vid vägkontroller kan kontrollera att körtider och viloperioder har iakttagits ordentligt dagen för kontrollen och under föregående 28 dagar. |
| --- | --- |

(14)

För att garantera ett effektivt genomförande är det väsentligt att behöriga myndigheter efter en övergångsperiod vid vägkontroller kan kontrollera att körtider och viloperioder har iakttagits ordentligt dagen för kontrollen och under föregående 28 dagar.

| (15) | De grundläggande bestämmelserna om körtider behöver förtydligas och förenklas så att efterlevnaden kan kontrolleras på ett effektivt och enhetligt sätt med hjälp av digitala färdskrivare i enlighet med rådets förordning (EEG) nr 3821/85 av den 20 december 1985 om färdskrivare vid vägtransporter (6) och den här förordningen. Dessutom bör de nationella kontrollinstanserna med hjälp av den ständiga kommittén sträva efter att tolka och tillämpa den här förordningen på ett enhetligt sätt. |
| --- | --- |

(15)

De grundläggande bestämmelserna om körtider behöver förtydligas och förenklas så att efterlevnaden kan kontrolleras på ett effektivt och enhetligt sätt med hjälp av digitala färdskrivare i enlighet med rådets förordning (EEG) nr 3821/85 av den 20 december 1985 om färdskrivare vid vägtransporter (6) och den här förordningen. Dessutom bör de nationella kontrollinstanserna med hjälp av den ständiga kommittén sträva efter att tolka och tillämpa den här förordningen på ett enhetligt sätt.

| (16) | Det har visat sig att det med tillämpning av bestämmelserna i förordning (EEG) nr 3820/85 är möjligt att schemalägga daglig körtid och raster så att en förare kan köra alltför långa perioder utan rast, vilket leder till sämre trafiksäkerhet och sämre arbetsförhållanden för föraren. Det är därför lämpligt att se till att uppdelade raster fördelas så att missbruk förebyggs. |
| --- | --- |

(16)

Det har visat sig att det med tillämpning av bestämmelserna i förordning (EEG) nr 3820/85 är möjligt att schemalägga daglig körtid och raster så att en förare kan köra alltför långa perioder utan rast, vilket leder till sämre trafiksäkerhet och sämre arbetsförhållanden för föraren. Det är därför lämpligt att se till att uppdelade raster fördelas så att missbruk förebyggs.

| (17) | Denna förordning syftar till att förbättra de sociala förhållandena för anställda som omfattas av förordningen, liksom till att förbättra den allmänna trafiksäkerheten. Detta uppnås huvudsakligen genom bestämmelser i vilka det anges en maximal körtid per dag, per vecka och per period om två på varandra följande veckor, samt genom en bestämmelse enligt vilken föraren är skyldig att ha en normal veckovila minst en gång per två på varandra följande veckor samt bestämmelser i vilka det anges att en dygnsvila under inga omständigheter får vara kortare än nio timmars sammanhängande viloperiod. Eftersom dessa bestämmelser garanterar adekvat vila och hänsyn också tas till de erfarenheter man fått under de senaste åren genom att tillämpa bestämmelserna i praktiken, är det inte längre nödvändigt med ett kompensationssystem för reducerade dygnsviloperioder. |
| --- | --- |

(17)

Denna förordning syftar till att förbättra de sociala förhållandena för anställda som omfattas av förordningen, liksom till att förbättra den allmänna trafiksäkerheten. Detta uppnås huvudsakligen genom bestämmelser i vilka det anges en maximal körtid per dag, per vecka och per period om två på varandra följande veckor, samt genom en bestämmelse enligt vilken föraren är skyldig att ha en normal veckovila minst en gång per två på varandra följande veckor samt bestämmelser i vilka det anges att en dygnsvila under inga omständigheter får vara kortare än nio timmars sammanhängande viloperiod. Eftersom dessa bestämmelser garanterar adekvat vila och hänsyn också tas till de erfarenheter man fått under de senaste åren genom att tillämpa bestämmelserna i praktiken, är det inte längre nödvändigt med ett kompensationssystem för reducerade dygnsviloperioder.

| (18) | Vägtransporter i gemenskapen innebär i många fall att färja eller tåg används för vissa transportsträckor. Tydliga bestämmelser om perioder av dygnsvila och raster som är lämpliga för den typen av transporter bör därför fastställas. |
| --- | --- |

(18)

Vägtransporter i gemenskapen innebär i många fall att färja eller tåg används för vissa transportsträckor. Tydliga bestämmelser om perioder av dygnsvila och raster som är lämpliga för den typen av transporter bör därför fastställas.

| (19) | Eftersom person- och godstransporter över gränserna ständigt ökar bör de vägkontroller och kontroller i företagens lokaler som genomförs även omfatta körtider, viloperioder och raster i andra medlemsstater eller i länder utanför gemenskapen och fastställa om dessa följts på föreskrivet sätt, i syfte att öka trafiksäkerheten och öka efterlevnaden av förordningen. |
| --- | --- |

(19)

Eftersom person- och godstransporter över gränserna ständigt ökar bör de vägkontroller och kontroller i företagens lokaler som genomförs även omfatta körtider, viloperioder och raster i andra medlemsstater eller i länder utanför gemenskapen och fastställa om dessa följts på föreskrivet sätt, i syfte att öka trafiksäkerheten och öka efterlevnaden av förordningen.

| (20) | Transportföretagens ansvar bör omfatta åtminstone transportföretag som är juridiska eller fysiska personer, och det bör också innebära att åtgärder kan vidtas mot fysiska personer som begår, anstiftar eller medverkar till överträdelser mot denna förordning. |
| --- | --- |

(20)

Transportföretagens ansvar bör omfatta åtminstone transportföretag som är juridiska eller fysiska personer, och det bör också innebära att åtgärder kan vidtas mot fysiska personer som begår, anstiftar eller medverkar till överträdelser mot denna förordning.

| (21) | Det är nödvändigt att förare som arbetar för flera transportföretag förser varje företag med lämplig information så att de kan uppfylla sina åtaganden enligt denna förordning. |
| --- | --- |

(21)

Det är nödvändigt att förare som arbetar för flera transportföretag förser varje företag med lämplig information så att de kan uppfylla sina åtaganden enligt denna förordning.

| (22) | För att kunna främja social utveckling och förbättra trafiksäkerheten bör varje medlemsstat även i fortsättningen ha rätt att vidta vissa lämpliga åtgärder. |
| --- | --- |

(22)

För att kunna främja social utveckling och förbättra trafiksäkerheten bör varje medlemsstat även i fortsättningen ha rätt att vidta vissa lämpliga åtgärder.

| (23) | Nationella undantag bör återspegla förändringar inom vägtransportsektorn och de bör begränsas till de områden som för närvarande inte är utsatta för konkurrens. |
| --- | --- |

(23)

Nationella undantag bör återspegla förändringar inom vägtransportsektorn och de bör begränsas till de områden som för närvarande inte är utsatta för konkurrens.

| (24) | Medlemsstaterna bör fastställa regler för fordon som används för persontransporter i linjetrafik, om linjens längd inte överstiger 50 kilometer. Dessa regler bör ge tillräckligt skydd vad gäller tillåtna körtider och obligatoriska raster och viloperioder. |
| --- | --- |

(24)

Medlemsstaterna bör fastställa regler för fordon som används för persontransporter i linjetrafik, om linjens längd inte överstiger 50 kilometer. Dessa regler bör ge tillräckligt skydd vad gäller tillåtna körtider och obligatoriska raster och viloperioder.

| (25) | För att på ett effektivt sätt kunna kontrollera efterlevnaden av bestämmelserna bör samtliga nationella och internationella persontransporter i linjetrafik kontrolleras genom användning av standardfärdskrivare. |
| --- | --- |

(25)

För att på ett effektivt sätt kunna kontrollera efterlevnaden av bestämmelserna bör samtliga nationella och internationella persontransporter i linjetrafik kontrolleras genom användning av standardfärdskrivare.

| (26) | Medlemsstaterna bör fastställa sanktioner vid överträdelser av denna förordning och se till att de verkställs. Dessa sanktioner måste vara effektiva, proportionella, avskräckande och icke‐diskriminerande. I medlemsstaternas gemensamma regelsystem för åtgärder bör även ingå möjligheten att hindra fortsatt färd med fordonet vid allvarliga överträdelser. De bestämmelser i förordningen som gäller sanktioner eller rättsliga förfaranden bör inte inverka på nationella regler när det gäller bevisbördan. |
| --- | --- |

(26)

Medlemsstaterna bör fastställa sanktioner vid överträdelser av denna förordning och se till att de verkställs. Dessa sanktioner måste vara effektiva, proportionella, avskräckande och icke‐diskriminerande. I medlemsstaternas gemensamma regelsystem för åtgärder bör även ingå möjligheten att hindra fortsatt färd med fordonet vid allvarliga överträdelser. De bestämmelser i förordningen som gäller sanktioner eller rättsliga förfaranden bör inte inverka på nationella regler när det gäller bevisbördan.

| (27) | För att på ett otvetydigt och effektivt sätt kunna kontrollera att bestämmelserna efterlevs bör bestämmelserna om transportföretagens och förarnas ansvar vid överträdelser av denna förordning harmoniseras. Ansvaret kan innebära straff‐, civil‐ och förvaltningsrättsliga sanktioner beroende på vad som tillämpas i medlemsstaten. |
| --- | --- |

(27)

För att på ett otvetydigt och effektivt sätt kunna kontrollera att bestämmelserna efterlevs bör bestämmelserna om transportföretagens och förarnas ansvar vid överträdelser av denna förordning harmoniseras. Ansvaret kan innebära straff‐, civil‐ och förvaltningsrättsliga sanktioner beroende på vad som tillämpas i medlemsstaten.

| (28) | Eftersom målet med denna förordning, nämligen att fastställa tydliga och gemensamma bestämmelser om körtider, raster och viloperioder, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna och det därför på grund av behovet av samordnade åtgärder bättre kan uppnås på gemenskapsnivå, kan gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går denna förordning inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå detta mål. |
| --- | --- |

(28)

Eftersom målet med denna förordning, nämligen att fastställa tydliga och gemensamma bestämmelser om körtider, raster och viloperioder, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna och det därför på grund av behovet av samordnade åtgärder bättre kan uppnås på gemenskapsnivå, kan gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går denna förordning inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå detta mål.

| (29) | De åtgärder som är nödvändiga för att genomföra denna förordning bör antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (7). |
| --- | --- |

(29)

De åtgärder som är nödvändiga för att genomföra denna förordning bör antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (7).

| (30) | Eftersom bestämmelserna om lägsta ålder för förare har fastställts i direktiv 2003/59/EG (8) och måste införlivas före 2009 måste det i denna förordning enbart ingå övergångsbestämmelser om besättningens lägsta ålder. |
| --- | --- |

(30)

Eftersom bestämmelserna om lägsta ålder för förare har fastställts i direktiv 2003/59/EG (8) och måste införlivas före 2009 måste det i denna förordning enbart ingå övergångsbestämmelser om besättningens lägsta ålder.

| (31) | Förordning (EEG) nr 3821/85 bör ändras i syfte att förtydliga transportföretagens och förarnas specifika skyldigheter och främja rättslig säkerhet och underlätta kontroller av körtid och viloperioder vid vägkontroller. |
| --- | --- |

(31)

Förordning (EEG) nr 3821/85 bör ändras i syfte att förtydliga transportföretagens och förarnas specifika skyldigheter och främja rättslig säkerhet och underlätta kontroller av körtid och viloperioder vid vägkontroller.

| (32) | Förordning (EEG) nr 3821/85 bör även ändras så att rättssäkerhet uppnås i fråga om nya datum för införande av digital färdskrivare och för utfärdande av förarkorten. |
| --- | --- |

(32)

Förordning (EEG) nr 3821/85 bör även ändras så att rättssäkerhet uppnås i fråga om nya datum för införande av digital färdskrivare och för utfärdande av förarkorten.

| (33) | I och med införandet av färdskrivare genom förordning (EG) nr 2135/98 och den elektroniska lagring av förarens aktiviteter som därigenom sker på förarkortet för en tidsperiod på 28 dagar och fordonets hantering för en tidsperiod på 365 dagar, kan snabbare och mer omfattande vägkontroller göras i framtiden. |
| --- | --- |

(33)

I och med införandet av färdskrivare genom förordning (EG) nr 2135/98 och den elektroniska lagring av förarens aktiviteter som därigenom sker på förarkortet för en tidsperiod på 28 dagar och fordonets hantering för en tidsperiod på 365 dagar, kan snabbare och mer omfattande vägkontroller göras i framtiden.

| (34) | I direktiv 88/599/EEG (9) fastställs det att vägkontroller enbart skall omfatta dagliga körperioder, dygnsvila och raster. Då digitala färdskrivare införs lagras förarens och fordonets uppgifter elektroniskt, och uppgifterna kommer att kunna utvärderas elektroniskt på plats. Detta bör göra det möjligt att med tiden på ett enkelt sätt kontrollera dygnsvila och reducerad dygnsvila, veckoviloperioder eller reducerade veckoviloperioder samt kompensationsvila. |
| --- | --- |

(34)

I direktiv 88/599/EEG (9) fastställs det att vägkontroller enbart skall omfatta dagliga körperioder, dygnsvila och raster. Då digitala färdskrivare införs lagras förarens och fordonets uppgifter elektroniskt, och uppgifterna kommer att kunna utvärderas elektroniskt på plats. Detta bör göra det möjligt att med tiden på ett enkelt sätt kontrollera dygnsvila och reducerad dygnsvila, veckoviloperioder eller reducerade veckoviloperioder samt kompensationsvila.

| (35) | Erfarenheterna visar att efterlevnaden av bestämmelserna i förordningen och framför allt bestämmelserna om de maximala körtiderna under en tvåveckorsperiod inte kan säkerställas om inte verksam och effektiv övervakning i förhållande till hela tidsperioden genomförs vid vägkontroller. |
| --- | --- |

(35)

Erfarenheterna visar att efterlevnaden av bestämmelserna i förordningen och framför allt bestämmelserna om de maximala körtiderna under en tvåveckorsperiod inte kan säkerställas om inte verksam och effektiv övervakning i förhållande till hela tidsperioden genomförs vid vägkontroller.

| (36) | För att på ett så effektivt sätt som möjligt kunna övervaka och upprätthålla viss social lagstiftning inom vägtransportområdet bör tillämpningen av de rättsliga bestämmelser som gäller digitala färdskrivare överensstämma med denna förordning. |
| --- | --- |

(36)

För att på ett så effektivt sätt som möjligt kunna övervaka och upprätthålla viss social lagstiftning inom vägtransportområdet bör tillämpningen av de rättsliga bestämmelser som gäller digitala färdskrivare överensstämma med denna förordning.

| (37) | Av tydlighets‐ och rationaliseringsskäl bör förordning (EEG) nr 3820/1985 upphävas och ersättas med denna förordning. |
| --- | --- |

(37)

Av tydlighets‐ och rationaliseringsskäl bör förordning (EEG) nr 3820/1985 upphävas och ersättas med denna förordning.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

KAPITEL I

INLEDANDE BESTÄMMELSER

Artikel 1

I syfte att harmonisera konkurrensvillkoren mellan olika landtransportsätt, i synnerhet inom vägtransportsektorn, och förbättra arbetsförhållandena och trafiksäkerheten, fastställs i denna förordning bestämmelser om körtider, raster och viloperioder för förare som utför person- och godstransporter på väg. Denna förordning syftar dessutom till att främja bättre övervakning och tillsyn i medlemsstaterna samt förbättrade arbetsmetoder inom vägtransportsektorn.

Artikel 2

1.   Denna förordning skall tillämpas på vägtransporter av

| a) | gods, om fordonens högsta tillåtna vikt, inklusive släpvagn eller påhängsvagn, överstiger 3,5 ton, eller |
| --- | --- |

a)

gods, om fordonens högsta tillåtna vikt, inklusive släpvagn eller påhängsvagn, överstiger 3,5 ton, eller

| b) | passagerare med fordon som är konstruerade eller permanent inrättade för transport av mer än nio personer, inbegripet föraren, och avsedda för detta ändamål. |
| --- | --- |

b)

passagerare med fordon som är konstruerade eller permanent inrättade för transport av mer än nio personer, inbegripet föraren, och avsedda för detta ändamål.

2.   Denna förordning skall tillämpas, oberoende av fordonets registreringsland, på vägtransporter som utförs

| a) | enbart inom gemenskapen, eller |
| --- | --- |

a)

enbart inom gemenskapen, eller

| b) | mellan gemenskapen, Schweiz och de länder som är parter i avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet. |
| --- | --- |

b)

mellan gemenskapen, Schweiz och de länder som är parter i avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet.

3.   I stället för denna förordning skall AETR tillämpas på internationella vägtransporter som delvis genomförs utanför de områden som anges i punkt 2, för

| a) | fordon som är registrerade i gemenskapen eller i länder som är parter i AETR, för hela resan, |
| --- | --- |

a)

fordon som är registrerade i gemenskapen eller i länder som är parter i AETR, för hela resan,

| b) | fordon som är registrerade i ett tredjeland som inte är part i AETR, endast för den del av resan som äger rum i gemenskapen eller i länder som är parter i AETR. |
| --- | --- |

b)

fordon som är registrerade i ett tredjeland som inte är part i AETR, endast för den del av resan som äger rum i gemenskapen eller i länder som är parter i AETR.

Bestämmelserna i AETR bör anpassas till bestämmelserna i denna förordning så att huvudbestämmelserna i förordningen, genom AETR, tillämpas på sådana fordon för varje del av resan som görs inom gemenskapen.

Artikel 3

Denna förordning skall inte tillämpas på vägtransporter med

| a) | fordon som används för persontransporter i linjetrafik, om linjens längd inte överstiger 50 kilometer, |
| --- | --- |

a)

fordon som används för persontransporter i linjetrafik, om linjens längd inte överstiger 50 kilometer,

| b) | fordon vars högsta tillåtna hastighet inte överstiger 40 kilometer i timmen, |
| --- | --- |

b)

fordon vars högsta tillåtna hastighet inte överstiger 40 kilometer i timmen,

| c) | fordon som ägs eller hyrs, utan förare, av försvarsmakten, räddningstjänsten, brandförsvaret och styrkor som är ansvariga för upprätthållande av allmän ordning, om transporten utförs till följd av de uppgifter som ålagts dessa yrkeskårer och genomförs under deras kontroll, |
| --- | --- |

c)

fordon som ägs eller hyrs, utan förare, av försvarsmakten, räddningstjänsten, brandförsvaret och styrkor som är ansvariga för upprätthållande av allmän ordning, om transporten utförs till följd av de uppgifter som ålagts dessa yrkeskårer och genomförs under deras kontroll,

| d) | fordon som används i nödsituationer eller för räddningsarbete, inbegripet fordon som används för icke-kommersiella transporter av humanitärt bistånd, |
| --- | --- |

d)

fordon som används i nödsituationer eller för räddningsarbete, inbegripet fordon som används för icke-kommersiella transporter av humanitärt bistånd,

| e) | specialfordon som används för sjukvårdsändamål, |
| --- | --- |

e)

specialfordon som används för sjukvårdsändamål,

| f) | specialfordon för bärgning som används inom en radie av 100 km från den ort där fordonet är stationerat, |
| --- | --- |

f)

specialfordon för bärgning som används inom en radie av 100 km från den ort där fordonet är stationerat,

| g) | fordon som provas på väg i samband med tekniskt utvecklingsarbete, reparation eller underhåll och nya eller ombyggda fordon som ännu inte tagits i drift, |
| --- | --- |

g)

fordon som provas på väg i samband med tekniskt utvecklingsarbete, reparation eller underhåll och nya eller ombyggda fordon som ännu inte tagits i drift,

| h) | fordon eller en kombination av fordon med en högsta tillåtna vikt som inte överstiger 7,5 ton, vilka används för icke-kommersiell transport av gods, |
| --- | --- |

h)

fordon eller en kombination av fordon med en högsta tillåtna vikt som inte överstiger 7,5 ton, vilka används för icke-kommersiell transport av gods,

| i) | kommersiella fordon som betraktas som veteranfordon enligt lagstiftningen i den medlemsstat där de körs och som används för icke-kommersiell transport av personer eller gods. |
| --- | --- |

i)

kommersiella fordon som betraktas som veteranfordon enligt lagstiftningen i den medlemsstat där de körs och som används för icke-kommersiell transport av personer eller gods.

Artikel 4

I denna förordning gäller följande definitioner:

| a) | vägtransport: all körning helt eller delvis på en för allmän trafik upplåten väg med ett lastat eller olastat fordon som används för transport av personer eller gods. |
| --- | --- |

a)

vägtransport: all körning helt eller delvis på en för allmän trafik upplåten väg med ett lastat eller olastat fordon som används för transport av personer eller gods.

| b) | fordon: motorfordon, dragfordon, släpvagn och påhängsvagn eller en kombination av dessa fordon, enligt följande definitioner:






  — | motorfordon: fordon som kör på väg av egen kraft, som inte permanent går på räls och som normalt används för transport av personer eller gods. |
| --- | --- | --- |

b)

fordon: motorfordon, dragfordon, släpvagn och påhängsvagn eller en kombination av dessa fordon, enligt följande definitioner:

—

motorfordon: fordon som kör på väg av egen kraft, som inte permanent går på räls och som normalt används för transport av personer eller gods.

| — | dragfordon: fordon som kör på väg av egen kraft, som inte permanent går på räls och som är speciellt konstruerat för att dra, skjuta eller på annat sätt förflytta släpvagnar, påhängsvagnar, anordningar eller maskiner. |
| --- | --- |

—

dragfordon: fordon som kör på väg av egen kraft, som inte permanent går på räls och som är speciellt konstruerat för att dra, skjuta eller på annat sätt förflytta släpvagnar, påhängsvagnar, anordningar eller maskiner.

| — | släpvagn: fordon konstruerat för att kopplas till motor- eller dragfordon. |
| --- | --- |

—

släpvagn: fordon konstruerat för att kopplas till motor- eller dragfordon.

| — | påhängsvagn: släpvagn utan framaxel, kopplad på sådant sätt att en avsevärd del av dess egen vikt och lastens vikt bärs av motor- eller dragfordonet. |
| --- | --- |

—

påhängsvagn: släpvagn utan framaxel, kopplad på sådant sätt att en avsevärd del av dess egen vikt och lastens vikt bärs av motor- eller dragfordonet.

| c) | förare: person som kör fordonet, även under kort tid, eller som i tjänsten medföljer i ett fordon för att vid behov vara tillgänglig för körning. |
| --- | --- |

c)

förare: person som kör fordonet, även under kort tid, eller som i tjänsten medföljer i ett fordon för att vid behov vara tillgänglig för körning.

| d) | rast: tidsperiod under vilken föraren inte får köra eller utföra något annat arbete och som endast skall utnyttjas för återhämtning. |
| --- | --- |

d)

rast: tidsperiod under vilken föraren inte får köra eller utföra något annat arbete och som endast skall utnyttjas för återhämtning.

| e) | annat arbete: all verksamhet som definieras som arbetstid i artikel 3 a i direktiv 2002/15/EG utom ”körning”, inbegripet arbete för samma eller annan arbetsgivare inom eller utanför transportsektorn. |
| --- | --- |

e)

annat arbete: all verksamhet som definieras som arbetstid i artikel 3 a i direktiv 2002/15/EG utom ”körning”, inbegripet arbete för samma eller annan arbetsgivare inom eller utanför transportsektorn.

| f) | vila: sammanhängande tidsperiod under vilken föraren fritt kan förfoga över sin tid. |
| --- | --- |

f)

vila: sammanhängande tidsperiod under vilken föraren fritt kan förfoga över sin tid.

| g) | dygnsvila: tidsperiod under dygnet under vilken föraren fritt kan förfoga över sin tid och som består av normal dygnsvila eller reducerad dygnsvila.






  — | normal dygnsvila: en viloperiod om minst elva timmar. Alternativt kan den normala dygnsvilan tas ut i två perioder, den första bestående av minst tre timmars sammanhängande vila och den andra perioden av minst nio timmars sammanhängande vila. |
| --- | --- | --- |

g)

dygnsvila: tidsperiod under dygnet under vilken föraren fritt kan förfoga över sin tid och som består av normal dygnsvila eller reducerad dygnsvila.

—

normal dygnsvila: en viloperiod om minst elva timmar. Alternativt kan den normala dygnsvilan tas ut i två perioder, den första bestående av minst tre timmars sammanhängande vila och den andra perioden av minst nio timmars sammanhängande vila.

| — | reducerad dygnsvila: en viloperiod om minst nio men mindre än elva timmar. |
| --- | --- |

—

reducerad dygnsvila: en viloperiod om minst nio men mindre än elva timmar.

| h) | veckovila: tidsperiod under veckan under vilken föraren fritt kan förfoga över sin tid, vilken består av normal veckovila eller reducerad veckovila.






  — | normal veckovila: en viloperiod om minst 45 timmar. |
| --- | --- | --- |

h)

veckovila: tidsperiod under veckan under vilken föraren fritt kan förfoga över sin tid, vilken består av normal veckovila eller reducerad veckovila.

—

normal veckovila: en viloperiod om minst 45 timmar.

| — | reducerad veckovila: en viloperiod om mindre än 45 timmar, vilken kan förkortas till minst 24 sammanhängande timmar, under förutsättning att villkoren i artikel 8.6 är uppfyllda . |
| --- | --- |

—

reducerad veckovila: en viloperiod om mindre än 45 timmar, vilken kan förkortas till minst 24 sammanhängande timmar, under förutsättning att villkoren i artikel 8.6 är uppfyllda .

| i) | vecka: tidsperiod mellan 00.00 på måndag och 24.00 på söndag. |
| --- | --- |

i)

vecka: tidsperiod mellan 00.00 på måndag och 24.00 på söndag.

| j) | körtid: tid som registrerats som körning






  — | automatiskt eller halvautomatiskt av färdskrivaren enligt bilaga I och bilaga I B i förordning (EEG) nr 3821/85, eller |
| --- | --- | --- |

j)

körtid: tid som registrerats som körning

—

automatiskt eller halvautomatiskt av färdskrivaren enligt bilaga I och bilaga I B i förordning (EEG) nr 3821/85, eller

| — | manuellt i enlighet med kravet i artikel 16.2 i förordning (EEG) nr 3821/85. |
| --- | --- |

—

manuellt i enlighet med kravet i artikel 16.2 i förordning (EEG) nr 3821/85.

| k) | daglig körtid: sammanlagd körtid mellan slutet på en dygnsvila och början på nästa dygnsvila eller mellan en period av dygnsvila och en period av veckovila. |
| --- | --- |

k)

daglig körtid: sammanlagd körtid mellan slutet på en dygnsvila och början på nästa dygnsvila eller mellan en period av dygnsvila och en period av veckovila.

| l) | körtid per vecka: sammanlagd körtid under en vecka. |
| --- | --- |

l)

körtid per vecka: sammanlagd körtid under en vecka.

| m) | högsta tillåtna vikt: högsta tillåtna vikt för ett körklart och fullt lastat fordon. |
| --- | --- |

m)

högsta tillåtna vikt: högsta tillåtna vikt för ett körklart och fullt lastat fordon.

| n) | linjetrafik för persontransporter: nationell och internationell trafik enligt definitionen i artikel 2 i rådets förordning (EEG) nr 684/92 av den 16 mars 1992 om gemensamma regler för internationell persontransport med buss (10). |
| --- | --- |

n)

linjetrafik för persontransporter: nationell och internationell trafik enligt definitionen i artikel 2 i rådets förordning (EEG) nr 684/92 av den 16 mars 1992 om gemensamma regler för internationell persontransport med buss (10).

| o) | multibemanning: bemanning av ett fordon där minst två förare medföljer fordonet för att köra det under varje körperiod mellan två på varandra följande perioder av dygnsvila eller mellan en period av dygnsvila och en period av veckovila. Närvaron av minst två förare är frivillig under den första timmen av multibemanning, men obligatorisk för den återstående perioden. |
| --- | --- |

o)

multibemanning: bemanning av ett fordon där minst två förare medföljer fordonet för att köra det under varje körperiod mellan två på varandra följande perioder av dygnsvila eller mellan en period av dygnsvila och en period av veckovila. Närvaron av minst två förare är frivillig under den första timmen av multibemanning, men obligatorisk för den återstående perioden.

| p) | transportföretag: fysiska och juridiska personer, sammanslutningar eller grupper av personer som inte är juridiska personer med eller utan vinstdrivande syfte samt offentliga organ, antingen med egen ställning som juridisk person eller underställda en myndighet med sådan ställning, vilka utför vägtransporter, oberoende av om detta sker för egen räkning eller mot betalning eller annan ersättning. |
| --- | --- |

p)

transportföretag: fysiska och juridiska personer, sammanslutningar eller grupper av personer som inte är juridiska personer med eller utan vinstdrivande syfte samt offentliga organ, antingen med egen ställning som juridisk person eller underställda en myndighet med sådan ställning, vilka utför vägtransporter, oberoende av om detta sker för egen räkning eller mot betalning eller annan ersättning.

| q) | körperiod: den sammanlagda körtiden från det att föraren börjar köra efter en viloperiod eller en rast till dess att han tar en viloperiod eller en rast. Körperioden får vara oavbruten eller avbruten. |
| --- | --- |

q)

körperiod: den sammanlagda körtiden från det att föraren börjar köra efter en viloperiod eller en rast till dess att han tar en viloperiod eller en rast. Körperioden får vara oavbruten eller avbruten.

KAPITEL II

BESÄTTNING, KÖRTIDER, RASTER OCH VILOPERIODER

Artikel 5

1.   Lägsta ålder för konduktörer skall vara 18 år.

2.   Lägsta ålder för förarbiträden skall vara 18 år. Medlemsstaterna får emellertid sänka förarbiträdenas lägsta ålder till 16 år

| a) | vid vägtransporter som utförs inom en medlemsstat inom en radie av 50 km från den ort där fordonet är stationerat, inbegripet kommuner vars centrum är belägna inom denna radie, |
| --- | --- |

a)

vid vägtransporter som utförs inom en medlemsstat inom en radie av 50 km från den ort där fordonet är stationerat, inbegripet kommuner vars centrum är belägna inom denna radie,

| b) | om det sker i yrkesutbildningssyfte, och |
| --- | --- |

b)

om det sker i yrkesutbildningssyfte, och

| c) | om det står i överensstämmelse med nationella arbetsrättsliga regler. |
| --- | --- |

c)

om det står i överensstämmelse med nationella arbetsrättsliga regler.

Artikel 6

1.   Den dagliga körtiden får inte överstiga nio timmar.

Den dagliga körtiden får emellertid utsträckas till tio timmar högst två gånger under en vecka.

2.   Körtiden under en vecka får inte överstiga 56 timmar och får inte leda till att den maximala veckoarbetstiden enligt direktiv 2002/15/EG överskrids.

3.   Den sammanlagda körtiden under två på varandra följande veckor får inte överstiga 90 timmar.

4.   Till daglig körtid och körtid per vecka skall räknas all körtid på gemenskapens territorium eller i ett tredjeland.

5.   En förare skall som ”annat arbete” registrera all tid enligt beskrivningen i artikel 4 e och all tid som han kör ett fordon som används för kommersiella transporter vilka inte omfattas av denna förordning samt registrera alla perioder av ”tillgänglighet” enligt definitionen i artikel 15.3 c i förordning (EEG) Nr 3821/85 sedan sin senaste dygns‐ eller veckovila. Denna registrering skall göras antingen för hand på ett diagramblad, eller på en utskrift, eller genom att med användning av funktionen manuell inmatning föra in uppgifter i färdskrivaren.

Artikel 7

Efter en körperiod på fyra och en halv timme skall föraren ta en sammanhängande rast på minst fyrtiofem minuter, såvida han eller hon inte tar en viloperiod.

Denna rast får bytas ut mot en rast om minst 15 minuter, följt av en rast om minst 30 minuter, fördelade över körtiden, så att bestämmelserna i första stycket iakttas.

Artikel 8

1.   En förare skall ta ut dygns‐ och veckovila.

2.   Efter slutet på föregående dygnsvila eller veckovila skall föraren under varje 24‐timmarsperiod ha tagit en ny dygnsvila.

Om den dygnsvila som ingår i 24‐timmarsperioden uppgår till minst nio men färre än elva timmar, skall dygnsvilan i fråga betraktas som reducerad dygnsvila.

3.   En dygnsvila får förlängas till en normal veckovila eller en reducerad veckovila.

4.   En förare får ha högst tre perioder av reducerad dygnsvila mellan två veckovilor.

5.   Trots vad som föreskrivs i punkt 2 skall förare av fordon med multibemanning ta en ny dygnsvila på minst nio timmar senast 30 timmar efter den föregående dygns‐ eller veckovilan.

6.   Under två på varandra följande veckor skall en förare ta minst

| — | två normala veckovilor, eller |
| --- | --- |

—

två normala veckovilor, eller

| — | en normal veckovila och en reducerad veckovila om minst 24 timmar – minskningen skall dock kompenseras genom en motsvarande sammanhängande vila som skall tas ut före utgången av den tredje veckan efter veckan i fråga. |
| --- | --- |

—

en normal veckovila och en reducerad veckovila om minst 24 timmar – minskningen skall dock kompenseras genom en motsvarande sammanhängande vila som skall tas ut före utgången av den tredje veckan efter veckan i fråga.

En veckovila skall inledas senast efter sex 24-timmarsperioder räknat från slutet av föregående veckovila.

7.   Varje vila som tas ut som kompensation för en reducerad veckovila skall tas ut i samband med en annan viloperiod på minst nio timmar.

8.   När en förare väljer att göra detta får dygnsvila och reducerad veckovila som tas annat än på stationeringsorten tillbringas i ett fordon, om detta är utrustat med ändamålsenliga sovmöjligheter för varje förare och fordonet står stilla.

9.   En veckovila som börjar under en vecka och fortsätter in på följande vecka får hänföras till endera av dessa veckor, men inte till båda.

Artikel 9

1.   Utan hinder av artikel 8 får en förare som medföljer ett fordon som transporteras med färja eller järnväg och som tar ut sin normala dygnsvila avbryta viloperioden högst två gånger och ägna sig åt andra aktiviteter i totalt högst en timme. Under den normala dygnsvilan skall föraren ha tillgång till en sovbrits eller liggplats.

2.   Den tid som går åt för att resa till en plats för att ta över ett fordon som omfattas av denna förordning, eller för att återvända från denna plats, när fordonet varken står vid förarens hem eller vid arbetsstället där föraren normalt är stationerad, skall inte räknas som vila eller rast om föraren inte befinner sig på en färja eller ett tåg och har tillgång till en sovbrits eller liggplats.

3.   Den tid som går åt för en förare för att köra ett fordon som inte omfattas av denna förordning till eller från ett fordon som omfattas av denna förordning, som inte står vid förarens hem eller vid arbetsstället där föraren normalt är stationerad, skall räknas som ”annat arbete”.

KAPITEL III

TRANSPORTFÖRETAGENS ANSVAR

Artikel 10

1.   Transportföretagets betalning till förare som är anställda eller som står till företagets förfogande får inte, även om det sker i form av bonus eller lönetillägg, beräknas på grundval av tillryggalagda sträckor och/eller transporterad godsmängd, om betalningen är av sådan art att den utgör en fara för trafiksäkerheten och/eller uppmuntrar till överträdelse av denna förordning.

2.   Transportföretaget skall organisera det arbete som avses i punkt 1 så att föraren kan följa förordning (EEG) nr 3821/85 och kapitel II i den här förordningen. Transportföretaget skall informera föraren på lämpligt sätt och regelbundet kontrollera att förordning (EEG) nr 3821/85 och kapitel II i den här förordningen följs.

3.   Ett transportföretag skall vara ansvarigt för överträdelser som begåtts av företagets förare, även om överträdelsen har begåtts i en annan medlemsstat eller i ett tredjeland.

Utan att det påverkar medlemsstaternas rätt att hålla transportföretag fullt ansvariga får medlemsstaterna göra detta ansvar avhängigt av företagets överträdelse av punkterna 1 och 2. Medlemsstaterna får ta i beaktande alla bevis för att transportföretaget inte rimligtvis kan hållas ansvarigt för den överträdelse som begåtts.

4.   Företag, befraktare, speditörer, researrangörer, huvudentreprenörer, underentreprenörer och uthyrningsföretag för förare skall se till att avtalade transporttidsscheman är förenliga med denna förordning.

| 5. | a) | Transportföretag som använder fordon utrustade med färdskrivare i överensstämmelse med bilaga I B till förordning (EEG) nr 3821/85 och som omfattas av denna förordnings tillämpningsområde skall






  i) | se till att alla uppgifter överförs från fordonsenheten och förarkortet så regelbundet som det föreskrivs av medlemsstaten och överföra relevanta uppgifter oftare för att garantera att alla uppgifter om aktiviteter som genomförts av eller för det berörda företaget överförs, |
| --- | --- | --- | --- |

5.

a)

Transportföretag som använder fordon utrustade med färdskrivare i överensstämmelse med bilaga I B till förordning (EEG) nr 3821/85 och som omfattas av denna förordnings tillämpningsområde skall

i)

se till att alla uppgifter överförs från fordonsenheten och förarkortet så regelbundet som det föreskrivs av medlemsstaten och överföra relevanta uppgifter oftare för att garantera att alla uppgifter om aktiviteter som genomförts av eller för det berörda företaget överförs,

| ii) | se till att alla uppgifter som överförs, både från fordonsenheten och från förarkortet, bevaras under minst tolv månader från och med registreringsdagen; sådana uppgifter skall på begäran av en kontrolltjänsteman vara tillgängliga, antingen direkt eller på distans, från företagets lokaler. |
| --- | --- |

ii)

se till att alla uppgifter som överförs, både från fordonsenheten och från förarkortet, bevaras under minst tolv månader från och med registreringsdagen; sådana uppgifter skall på begäran av en kontrolltjänsteman vara tillgängliga, antingen direkt eller på distans, från företagets lokaler.

b)

I denna punkt skall ”överföring” tolkas i enlighet med definitionen i avsnitt I (definitioner) led s i bilaga I B i förordning (EEG) nr 3821/85.

c)

Den maximala längden på perioden för vilken relevanta uppgifter skall överföras enligt led a i skall fastställas av kommissionen i överensstämmelse med det rådgivande förfarande som avses i artikel 24.2.

KAPITEL IV

UNDANTAG

Artikel 11

En medlemsstat får föreskriva högre minimigränser för raster och viloperioder och lägre maximigränser för körtid än dem som anges i artiklarna 6 till 9 för vägtransporter som utförs helt på dess territorium. I detta fall skall medlemsstaten ta hänsyn till tillämpliga kollektivavtal eller andra avtal mellan arbetsmarknadens parter. Bestämmelserna i denna förordning skall emellertid vara fortsatt tillämpliga på förare i internationell trafik.

Artikel 12

Om det är förenligt med trafiksäkerheten och det behövs för att fordonet skall nå fram till en lämplig plats att stanna på, får föraren avvika från artiklarna 6 till 9 i den utsträckning som krävs för att tillgodose personers, fordonets och lastens säkerhet. Föraren skall ange skälen för en sådan avvikelse för hand på ett färdskrivardiagramblad eller på en utskrift från färdskrivaren eller i sin tjänstgöringslista senast då han når fram till en lämplig plats att stanna på.

Artikel 13

1.   Om det är förenligt med de mål som fastställs i artikel 1, får varje medlemsstat inom sitt eget territorium, eller efter överenskommelse med en annan medlemsstat inom dess territorium, medge undantag från föreskrifterna i artiklarna 5 till 9, och förena sådana undantag med särskilda villkor, för transporter enligt följande:

| a) | Fordon som ägs eller hyrs, utan förare, av statliga myndigheter för att utföra vägtransporter som inte konkurrerar med privata transportföretag. |
| --- | --- |

a)

Fordon som ägs eller hyrs, utan förare, av statliga myndigheter för att utföra vägtransporter som inte konkurrerar med privata transportföretag.

| b) | Fordon som används eller hyrs utan förare av jordbruks‐, trädgårds‐, skogs‐, uppfödnings‐ eller fiskeriföretag för godstransporter inom ramen för företagets egen verksamhet inom en radie av högst 100 km från den plats där företaget är beläget. |
| --- | --- |

b)

Fordon som används eller hyrs utan förare av jordbruks‐, trädgårds‐, skogs‐, uppfödnings‐ eller fiskeriföretag för godstransporter inom ramen för företagets egen verksamhet inom en radie av högst 100 km från den plats där företaget är beläget.

| c) | Jordbrukstraktorer och skogsbrukstraktorer som används i jordbruks‐ och skogsbruksverksamhet, inom en radie av upp till 100 km från den plats där företaget som äger, hyr eller leasar fordonet är beläget. |
| --- | --- |

c)

Jordbrukstraktorer och skogsbrukstraktorer som används i jordbruks‐ och skogsbruksverksamhet, inom en radie av upp till 100 km från den plats där företaget som äger, hyr eller leasar fordonet är beläget.

| d) | Fordon eller en kombination av fordon med en högsta tillåtna vikt som inte överstiger 7,5  ton






  — | vilka används av personer som tillhandahåller samhällsomfattande tjänster i enlighet med definitionen i artikel 2.13 i Europaparlamentets och rådets direktiv 97/67/EG av den 15 december 1997 om gemensamma regler för utvecklingen av gemenskapens inre marknad för posttjänster och för förbättring av kvaliteten på tjänsterna (11) för leveranser inom ramen för den samhällsomfattande tjänsten, eller |
| --- | --- | --- |

d)

Fordon eller en kombination av fordon med en högsta tillåtna vikt som inte överstiger 7,5  ton

—

vilka används av personer som tillhandahåller samhällsomfattande tjänster i enlighet med definitionen i artikel 2.13 i Europaparlamentets och rådets direktiv 97/67/EG av den 15 december 1997 om gemensamma regler för utvecklingen av gemenskapens inre marknad för posttjänster och för förbättring av kvaliteten på tjänsterna (11) för leveranser inom ramen för den samhällsomfattande tjänsten, eller

| — | för transport av material, utrustning eller maskiner som föraren använder i sitt arbete. |
| --- | --- |

—

för transport av material, utrustning eller maskiner som föraren använder i sitt arbete.

Sådana fordon får endast användas inom en radie av 50 km från den plats där företaget är beläget och på villkor att körningen av fordonen inte utgör förarens huvudsakliga uppgift.

| e) | Fordon som uteslutande används på öar med en areal av högst 2 300 km2 vilka inte är förenade med landet i övrigt med broar, vadställen eller tunnlar öppna för motorfordon. |
| --- | --- |

e)

Fordon som uteslutande används på öar med en areal av högst 2 300 km2 vilka inte är förenade med landet i övrigt med broar, vadställen eller tunnlar öppna för motorfordon.

| f) | Fordon som används för godstransporter inom en radie av 50 km från den plats där företaget är beläget och som drivs med hjälp av naturgas, flytande gas eller el vars högsta tillåtna vikt, inklusive släp eller påhängsvagn, inte överstiger 7,5 ton. |
| --- | --- |

f)

Fordon som används för godstransporter inom en radie av 50 km från den plats där företaget är beläget och som drivs med hjälp av naturgas, flytande gas eller el vars högsta tillåtna vikt, inklusive släp eller påhängsvagn, inte överstiger 7,5 ton.

| g) | Fordon som används för övningskörning och förarprov för erhållande av körkort eller yrkeskompetensbevis, förutsatt att fordonet inte används för kommersiell transport av gods eller passagerare. |
| --- | --- |

g)

Fordon som används för övningskörning och förarprov för erhållande av körkort eller yrkeskompetensbevis, förutsatt att fordonet inte används för kommersiell transport av gods eller passagerare.

| h) | Fordon som används i samband med underhåll av avlopps-, översvämningsskydds-, vatten-, gas- och elanläggningar, underhåll och kontroll av vägar, insamling och bortskaffande av hushållsavfall, telekommunikationstjänster, radio- och TV-sändningar och pejling efter radio- och TV-sändare eller ‐mottagare. |
| --- | --- |

h)

Fordon som används i samband med underhåll av avlopps-, översvämningsskydds-, vatten-, gas- och elanläggningar, underhåll och kontroll av vägar, insamling och bortskaffande av hushållsavfall, telekommunikationstjänster, radio- och TV-sändningar och pejling efter radio- och TV-sändare eller ‐mottagare.

| i) | Fordon med mellan 10 och 17 sittplatser vilka uteslutande används för icke‐kommersiell persontransport. |
| --- | --- |

i)

Fordon med mellan 10 och 17 sittplatser vilka uteslutande används för icke‐kommersiell persontransport.

| j) | Specialfordon som transporterar cirkus‐ och nöjesfältsutrustning. |
| --- | --- |

j)

Specialfordon som transporterar cirkus‐ och nöjesfältsutrustning.

| k) | Särskilt utrustade fordon för mobila projekt, vars främsta syfte är att användas som undervisningshjälpmedel när de är stationära. |
| --- | --- |

k)

Särskilt utrustade fordon för mobila projekt, vars främsta syfte är att användas som undervisningshjälpmedel när de är stationära.

| l) | Fordon som används för uppsamling av mjölk från bondgårdar och för återlämning till bondgårdar av mjölkbehållare eller mjölkprodukter avsedda för djurfoder. |
| --- | --- |

l)

Fordon som används för uppsamling av mjölk från bondgårdar och för återlämning till bondgårdar av mjölkbehållare eller mjölkprodukter avsedda för djurfoder.

| m) | Specialfordon för transport av pengar och/eller värdeföremål. |
| --- | --- |

m)

Specialfordon för transport av pengar och/eller värdeföremål.

| n) | Fordon som används för transport av djuravfall eller djurkadaver som inte är avsedda som människoföda. |
| --- | --- |

n)

Fordon som används för transport av djuravfall eller djurkadaver som inte är avsedda som människoföda.

| o) | Fordon som uteslutande används på vägar inom knutpunktsanläggningar som hamnar, intermodala terminaler och järnvägsterminaler. |
| --- | --- |

o)

Fordon som uteslutande används på vägar inom knutpunktsanläggningar som hamnar, intermodala terminaler och järnvägsterminaler.

| p) | Fordon som används för transport av levande djur från lantgårdar till lokala marknader och omvänt eller från marknader till lokala slakterier inom en radie på 50 km. |
| --- | --- |

p)

Fordon som används för transport av levande djur från lantgårdar till lokala marknader och omvänt eller från marknader till lokala slakterier inom en radie på 50 km.

2.   Medlemsstaterna skall informera kommissionen om undantag som har medgivits enligt punkt 1 och kommissionen skall informera de övriga medlemsstaterna om detta.

3.   Under förutsättning att de mål som anges i artikel 1 inte äventyras och att adekvat skydd för förarna tillhandahålls får en medlemsstat med kommissionens förhandsgodkännande inom sitt eget territorium medge mindre betydande undantag från denna förordning för fordon som används i på förhand fastställda områden med en befolkningstäthet under fem personer per kvadratkilometer, i följande fall:

| — | Nationell linjetrafik för persontransporter, där tidtabellen bekräftats av myndigheterna (i vilket fall endast undantag som avser raster får medges). |
| --- | --- |

—

Nationell linjetrafik för persontransporter, där tidtabellen bekräftats av myndigheterna (i vilket fall endast undantag som avser raster får medges).

| — | Nationell godstrafik på väg, för egen räkning eller för uthyrning eller mot ersättning, som inte påverkar den inre marknaden och som behövs för att bibehålla vissa industrisektorer på det berörda territoriet och där det i bestämmelserna om undantag i denna förordning fastställs en begränsad körradie på högst 100 km. |
| --- | --- |

—

Nationell godstrafik på väg, för egen räkning eller för uthyrning eller mot ersättning, som inte påverkar den inre marknaden och som behövs för att bibehålla vissa industrisektorer på det berörda territoriet och där det i bestämmelserna om undantag i denna förordning fastställs en begränsad körradie på högst 100 km.

En vägtransport får med detta undantag omfatta en körning till ett område med en befolkningstäthet på fem personer eller fler per kvadratkilometer i enda syfte att inleda eller avsluta körningen. Sådana åtgärder skall vara proportionerliga till sin art och sitt omfång.

Artikel 14

1.   Under förutsättning att de mål som anges i artikel 1 inte äventyras får medlemsstaterna, efter tillstånd från kommissionen, medge undantag från tillämpningen av artiklarna 6 till 9 i denna förordning för transporter som genomförs under extraordinära omständigheter.

2.   I brådskande fall får medlemsstaterna medge tillfälligt undantag under högst 30 dagar, vilket omgående skall meddelas kommissionen.

3.   Kommissionen skall underrätta de övriga medlemsstaterna om undantag som medgivits enligt denna artikel.

Artikel 15

Medlemsstaterna skall se till att förarna till de fordon som anges i artikel 3 a omfattas av nationella regler som ger tillräckligt skydd vad gäller tillåtna körtider, obligatoriska raster och viloperioder.

KAPITEL V

KONTROLLFÖRFARANDEN OCH PÅFÖLJDER

Artikel 16

1.   Om fordonet inte är utrustat med färdskrivare i enlighet med förordning (EEG) nr 3821/85, skall punkterna 2 och 3 i den här artikeln gälla

| a) | i nationell linjetrafik för persontransporter, och |
| --- | --- |

a)

i nationell linjetrafik för persontransporter, och

| b) | i internationell linjetrafik för persontransporter, där linjelängden är högst 100 km och slutstationerna är belägna högst 50 km fågelvägen från en gräns mellan två medlemsstater. |
| --- | --- |

b)

i internationell linjetrafik för persontransporter, där linjelängden är högst 100 km och slutstationerna är belägna högst 50 km fågelvägen från en gräns mellan två medlemsstater.

2.   Transportföretaget skall upprätta en tidtabell och en tjänstgöringslista för varje enskild förare med namn, tjänstgöringsort och i förväg fastställt schema för olika perioder av körning, annat arbete samt raster och tillgänglighet.

Varje förare av sådan trafik som avses i punkt 1 skall medföra ett utdrag ur tjänstgöringslistan och en kopia av tidtabellen.

3.   Tjänstgöringslistan skall

| a) | innehålla samtliga uppgifter i punkt 2 för en period som minst omfattar de närmast 28 föregående dagarna; dessa uppgifter skall uppdateras regelbundet, dock minst en gång i månaden, |
| --- | --- |

a)

innehålla samtliga uppgifter i punkt 2 för en period som minst omfattar de närmast 28 föregående dagarna; dessa uppgifter skall uppdateras regelbundet, dock minst en gång i månaden,

| b) | vara undertecknad av transportföretagets chef eller dennes företrädare, |
| --- | --- |

b)

vara undertecknad av transportföretagets chef eller dennes företrädare,

| c) | bevaras av transportföretaget i ett år efter utgången av den period som den omfattar; företaget skall, om en förare begär det, lämna ett utdrag ur hans tjänstgöringslista, och |
| --- | --- |

c)

bevaras av transportföretaget i ett år efter utgången av den period som den omfattar; företaget skall, om en förare begär det, lämna ett utdrag ur hans tjänstgöringslista, och

| d) | på begäran uppvisas för och överlämnas till behörig kontrolltjänsteman. |
| --- | --- |

d)

på begäran uppvisas för och överlämnas till behörig kontrolltjänsteman.

Artikel 17

1.   För att kommissionen vartannat år skall kunna utarbeta en rapport om tillämpningen av denna förordning och förordning (EEG) nr 3821/85 och om utvecklingen inom de aktuella verksamhetsområdena, skall medlemsstaterna tillställa kommissionen nödvändig information på den enhetliga blankett som finns i beslut 93/173/EEG (12).

2.   Denna information skall överlämnas till kommissionen senast den 30 september efter utgången av den tvåårsperiod som rapporten omfattar.

3.   Av rapporten skall det framgå hur undantagsbestämmelserna i artikel 13 utnyttjats.

4.   Kommissionen skall lägga fram rapporten för Europaparlamentet och rådet senast 13 månader efter utgången av den tvåårsperiod som rapporten omfattar.

Artikel 18

Medlemsstaterna skall vidta de åtgärder som är nödvändiga för att genomföra denna förordning.

Artikel 19

1.   Medlemsstaterna skall fastställa sanktioner för överträdelser av bestämmelserna i denna förordning och förordning (EEG) nr 3821/85 och skall vidta alla de åtgärder som är nödvändiga för att se till att de genomförs. Dessa sanktioner skall vara effektiva, proportionella, avskräckande och icke–diskriminerande. Ingen överträdelse av denna förordning eller förordning (EEG) nr 3821/85 skall bli föremål för mer än en sanktion eller mer än ett förfarande. Medlemsstaterna skall anmäla dessa åtgärder och bestämmelser om sanktioner till kommissionen senast det datum som fastställs i artikel 29. Kommissionen skall därefter underrätta medlemsstaterna om detta.

2.   En medlemsstat skall göra det möjligt för de behöriga myndigheterna att besluta om sanktioner för företag och/eller förare för sådana överträdelser av denna förordning som upptäcks inom den berörda medlemsstatens territorium, om ingen sanktion tidigare har beslutats för överträdelsen, även om överträdelsen har begåtts i en annan medlemsstat eller i ett tredjeland.

Om en överträdelse som upptäcks

| — | inte begicks på den berörda medlemsstatens territorium, och |
| --- | --- |

—

inte begicks på den berörda medlemsstatens territorium, och

| — | har begåtts av ett företag som är etablerat i, eller en förare vars anställningsort ligger i en annan medlemsstat eller ett tredjeland, |
| --- | --- |

—

har begåtts av ett företag som är etablerat i, eller en förare vars anställningsort ligger i en annan medlemsstat eller ett tredjeland,

får medlemsstaten fram till den 1 januari 2009, i stället för att besluta om en sanktion, rapportera omständigheterna kring överträdelsen till den behöriga myndigheten i den medlemsstat eller det tredjeland där företaget är etablerat, eller där föraren har sin anställningsort.

3.   När en medlemsstat inleder ett förfarande eller beslutar om sanktioner för en viss överträdelse, skall den skriftligen lägga fram vederbörliga bevis om detta för föraren.

4.   Medlemsstaterna skall se till att ett system med proportionella sanktioner, som kan inbegripa ekonomiska sanktioner, är i kraft om överträdelser av denna förordning eller förordning (EEG) nr 3821/85 har konstaterats hos ett företag eller med företaget samverkande godsanvändare, speditörer, researrangörer, huvudentreprenörer, underentreprenörer eller företag som hyr ut förare.

Artikel 20

1.   Föraren skall bevara alla bevis på sanktioner eller inledda förfaranden som lagts fram av en medlemsstat, till dess att samma överträdelse av denna förordning inte längre kan leda till ett andra förfarande eller en andra sanktion i enlighet med bestämmelserna i denna förordning.

2.   Föraren skall på begäran kunna lägga fram de bevis som avses i punkt 1.

3.   En förare som är anställd av eller står till förfogande för mer än ett transportföretag skall lämna tillräcklig information till vart och ett av företagen, så att de kan följa föreskrifterna i kapitel II.

Artikel 21

För att ta itu med fall där en medlemsstat anser att denna förordning har överträtts på ett sätt som uppenbart kan utgöra ett hot mot trafiksäkerheten, skall den ge den lämpliga behöriga myndigheten rätt att hindra fortsatt färd med det berörda fordonet fram till dess att orsaken till överträdelsen har åtgärdats. Medlemsstaterna kan tvinga föraren att ta ut en dygnsvila. En medlemsstat kan vid behov också tillämpa definitiv eller tillfällig återkallelse eller begränsning av ett företags trafiktillstånd om företaget är etablerat i den medlemsstaten, eller definitiv eller tillfällig återkallelse eller begränsning av en förares körkort. Kommissionen skall i enlighet med förfarandet i artikel 24.2 utarbeta riktlinjer för att främja en harmoniserad tillämpning av denna artikel.

Artikel 22

1.   Medlemsstaterna skall bistå varandra vid denna förordnings tillämpning och vid kontrollen av efterlevnaden.

2.   Medlemsstaternas behöriga myndigheter skall regelbundet översända till varandra all tillgänglig information om

| a) | överträdelser av föreskrifterna i kapitel II som begåtts av personer som inte är bosatta i den ifrågavarande medlemsstaten och de påföljder som dessa överträdelser medfört, |
| --- | --- |

a)

överträdelser av föreskrifterna i kapitel II som begåtts av personer som inte är bosatta i den ifrågavarande medlemsstaten och de påföljder som dessa överträdelser medfört,

| b) | sanktioner beslutade av en medlemsstat mot personer som är bosatta i staten för överträdelser som begåtts i andra medlemsstater. |
| --- | --- |

b)

sanktioner beslutade av en medlemsstat mot personer som är bosatta i staten för överträdelser som begåtts i andra medlemsstater.

3.   Medlemsstaterna skall regelbundet översända relevanta uppgifter om sin nationella tolkning och tillämpning av förordningens bestämmelser till kommissionen, som skall göra denna information tillgänglig i elektronisk form för andra medlemsstater.

4.   Kommissionen skall underlätta dialogen mellan medlemsstaterna när det gäller nationell tolkning och tillämpning av denna förordning med stöd av den kommitté som avses i artikel 24.1.

Artikel 23

Gemenskapen skall inleda de förhandlingar med tredjeländer som kan visa sig nödvändiga för att genomföra denna förordning.

Artikel 24

1.   Kommissionen skall biträdas av den kommitté som inrättats med stöd av artikel 18.1 i förordning (EEG) nr 3821/85.

2.   När det hänvisas till denna punkt skall artiklarna 3 och 7 i beslut 1999/468/EG tillämpas, med beaktande av bestämmelserna i artikel 8 i det beslutet.

3.   Kommittén skall själv anta sin arbetsordning.

Artikel 25

1.   Kommissionen skall på begäran av en medlemsstat eller på eget initiativ

| a) | granska ärenden där tillämpningen av bestämmelserna i denna förordning skiljer sig åt, särskilt i fråga om körtider, raster och viloperioder, |
| --- | --- |

a)

granska ärenden där tillämpningen av bestämmelserna i denna förordning skiljer sig åt, särskilt i fråga om körtider, raster och viloperioder,

| b) | förtydliga bestämmelserna i denna förordning för att de skall kunna tillämpas enhetligt. |
| --- | --- |

b)

förtydliga bestämmelserna i denna förordning för att de skall kunna tillämpas enhetligt.

2.   I de ärenden som avses i punkt 1 skall kommissionen fatta beslut om en rekommenderad tillämpning i enlighet med förfarandet i artikel 24.2. Kommissionen skall meddela Europaparlamentet, rådet och medlemsstaterna sitt beslut.

KAPITEL VI

SLUTBESTÄMMELSER

Artikel 26

Förordning (EEG) nr 3821/85 ändras på följande sätt:

| 1. | Artikel 2 skall ersättas med följande:
  ”Artikel 2
  I denna förordning skall de definitioner gälla som anges i artikel 4 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 561/2006 av den 15 mars 2006 om harmonisering av viss sociallagstiftning på vägtransportområdet och om ändring av rådets förordningar (EEG) 3821/85 och (EG) nr 2135/98 (13). |
| --- | --- |

1.

Artikel 2 skall ersättas med följande:

”Artikel 2

I denna förordning skall de definitioner gälla som anges i artikel 4 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 561/2006 av den 15 mars 2006 om harmonisering av viss sociallagstiftning på vägtransportområdet och om ändring av rådets förordningar (EEG) 3821/85 och (EG) nr 2135/98 (13).

| 2. | Artikel 3.1, 3.2 och 3.3 skall ersättas med följande:
  ”1.   Färdskrivare skall vara installerade och användas i fordon som är registrerade i en medlemsstat och som används för transporter på väg av passagerare eller gods, med undantag för sådana fordon som avses i artikel 3 i förordning (EG) nr 561/2006. Fordon som avses i artikel 16.1 i förordning (EG) nr 561/2006 och fordon som var undantagna från tillämpningsområdet för förordning (EEG) nr 3820/85 men som inte längre är undantagna enligt förordning (EG) nr 561/2006 skall senast den 31 december 2007 uppfylla detta krav.
  2.   Medlemsstaterna får undanta de fordon som avses i artikel 13.1 och 13.3 i förordning (EG) nr 561/2006 från denna förordnings tillämpningsområde.
  3.   Medlemsstaterna får, med kommissionens tillstånd, från denna förordnings tillämpningsområde undanta fordon som används för de transporter som avses i artikel 14 i förordning (EG) nr 561/2006.” |
| --- | --- |

2.

Artikel 3.1, 3.2 och 3.3 skall ersättas med följande:

”1.   Färdskrivare skall vara installerade och användas i fordon som är registrerade i en medlemsstat och som används för transporter på väg av passagerare eller gods, med undantag för sådana fordon som avses i artikel 3 i förordning (EG) nr 561/2006. Fordon som avses i artikel 16.1 i förordning (EG) nr 561/2006 och fordon som var undantagna från tillämpningsområdet för förordning (EEG) nr 3820/85 men som inte längre är undantagna enligt förordning (EG) nr 561/2006 skall senast den 31 december 2007 uppfylla detta krav.

2.   Medlemsstaterna får undanta de fordon som avses i artikel 13.1 och 13.3 i förordning (EG) nr 561/2006 från denna förordnings tillämpningsområde.

3.   Medlemsstaterna får, med kommissionens tillstånd, från denna förordnings tillämpningsområde undanta fordon som används för de transporter som avses i artikel 14 i förordning (EG) nr 561/2006.”

| 3. | Artikel 14.2 skall ersättas med följande:
  ”2.   Företaget skall bevara diagramblad och utskrifter, när utskrifter har gjorts för att uppfylla kraven i artikel 15.1, i kronologisk ordning och i läsbart format i minst ett år efter användandet och skall på begäran överlämna kopior till de berörda förarna. Företaget skall också lämna kopior av uppgifter som överförts från förarkorten till de berörda förare som begär detta samt utskrifterna av dessa kopior. Diagrambladen, utskrifterna och de överförda uppgifterna skall på begäran uppvisas för eller överlämnas till en behörig kontrolltjänsteman.” |
| --- | --- |

3.

Artikel 14.2 skall ersättas med följande:

”2.   Företaget skall bevara diagramblad och utskrifter, när utskrifter har gjorts för att uppfylla kraven i artikel 15.1, i kronologisk ordning och i läsbart format i minst ett år efter användandet och skall på begäran överlämna kopior till de berörda förarna. Företaget skall också lämna kopior av uppgifter som överförts från förarkorten till de berörda förare som begär detta samt utskrifterna av dessa kopior. Diagrambladen, utskrifterna och de överförda uppgifterna skall på begäran uppvisas för eller överlämnas till en behörig kontrolltjänsteman.”

| 4. | Artikel 15 skall ändras på följande sätt:






  — | I punkt 1 skall följande stycke läggas till:
  ”Om förarkortet är skadat, funktionsodugligt eller om föraren inte är i besittning av förarkortet, skall föraren






  a) | i början av sin körning skriva ut uppgifterna avseende det fordon som föraren kör och på den utskriften fylla i






  i) | uppgifter som gör det möjligt att identifiera föraren (namn, förarkorts‐ eller körkortsnummer), inbegripet namnteckning, |
| --- | --- | --- | --- | --- |

4.

Artikel 15 skall ändras på följande sätt:

—

I punkt 1 skall följande stycke läggas till:

”Om förarkortet är skadat, funktionsodugligt eller om föraren inte är i besittning av förarkortet, skall föraren

a)

i början av sin körning skriva ut uppgifterna avseende det fordon som föraren kör och på den utskriften fylla i

i)

uppgifter som gör det möjligt att identifiera föraren (namn, förarkorts‐ eller körkortsnummer), inbegripet namnteckning,

| ii) | de tidsperioder som avses i punkt 3 andra strecksatsen led b, c och d, |
| --- | --- |

ii)

de tidsperioder som avses i punkt 3 andra strecksatsen led b, c och d,

| b) | i slutet av körningen skriva ut alla uppgifter om de tidsperioder som registrerats av färdskrivaren, fylla i eventuella perioder där annat arbete har utförts, föraren har varit tillgänglig eller tagit ut vila sedan utskriften gjordes vid avfärden, i den mån de inte registrerats av färdskrivaren, och på detta dokument lämna uppgifter som gör det möjligt att identifiera föraren (namn, förarkorts‐ eller körkortsnummer), inbegripet förarens namnteckning.” |
| --- | --- |

b)

i slutet av körningen skriva ut alla uppgifter om de tidsperioder som registrerats av färdskrivaren, fylla i eventuella perioder där annat arbete har utförts, föraren har varit tillgänglig eller tagit ut vila sedan utskriften gjordes vid avfärden, i den mån de inte registrerats av färdskrivaren, och på detta dokument lämna uppgifter som gör det möjligt att identifiera föraren (namn, förarkorts‐ eller körkortsnummer), inbegripet förarens namnteckning.”

| — | Punkt 2 andra stycket skall ersättas med följande:
  ”När en förare inte har kunnat använda den i fordonet installerade färdskrivaren på grund av att han lämnat fordonet, skall de tidsperioder som anges i punkt 3 andra strecksatsen led b, c och d






  a) | för fordon utrustade med färdskrivare i enlighet med bilaga I läsligt och utan att diagrambladet smutsas ned föras in på diagrambladet, antingen för hand eller genom automatisk registrering eller på annat sätt, eller |
| --- | --- | --- |

—

Punkt 2 andra stycket skall ersättas med följande:

”När en förare inte har kunnat använda den i fordonet installerade färdskrivaren på grund av att han lämnat fordonet, skall de tidsperioder som anges i punkt 3 andra strecksatsen led b, c och d

a)

för fordon utrustade med färdskrivare i enlighet med bilaga I läsligt och utan att diagrambladet smutsas ned föras in på diagrambladet, antingen för hand eller genom automatisk registrering eller på annat sätt, eller

| b) | för fordon utrustade med färdskrivare i enlighet med bilaga I B föras in på förarkortet med hjälp av den manuella inmatningsfunktion som finns i färdskrivaren. |
| --- | --- |

b)

för fordon utrustade med färdskrivare i enlighet med bilaga I B föras in på förarkortet med hjälp av den manuella inmatningsfunktion som finns i färdskrivaren.

Om det finns mer än en förare ombord på ett fordon som är utrustat med färdskrivare i enlighet med bilaga I B skall varje förare förvissa sig om att hans eller hennes förarkort stoppas in i rätt kortplats på färdskrivaren.”

| — | Punkt 3 b och c skall ersättas med följande:






  ”b) | under tecknet [#*]: ’annat arbete’, med vilket avses andra verksamheter än körning, enligt definitionen i artikel 3 a i Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/15/EG av den 11 mars 2002 om arbetstidens förläggning för personer som utför mobilt arbete avseende vägtransporter (14), samt arbete för samma eller annan arbetsgivare inom eller utanför transportsektorn, |
| --- | --- | --- |

—

Punkt 3 b och c skall ersättas med följande:

”b)

Image

| c) | under tecknet [#*]: ’tid då arbetstagaren är tillgänglig’ enligt artikel 3 b i direktiv 2002/15/EG. |
| --- | --- |

c)

Image

| — | Punkt 4 skall utgå. |
| --- | --- |

—

Punkt 4 skall utgå.

| — | Punkt 7 skall ersättas med följande:







  ”7 | a | Föraren av ett fordon utrustat med färdskrivare i överensstämmelse med bilaga I skall alltid på kontrolltjänstemans begäran kunna visa upp följande:






  i) | Diagramblad för den innevarande veckan och de diagramblad som föraren använt under de föregående 15 dagarna. |
| --- | --- | --- | --- | --- |

—

Punkt 7 skall ersättas med följande:

”7

a

Föraren av ett fordon utrustat med färdskrivare i överensstämmelse med bilaga I skall alltid på kontrolltjänstemans begäran kunna visa upp följande:

i)

Diagramblad för den innevarande veckan och de diagramblad som föraren använt under de föregående 15 dagarna.

| ii) | Förarkortet, om föraren innehar ett sådant. |
| --- | --- |

ii)

Förarkortet, om föraren innehar ett sådant.

| iii) | Eventuell registrering som gjorts för hand och utskrift som gjorts under den innevarande veckan och de föregående 15 dagarna enligt kraven i denna förordning och förordning (EG) nr 561/2006. |
| --- | --- |

iii)

Eventuell registrering som gjorts för hand och utskrift som gjorts under den innevarande veckan och de föregående 15 dagarna enligt kraven i denna förordning och förordning (EG) nr 561/2006.

Efter den 1 januari 2008 skall de tidsperioder som avses i leden i och iii emellertid täcka innevarande dag och de föregående 28 dagarna.

b)

Föraren av ett fordon utrustat med färdskrivare i överensstämmelse med bilaga 1 B skall alltid på kontrolltjänstemans begäran kunna visa upp följande:

| i) | Sitt förarkort. |
| --- | --- |

i)

Sitt förarkort.

| ii) | Eventuell registrering som gjorts för hand och utskrift som gjorts under den innevarande veckan och de föregående 15 dagarna enligt kraven i denna förordning och förordning (EG) nr 561/2006. |
| --- | --- |

ii)

Eventuell registrering som gjorts för hand och utskrift som gjorts under den innevarande veckan och de föregående 15 dagarna enligt kraven i denna förordning och förordning (EG) nr 561/2006.

| iii) | Diagramblad för samma period som den som anges i föregående led, om föraren under denna period har kört ett fordon utrustat med färdskrivare i överensstämmelse med bilaga I. |
| --- | --- |

iii)

Diagramblad för samma period som den som anges i föregående led, om föraren under denna period har kört ett fordon utrustat med färdskrivare i överensstämmelse med bilaga I.

Efter den 1 januari 2008 skall de tidsperioder som avses i led ii ovan emellertid täcka innevarande dag och de föregående 28 dagarna.

c)

En behörig kontrolltjänsteman får kontrollera att förordning (EG) nr 561/2006 efterlevs genom att analysera diagrambladen, visade eller utskrivna uppgifter som har registrerats av färdskrivaren eller förarkortet, och i brist på sådana, genom att analysera andra handlingar som kan styrka att bestämmelserna i artikel 16.2 och 16.3 inte efterlevs.”

Artikel 27

Förordning (EG) nr 2135/98 ändras på följande sätt:

| 1. | Artikel 2.1 a skall ersättas med följande:






  ”1 | a) | Från och med den tjugonde dagen efter offentliggörandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 561/2006 av den ... om harmonisering av viss sociallagstiftning på vägtransportområdet och om ändring av rådets förordningar (EEG) nr 3821/85 och (EG) nr 2135/98 (15) skall fordon som tas i bruk för första gången utrustas med färdskrivare i enlighet med bestämmelserna i bilaga I B i förordning (EEG) nr 3821/85. |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Artikel 2.1 a skall ersättas med följande:

”1

a)

Från och med den tjugonde dagen efter offentliggörandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 561/2006 av den ... om harmonisering av viss sociallagstiftning på vägtransportområdet och om ändring av rådets förordningar (EEG) nr 3821/85 och (EG) nr 2135/98 (15) skall fordon som tas i bruk för första gången utrustas med färdskrivare i enlighet med bestämmelserna i bilaga I B i förordning (EEG) nr 3821/85.

15

| 2. | Artikel 2.2 skall ersättas med följande:
  ”2.   Medlemsstaterna skall vidta nödvändiga åtgärder för att kunna utfärda förarkort senast den tjugonde dagen efter offentliggörandet av förordning (EG) nr 561/2006.” |
| --- | --- |

2.

Artikel 2.2 skall ersättas med följande:

”2.   Medlemsstaterna skall vidta nödvändiga åtgärder för att kunna utfärda förarkort senast den tjugonde dagen efter offentliggörandet av förordning (EG) nr 561/2006.”

Artikel 28

Förordning (EEG) nr 3820/85 skall upphöra att gälla och skall ersättas med denna förordning.

Artikel 5.1, 5.2 och 5.4 i förordning (EEG) nr 3820/85 skall dock fortsätta att gälla fram till de datum som anges i artikel 15.1 i direktiv 2003/59/EG.

Artikel 29

Denna förordning träder i kraft den 11 april 2006, med undantag för artiklarna 10.5, 26.3, 26.4 och artikel 27, vilka träder i kraft den 1 maj 2006.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Strasbourg den 15 mars 2006.

På Europaparlamentets vägnar

Ordförande

J. BORRELL FONTELLES

På rådets vägnar

Ordförande

H. WINKLER

---

(1)  EGT C 51 E, 26.2.2002, s. 234.

1

(2)  EGT C 221, 17.9.2002, s. 19.

2

(3)  Europaparlamentets yttrande av den 14 januari 2003 (EUT C 38 E, 12.2.2004, s. 152), rådets gemensamma ståndpunkt av den 9 december 2004 (EUT C 63 E, 15.3.2005, s. 11) och Europaparlamentets ståndpunkt av den 13 april 2005 (EUT C 33 E, 9.2.2006, s. 425). Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 2 februari 2006 och rådets beslut av den 2 februari 2006.

3

(4)  EGT L 370, 31.12.1985, s. 1. Förordningen ändrad genom Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/59/EG (EUT L 226, 10.9.2003, s. 4).

4

(5)  EGT L 80, 23.3.2002, s. 35.

5

(6)  EGT L 370, 31.12.1985, s. 8. Förordningen senast ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 432/2004 (EUT L 71, 10.3.2004, s. 3).

6

(7)  EGT L 184, 17.7.1999, s. 23.

7

(8)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/59/EG av den 15 juli 2003 om grundläggande kompetens och fortbildning för förare av vissa vägfordon för gods- eller persontransport och om ändring av rådets förordning (EEG) nr 3820/85 och rådets direktiv 91/439/EEG samt om upphävande av rådets direktiv 76/914/EEG (EUT L 226, 10.9.2003, s. 4). Direktivet ändrat genom rådets direktiv 2004/66/EG (EUT L 168, 1.5.2004, s. 35).

8

(9)  Rådets direktiv 88/599/EEG av den 23 november 1988 om enhetligt förfarande vid kontroll av tillämpningen av förordning (EEG) nr 3820/85 om harmonisering av viss social lagstiftning om vägtransporter och av förordning (EEG) nr 3821/85 om färdskrivare för vägtransporter (EGT L 325, 29.11.1988, s. 55).

9

(10)  EGT L 74, 20.3.1992, s. 1. Förordningen senast ändrad genom 2003 års anslutningsakt.

10

(11)  EGT L 15, 21.1.1998, s. 14. Direktivet senast ändrat genom förordning (EG) nr 1882/2003 (EGT L 284, 31.10.2003, s. 1).

11

(12)  EGT L 72, 25.3.1993, s. 33.

12

(13)  EUT L 102, 11.4.2006, s. 1”

13

(14)  EUT L 80, 23.3.2002, s. 35.”

14

(15)  EUT L 102, 11.4.2006, s. 1.”

15

---

FÖRKLARING

Kommissionen och medlemsstaterna skall vidta alla åtgärder för att säkerställa att AETR har anpassats till bestämmelserna i denna förordning senast två år efter ikraftträdandet av denna förordning. Om sådan anpassning inte har skett inom denna period skall kommissionen föreslå lämpliga åtgärder.

---

| 11.4.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 102/15 |
| --- | --- | --- | --- |

11.4.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 102/15

---

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS DIREKTIV 2006/21/EG

av den 15 mars 2006

om hantering av avfall från utvinningsindustrin och om ändring av direktiv 2004/35/EG

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 175.1,

med beaktande av kommissionens förslag,

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1),

med beaktande av Regionkommitténs yttrande (2),

i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget (3), på grundval av det gemensamma utkast som förlikningskommittén godkände den 8 december 2005, och

av följande skäl:

| (1) | I kommissionens meddelande ”Säker gruvdrift: en uppföljning av den senaste tidens gruvolyckor”, presenteras ett initiativ till reglering av hanteringen av avfall från utvinningsindustrin som en prioriterad åtgärd. Denna åtgärd skall komplettera andra initiativ i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/105/EG av den 16 december 2003 om ändring av rådets direktiv 96/82/EG om åtgärder för att förebygga och begränsa följderna av allvarliga olyckshändelser där farliga ämnen ingår (4), och utarbetandet av ett dokument om bästa tillgängliga teknik för hantering av sten- och bearbetningsavfall från gruvdrift inom ramen för rådets direktiv 96/61/EG av den 24 september 1996 om samordnade åtgärder för att förebygga och begränsa föroreningar (5). |
| --- | --- |

(1)

I kommissionens meddelande ”Säker gruvdrift: en uppföljning av den senaste tidens gruvolyckor”, presenteras ett initiativ till reglering av hanteringen av avfall från utvinningsindustrin som en prioriterad åtgärd. Denna åtgärd skall komplettera andra initiativ i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/105/EG av den 16 december 2003 om ändring av rådets direktiv 96/82/EG om åtgärder för att förebygga och begränsa följderna av allvarliga olyckshändelser där farliga ämnen ingår (4), och utarbetandet av ett dokument om bästa tillgängliga teknik för hantering av sten- och bearbetningsavfall från gruvdrift inom ramen för rådets direktiv 96/61/EG av den 24 september 1996 om samordnade åtgärder för att förebygga och begränsa föroreningar (5).

| (2) | I sin resolution (6) av den 5 juli 2001 om meddelandet uttryckte Europaparlamentet sitt starka stöd för ett direktiv om avfall från utvinningsindustrin. |
| --- | --- |

(2)

I sin resolution (6) av den 5 juli 2001 om meddelandet uttryckte Europaparlamentet sitt starka stöd för ett direktiv om avfall från utvinningsindustrin.

| (3) | I Europaparlamentets och rådets beslut nr 1600/2002/EG av den 22 juli 2002 om fastställande av gemenskapens sjätte miljöhandlingsprogram (7) fastställs det som mål för avfall som fortfarande genereras att dess farlighetsgrad bör minskas och det bör utgöra så liten risk som möjligt att företräde bör ges åt återvinning, särskilt materialåtervinning, att mängden avfall som skall bortskaffas bör minimeras och bortskaffas på ett säkert sätt och att avfall som är avsett att bortskaffas bör behandlas så nära uppkomstplatsen som möjligt, i den mån det inte leder till en minskning av effektiviteten i avfallshanteringen. I beslut nr 1600/2002/EG föreskrivs också att åtgärder skall utvecklas för att förebygga risker för stora olyckshändelser som en prioriterad åtgärd inom området olyckor och katastrofer, särskilt risker som uppstår på grund av gruvdrift; dessutom föreskrivs utvecklingen av åtgärder avseende gruvavfall. I beslut nr 1600/2002/EG föreskrivs även som en prioriterad åtgärd att man skall främja hållbar förvaltning inom utvinningsindustrin i syfte att minska deras miljöpåverkan. |
| --- | --- |

(3)

I Europaparlamentets och rådets beslut nr 1600/2002/EG av den 22 juli 2002 om fastställande av gemenskapens sjätte miljöhandlingsprogram (7) fastställs det som mål för avfall som fortfarande genereras att dess farlighetsgrad bör minskas och det bör utgöra så liten risk som möjligt att företräde bör ges åt återvinning, särskilt materialåtervinning, att mängden avfall som skall bortskaffas bör minimeras och bortskaffas på ett säkert sätt och att avfall som är avsett att bortskaffas bör behandlas så nära uppkomstplatsen som möjligt, i den mån det inte leder till en minskning av effektiviteten i avfallshanteringen. I beslut nr 1600/2002/EG föreskrivs också att åtgärder skall utvecklas för att förebygga risker för stora olyckshändelser som en prioriterad åtgärd inom området olyckor och katastrofer, särskilt risker som uppstår på grund av gruvdrift; dessutom föreskrivs utvecklingen av åtgärder avseende gruvavfall. I beslut nr 1600/2002/EG föreskrivs även som en prioriterad åtgärd att man skall främja hållbar förvaltning inom utvinningsindustrin i syfte att minska deras miljöpåverkan.

| (4) | I enlighet med målen för gemenskapens miljöpolitik behövs det minimikrav för att förebygga eller i möjligaste mån begränsa sådana skadliga effekter på miljön eller människors hälsa som kan uppkomma till följd av hanteringen av avfall från utvinningsindustrin, exempelvis bearbetningsavfall (dvs. det fasta avfall eller den suspension som återstår efter olika typer av bearbetning av mineral), gråberg och andra jordlager (dvs. material som flyttas vid utvinning för att komma åt en malm- eller mineraltillgång, däribland även under utvecklingsfasen innan produktion inleds), och matjorden (dvs. markens översta skikt) förutsatt att det handlar om avfall enligt definitionen i rådets direktiv 75/442/EEG av den 15 juli 1975 om avfall (8). |
| --- | --- |

(4)

I enlighet med målen för gemenskapens miljöpolitik behövs det minimikrav för att förebygga eller i möjligaste mån begränsa sådana skadliga effekter på miljön eller människors hälsa som kan uppkomma till följd av hanteringen av avfall från utvinningsindustrin, exempelvis bearbetningsavfall (dvs. det fasta avfall eller den suspension som återstår efter olika typer av bearbetning av mineral), gråberg och andra jordlager (dvs. material som flyttas vid utvinning för att komma åt en malm- eller mineraltillgång, däribland även under utvecklingsfasen innan produktion inleds), och matjorden (dvs. markens översta skikt) förutsatt att det handlar om avfall enligt definitionen i rådets direktiv 75/442/EEG av den 15 juli 1975 om avfall (8).

| (5) | I enlighet med punkt 24 i genomförandeplanen från Johannesburg om hållbar utveckling som antogs inom ramen för Förenta nationernas världstoppmöte 2002 om hållbar utveckling måste resursbasen för ekonomisk och social utveckling skyddas och den nuvarande tendensen med naturresursförstöring vändas genom hållbar och integrerad förvaltning av naturresursbasen. |
| --- | --- |

(5)

I enlighet med punkt 24 i genomförandeplanen från Johannesburg om hållbar utveckling som antogs inom ramen för Förenta nationernas världstoppmöte 2002 om hållbar utveckling måste resursbasen för ekonomisk och social utveckling skyddas och den nuvarande tendensen med naturresursförstöring vändas genom hållbar och integrerad förvaltning av naturresursbasen.

| (6) | Följaktligen bör detta direktiv omfatta hanteringen av avfall från landbaserad utvinningsindustri, dvs. avfall från prospektering, utvinning, (däribland även utvecklingsfasen innan produktion inleds), bearbetning och lagring av mineraltillgångar och från drift av stenbrott. Sådan hantering bör emellertid grundas på de principer och prioriteringar som fastställs i direktiv 75/442/EEG, vilket, i enlighet med artikel 2.1 b ii i det direktivet, fortsätter att gälla för alla former av hantering av avfall från utvinningsindustrin som inte omfattas av det här direktivet. |
| --- | --- |

(6)

Följaktligen bör detta direktiv omfatta hanteringen av avfall från landbaserad utvinningsindustri, dvs. avfall från prospektering, utvinning, (däribland även utvecklingsfasen innan produktion inleds), bearbetning och lagring av mineraltillgångar och från drift av stenbrott. Sådan hantering bör emellertid grundas på de principer och prioriteringar som fastställs i direktiv 75/442/EEG, vilket, i enlighet med artikel 2.1 b ii i det direktivet, fortsätter att gälla för alla former av hantering av avfall från utvinningsindustrin som inte omfattas av det här direktivet.

| (7) | I syfte att undvika dubbelarbete och orimliga administrativa krav bör direktivets räckvidd begränsas till sådan verksamhet som anses vara viktigast för att uppnå direktivets mål. |
| --- | --- |

(7)

I syfte att undvika dubbelarbete och orimliga administrativa krav bör direktivets räckvidd begränsas till sådan verksamhet som anses vara viktigast för att uppnå direktivets mål.

| (8) | Bestämmelserna i detta direktiv bör därför inte gälla för sådana avfallsflöden som uppstår i samband med verksamhet för utvinning eller bearbetning av mineral som inte direkt har med utvinnings- eller bearbetningsprocessen att göra, såsom hushållsavfall, spillolja, uttjänta fordon, använda batterier och ackumulatorer. Hanteringen av sådant avfall bör omfattas av bestämmelserna i rådets direktiv 75/442/EEG eller rådets direktiv 1999/31/EG av den 26 april 1999 om deponering av avfall (9) eller annan relevant gemenskapslagstiftning i likhet med vad som gäller för avfall som uppstår vid en prospekterings-, utvinnings- eller bearbetningsanläggning och som transporteras till en plats som inte är en avfallsanläggning i enlighet med detta direktiv. |
| --- | --- |

(8)

Bestämmelserna i detta direktiv bör därför inte gälla för sådana avfallsflöden som uppstår i samband med verksamhet för utvinning eller bearbetning av mineral som inte direkt har med utvinnings- eller bearbetningsprocessen att göra, såsom hushållsavfall, spillolja, uttjänta fordon, använda batterier och ackumulatorer. Hanteringen av sådant avfall bör omfattas av bestämmelserna i rådets direktiv 75/442/EEG eller rådets direktiv 1999/31/EG av den 26 april 1999 om deponering av avfall (9) eller annan relevant gemenskapslagstiftning i likhet med vad som gäller för avfall som uppstår vid en prospekterings-, utvinnings- eller bearbetningsanläggning och som transporteras till en plats som inte är en avfallsanläggning i enlighet med detta direktiv.

| (9) | Detta direktiv bör inte heller gälla för avfall som uppkommer vid offshore‐prospektering, offshore-utvinning och offshore-bearbetning av mineraltillgångar, eller för injektering av vatten och återföring av grundvatten som pumpats upp, medan inert avfall, icke‐farligt prospekteringsavfall, icke‐förorenad jord och avfall från utvinning, bearbetning och lagring av torv endast bör omfattas av ett begränsat antal bestämmelser, med tanke på den låga risk de medför för miljön. För icke‐farligt icke‐inert avfall får medlemsstaterna sänka eller frångå vissa krav. Sådana undantag bör dock inte tillämpas på avfallsanläggningar av kategori A. |
| --- | --- |

(9)

Detta direktiv bör inte heller gälla för avfall som uppkommer vid offshore‐prospektering, offshore-utvinning och offshore-bearbetning av mineraltillgångar, eller för injektering av vatten och återföring av grundvatten som pumpats upp, medan inert avfall, icke‐farligt prospekteringsavfall, icke‐förorenad jord och avfall från utvinning, bearbetning och lagring av torv endast bör omfattas av ett begränsat antal bestämmelser, med tanke på den låga risk de medför för miljön. För icke‐farligt icke‐inert avfall får medlemsstaterna sänka eller frångå vissa krav. Sådana undantag bör dock inte tillämpas på avfallsanläggningar av kategori A.

| (10) | Detta direktiv omfattar visserligen hanteringen av sådant avfall från utvinningsindustrin som kan vara radioaktivt, men bör inte täcka sådana aspekter som är specifika för radioaktivitet, som omfattas av fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen (Euratom). |
| --- | --- |

(10)

Detta direktiv omfattar visserligen hanteringen av sådant avfall från utvinningsindustrin som kan vara radioaktivt, men bör inte täcka sådana aspekter som är specifika för radioaktivitet, som omfattas av fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen (Euratom).

| (11) | I syfte att respektera de principer och prioriteringar som fastställs i direktiv 75/442/EEG, i synnerhet i artiklarna 3 och 4 i detta, bör medlemsstaterna se till att verksamhetsutövare inom utvinningsindustrin vidtar alla nödvändiga åtgärder för att förebygga eller i möjligaste mån begränsa alla faktiska eller potentiella negativa effekter på miljön och folkhälsan till följd av hanteringen av avfall från utvinningsindustrin. |
| --- | --- |

(11)

I syfte att respektera de principer och prioriteringar som fastställs i direktiv 75/442/EEG, i synnerhet i artiklarna 3 och 4 i detta, bör medlemsstaterna se till att verksamhetsutövare inom utvinningsindustrin vidtar alla nödvändiga åtgärder för att förebygga eller i möjligaste mån begränsa alla faktiska eller potentiella negativa effekter på miljön och folkhälsan till följd av hanteringen av avfall från utvinningsindustrin.

| (12) | Sådana åtgärder bör bland annat grundas på bästa tillgängliga teknik enligt definitionen i direktiv 96/61/EG, och medlemsstaterna bör själva, när de tillämpar sådan teknik, avgöra hur avfallets tekniska egenskaper, dess geografiska belägenhet och de lokala miljöförhållandena lämpligast kan beaktas. |
| --- | --- |

(12)

Sådana åtgärder bör bland annat grundas på bästa tillgängliga teknik enligt definitionen i direktiv 96/61/EG, och medlemsstaterna bör själva, när de tillämpar sådan teknik, avgöra hur avfallets tekniska egenskaper, dess geografiska belägenhet och de lokala miljöförhållandena lämpligast kan beaktas.

| (13) | Medlemsstaterna bör se till att verksamhetsutövare inom utvinningsindustrin utarbetar lämpliga avfallshanteringsplaner för förebyggande eller reducering, behandling, återvinning och bortskaffande av utvinningsavfall. Sådana planer bör struktureras så att de garanterar att avfallshanteringsalternativ planeras på lämpligt sätt för att minska uppkomst av avfall och göra avfallet mindre skadligt, samt för att främja avfallsåtervinning. Dessutom bör avfall från utvinningsindustrin karakteriseras på grundval av sin sammansättning så att man i största möjliga mån kan garantera att sådant avfall endast reagerar på förutsebart sätt. |
| --- | --- |

(13)

Medlemsstaterna bör se till att verksamhetsutövare inom utvinningsindustrin utarbetar lämpliga avfallshanteringsplaner för förebyggande eller reducering, behandling, återvinning och bortskaffande av utvinningsavfall. Sådana planer bör struktureras så att de garanterar att avfallshanteringsalternativ planeras på lämpligt sätt för att minska uppkomst av avfall och göra avfallet mindre skadligt, samt för att främja avfallsåtervinning. Dessutom bör avfall från utvinningsindustrin karakteriseras på grundval av sin sammansättning så att man i största möjliga mån kan garantera att sådant avfall endast reagerar på förutsebart sätt.

| (14) | För att minska olycksrisken och garantera hög skyddsnivå för miljö och folkhälsa bör medlemsstaterna se till att alla verksamhetsutövare vid avfallsanläggningar av kategori A tillämpar en strategi för att undvika allvarliga olyckshändelser vid avfallshantering. I fråga om förebyggande åtgärder bör detta även omfatta utarbetandet av ett säkerhetssystem, beredskapsplaner som kan användas vid olyckor och spridning av säkerhetsinformation till alla personer som kan tänkas beröras av en allvarlig olyckshändelse. Om en olycka inträffar bör verksamhetsutövarna vara skyldiga att förse de behöriga myndigheterna med all relevant information som kan behövas för att lindra de faktiska eller potentiella miljöskadorna. Dessa särskilda bestämmelser bör inte gälla för sådana anläggningar inom utvinningsindustrin som omfattas av direktiv 96/82/EG. |
| --- | --- |

(14)

För att minska olycksrisken och garantera hög skyddsnivå för miljö och folkhälsa bör medlemsstaterna se till att alla verksamhetsutövare vid avfallsanläggningar av kategori A tillämpar en strategi för att undvika allvarliga olyckshändelser vid avfallshantering. I fråga om förebyggande åtgärder bör detta även omfatta utarbetandet av ett säkerhetssystem, beredskapsplaner som kan användas vid olyckor och spridning av säkerhetsinformation till alla personer som kan tänkas beröras av en allvarlig olyckshändelse. Om en olycka inträffar bör verksamhetsutövarna vara skyldiga att förse de behöriga myndigheterna med all relevant information som kan behövas för att lindra de faktiska eller potentiella miljöskadorna. Dessa särskilda bestämmelser bör inte gälla för sådana anläggningar inom utvinningsindustrin som omfattas av direktiv 96/82/EG.

| (15) | En avfallsanläggning bör inte klassificeras i kategori A enbart på grundval av risker för säkerhets- och hälsoskyddet för arbetstagare i utvinningsindustrier som omfattas av annan gemenskapslagstiftning, särskilt direktiv 92/91/EEG (10) och 92/104/EEG (11). |
| --- | --- |

(15)

En avfallsanläggning bör inte klassificeras i kategori A enbart på grundval av risker för säkerhets- och hälsoskyddet för arbetstagare i utvinningsindustrier som omfattas av annan gemenskapslagstiftning, särskilt direktiv 92/91/EEG (10) och 92/104/EEG (11).

| (16) | På grund av de särskilda omständigheter som präglar hantering av avfall från utvinningsindustrin är det nödvändigt att införa särskilda ansöknings- och tillståndsförfaranden för avfallsanläggningar som tar emot sådant avfall. Medlemsstaterna bör dessutom vidta de åtgärder som krävs för att se till att de behöriga myndigheterna regelbundet omprövar och, om så behövs, uppdaterar villkoren för tillståndet. |
| --- | --- |

(16)

På grund av de särskilda omständigheter som präglar hantering av avfall från utvinningsindustrin är det nödvändigt att införa särskilda ansöknings- och tillståndsförfaranden för avfallsanläggningar som tar emot sådant avfall. Medlemsstaterna bör dessutom vidta de åtgärder som krävs för att se till att de behöriga myndigheterna regelbundet omprövar och, om så behövs, uppdaterar villkoren för tillståndet.

| (17) | Medlemsstaterna bör åläggas att se till att allmänheten informeras om ansökningar om avfallshanteringstillstånd och att den berörda allmänheten rådfrågas innan ett avfallshanteringstillstånd utfärdas, i enlighet med Förenta nationernas ekonomiska kommission för Europas konvention av den 25 juni 1998 om tillgång till information, allmänhetens deltagande i beslutsprocesser och tillgång till rättslig prövning i miljöfrågor (Århuskonventionen). |
| --- | --- |

(17)

Medlemsstaterna bör åläggas att se till att allmänheten informeras om ansökningar om avfallshanteringstillstånd och att den berörda allmänheten rådfrågas innan ett avfallshanteringstillstånd utfärdas, i enlighet med Förenta nationernas ekonomiska kommission för Europas konvention av den 25 juni 1998 om tillgång till information, allmänhetens deltagande i beslutsprocesser och tillgång till rättslig prövning i miljöfrågor (Århuskonventionen).

| (18) | Det är nödvändigt att tydligt ange de krav som anläggningar för avfall från utvinningsindustrin bör uppfylla vad beträffar lokalisering, förvaltning, kontroll, stängning samt åtgärder för förebyggande av och skydd mot alla slags miljöhot på både kort och lång sikt, och särskilt mot förorening av grundvattnet genom lakvatteninfiltration i marken. |
| --- | --- |

(18)

Det är nödvändigt att tydligt ange de krav som anläggningar för avfall från utvinningsindustrin bör uppfylla vad beträffar lokalisering, förvaltning, kontroll, stängning samt åtgärder för förebyggande av och skydd mot alla slags miljöhot på både kort och lång sikt, och särskilt mot förorening av grundvattnet genom lakvatteninfiltration i marken.

| (19) | Det är nödvändigt att tydligt definiera de anläggningar av kategori A som används för hantering av avfall från utvinningsindustrin, med utgångspunkt från tänkbara effekter av eventuell förorening från driften av sådana anläggningar eller från olyckor som leder till utsläpp av avfall från en sådan anläggning. |
| --- | --- |

(19)

Det är nödvändigt att tydligt definiera de anläggningar av kategori A som används för hantering av avfall från utvinningsindustrin, med utgångspunkt från tänkbara effekter av eventuell förorening från driften av sådana anläggningar eller från olyckor som leder till utsläpp av avfall från en sådan anläggning.

| (20) | Avfall som läggs tillbaka i håligheter efter brytning, i rehabiliterings- eller konstruktionssyfte som har samband med mineralutvinningsprocessen, till exempel uppbyggnad eller underhåll av tillträdesvägar för maskiner, av transportramper, skiljeväggar, säkerhetsbarrikader eller tryckbankar i håligheter, måste också omfattas av vissa bestämmelser så att skydd av grundvatten och/eller ytvatten, avfallets stabilitet och lämplig övervakning kan garanteras efter det att denna verksamhet slutförts. Sådant avfall bör därför inte omfattas av kraven i detta direktiv som uteslutande avser avfallsanläggningar, med undantag för de krav som finns i den särskilda bestämmelsen om håligheter efter brytning. |
| --- | --- |

(20)

Avfall som läggs tillbaka i håligheter efter brytning, i rehabiliterings- eller konstruktionssyfte som har samband med mineralutvinningsprocessen, till exempel uppbyggnad eller underhåll av tillträdesvägar för maskiner, av transportramper, skiljeväggar, säkerhetsbarrikader eller tryckbankar i håligheter, måste också omfattas av vissa bestämmelser så att skydd av grundvatten och/eller ytvatten, avfallets stabilitet och lämplig övervakning kan garanteras efter det att denna verksamhet slutförts. Sådant avfall bör därför inte omfattas av kraven i detta direktiv som uteslutande avser avfallsanläggningar, med undantag för de krav som finns i den särskilda bestämmelsen om håligheter efter brytning.

| (21) | I syfte att se till att anläggningar för avfall från utvinningsindustrin byggs och underhålls korrekt bör medlemsstaterna vidta lämpliga åtgärder för att se till att sådana anläggningars konstruktion, lokalisering och skötsel handhas av personer med teknisk kompetens. Det är nödvändigt att se till att verksamhetsutövare och personal har sådan utbildning och kunskap som ger dem de kvalifikationer och färdigheter som behövs. Dessutom bör de behöriga myndigheterna kontrollera att verksamhetsutövarna vidtar lämpliga åtgärder avseende konstruktion och underhåll av nya avfallsanläggningar eller utbyggnad eller ombyggnad av befintliga avfallsanläggningar, inbegripet under fasen efter stängning. |
| --- | --- |

(21)

I syfte att se till att anläggningar för avfall från utvinningsindustrin byggs och underhålls korrekt bör medlemsstaterna vidta lämpliga åtgärder för att se till att sådana anläggningars konstruktion, lokalisering och skötsel handhas av personer med teknisk kompetens. Det är nödvändigt att se till att verksamhetsutövare och personal har sådan utbildning och kunskap som ger dem de kvalifikationer och färdigheter som behövs. Dessutom bör de behöriga myndigheterna kontrollera att verksamhetsutövarna vidtar lämpliga åtgärder avseende konstruktion och underhåll av nya avfallsanläggningar eller utbyggnad eller ombyggnad av befintliga avfallsanläggningar, inbegripet under fasen efter stängning.

| (22) | Det är nödvändigt att fastställa övervakningsförfaranden för drift och efterbehandling av avfallsanläggningar. En efterbehandlingsperiod för övervakning och kontroll av avfallsanläggningar i kategori A bör fastställas som står i proportion till den risk som den enskilda avfallsanläggningen utgör, enligt samma krav som i direktiv 1999/31/EG. |
| --- | --- |

(22)

Det är nödvändigt att fastställa övervakningsförfaranden för drift och efterbehandling av avfallsanläggningar. En efterbehandlingsperiod för övervakning och kontroll av avfallsanläggningar i kategori A bör fastställas som står i proportion till den risk som den enskilda avfallsanläggningen utgör, enligt samma krav som i direktiv 1999/31/EG.

| (23) | Det är nödvändigt att avgöra när och hur en avfallsanläggning som betjänar utvinningsindustrin bör stängas samt att fastställa verksamhetsutövarens skyldigheter och ansvar under perioden efter stängning. |
| --- | --- |

(23)

Det är nödvändigt att avgöra när och hur en avfallsanläggning som betjänar utvinningsindustrin bör stängas samt att fastställa verksamhetsutövarens skyldigheter och ansvar under perioden efter stängning.

| (24) | Medlemsstaterna bör kräva att verksamhetsutövare inom utvinningsindustrin genomför övervakning och förvaltningskontroller i syfte att undvika förorening av vatten och mark och identifiera alla skadliga effekter på miljön och människors hälsa som avfallsanläggningarna kan ge upphov till. I syfte att minska vattenföroreningar bör utsläpp av avfall i en vattenrecipient överensstämma med bestämmelserna i Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/60/EG av den 23 oktober 2000 om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på vattenpolitikens område (12). Dessutom bör koncentrationerna i bearbetningsavfall/dammar av cyanid och cyanidföreningar från vissa sektorer av utvinningsindustrin, med tanke på deras skadliga och toxiska egenskaper, minskas till lägsta möjliga nivå med hjälp av bästa tillgängliga teknik. Tröskelvärden för högsta tillåtna koncentration bör fastställas i enlighet därmed och, under alla omständigheter, i överensstämmelse med de särskilda kraven i detta direktiv i syfte att förebygga skadliga effekter. |
| --- | --- |

(24)

Medlemsstaterna bör kräva att verksamhetsutövare inom utvinningsindustrin genomför övervakning och förvaltningskontroller i syfte att undvika förorening av vatten och mark och identifiera alla skadliga effekter på miljön och människors hälsa som avfallsanläggningarna kan ge upphov till. I syfte att minska vattenföroreningar bör utsläpp av avfall i en vattenrecipient överensstämma med bestämmelserna i Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/60/EG av den 23 oktober 2000 om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på vattenpolitikens område (12). Dessutom bör koncentrationerna i bearbetningsavfall/dammar av cyanid och cyanidföreningar från vissa sektorer av utvinningsindustrin, med tanke på deras skadliga och toxiska egenskaper, minskas till lägsta möjliga nivå med hjälp av bästa tillgängliga teknik. Tröskelvärden för högsta tillåtna koncentration bör fastställas i enlighet därmed och, under alla omständigheter, i överensstämmelse med de särskilda kraven i detta direktiv i syfte att förebygga skadliga effekter.

| (25) | Verksamhetsutövare vid avfallsanläggningar som betjänar utvinningsindustrin bör vara skyldiga att deponera en finansiell säkerhet eller motsvarande i enlighet med förfaranden som skall fastställas av medlemsstaterna för att garantera att alla skyldigheter som föreskrivs i tillståndet uppfylls, inbegripet alla bestämmelser om stängning och åtgärder därefter av avfallsanläggningen. Den finansiella säkerheten bör vara tillräckligt stor för att täcka kostnaderna för rehabilitering av det område som påverkats av avfallsanläggningen – vilket inbegriper själva avfallsanläggningen såsom den beskrivs i den avfallshanteringsplan som utarbetats i enlighet med artikel 5 och som krävs för det tillstånd som föreskrivs i artikel 7 – utförd av en oberoende tredje part med lämpliga kvalifikationer. Garantin måste också tillhandahållas innan deponeringsverksamheten inleds i avfallsanläggningen och bör anpassas regelbundet. Dessutom är det viktigt att klargöra att verksamhetsutövare vid avfallsanläggningar som betjänar utvinningsindustrin omfattas av lämpligt skadeståndsansvar för miljöskador eller överhängande skadehot som uppkommer genom deras verksamhet i enlighet med principen om att förorenaren betalar och i överensstämmelse med Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/35/EG av den 21 april 2004 om ansvar för att förebygga och avhjälpa miljöskador (13). |
| --- | --- |

(25)

Verksamhetsutövare vid avfallsanläggningar som betjänar utvinningsindustrin bör vara skyldiga att deponera en finansiell säkerhet eller motsvarande i enlighet med förfaranden som skall fastställas av medlemsstaterna för att garantera att alla skyldigheter som föreskrivs i tillståndet uppfylls, inbegripet alla bestämmelser om stängning och åtgärder därefter av avfallsanläggningen. Den finansiella säkerheten bör vara tillräckligt stor för att täcka kostnaderna för rehabilitering av det område som påverkats av avfallsanläggningen – vilket inbegriper själva avfallsanläggningen såsom den beskrivs i den avfallshanteringsplan som utarbetats i enlighet med artikel 5 och som krävs för det tillstånd som föreskrivs i artikel 7 – utförd av en oberoende tredje part med lämpliga kvalifikationer. Garantin måste också tillhandahållas innan deponeringsverksamheten inleds i avfallsanläggningen och bör anpassas regelbundet. Dessutom är det viktigt att klargöra att verksamhetsutövare vid avfallsanläggningar som betjänar utvinningsindustrin omfattas av lämpligt skadeståndsansvar för miljöskador eller överhängande skadehot som uppkommer genom deras verksamhet i enlighet med principen om att förorenaren betalar och i överensstämmelse med Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/35/EG av den 21 april 2004 om ansvar för att förebygga och avhjälpa miljöskador (13).

| (26) | För att driva sådana avfallsanläggningar som betjänar utvinningsindustrin och som sannolikt kan få betydande gränsöverskridande skadlig inverkan på miljön, och därav följande hot mot människors hälsa, i en annan medlemsstat behövs det ett gemensamt förfarande som underlättar samråd mellan grannländer. Ett sådant förfarande bör också garantera att tillräckligt informationsutbyte förekommer mellan myndigheterna och att allmänheten erhåller korrekt och tillräcklig information om alla sådana avfallsanläggningar som kan få skadlig inverkan på miljön i den andra medlemsstaten. |
| --- | --- |

(26)

För att driva sådana avfallsanläggningar som betjänar utvinningsindustrin och som sannolikt kan få betydande gränsöverskridande skadlig inverkan på miljön, och därav följande hot mot människors hälsa, i en annan medlemsstat behövs det ett gemensamt förfarande som underlättar samråd mellan grannländer. Ett sådant förfarande bör också garantera att tillräckligt informationsutbyte förekommer mellan myndigheterna och att allmänheten erhåller korrekt och tillräcklig information om alla sådana avfallsanläggningar som kan få skadlig inverkan på miljön i den andra medlemsstaten.

| (27) | Medlemsstaterna måste se till att behöriga myndigheter upprättar ett effektivt system för inspektioner av eller likvärdiga kontrollåtgärder beträffande avfallsanläggningar som betjänar utvinningsindustrin. Utan att det påverkar en verksamhetsutövares skyldigheter enligt tillståndet bör en inspektion genomföras innan deponeringsverksamheten inleds för att kontrollera att tillståndsvillkoren uppfylls. Dessutom bör medlemsstaterna se till att verksamhetsutövare och deras efterföljare har aktuell dokumentation om sådana avfallsanläggningar och att verksamhetsutövare lämnar över uppgifter om avfallsanläggningens tillstånd och drift till sina efterföljare. |
| --- | --- |

(27)

Medlemsstaterna måste se till att behöriga myndigheter upprättar ett effektivt system för inspektioner av eller likvärdiga kontrollåtgärder beträffande avfallsanläggningar som betjänar utvinningsindustrin. Utan att det påverkar en verksamhetsutövares skyldigheter enligt tillståndet bör en inspektion genomföras innan deponeringsverksamheten inleds för att kontrollera att tillståndsvillkoren uppfylls. Dessutom bör medlemsstaterna se till att verksamhetsutövare och deras efterföljare har aktuell dokumentation om sådana avfallsanläggningar och att verksamhetsutövare lämnar över uppgifter om avfallsanläggningens tillstånd och drift till sina efterföljare.

| (28) | Medlemsstaterna bör regelbundet rapportera till kommissionen om genomförandet av detta direktiv, inbegripet uppgifter om olyckor och incidenter. Kommissionen bör rapportera till Europaparlamentet och rådet på grundval av dessa rapporter. |
| --- | --- |

(28)

Medlemsstaterna bör regelbundet rapportera till kommissionen om genomförandet av detta direktiv, inbegripet uppgifter om olyckor och incidenter. Kommissionen bör rapportera till Europaparlamentet och rådet på grundval av dessa rapporter.

| (29) | Medlemsstaterna bör fastställa bestämmelser om sanktioner vid överträdelser av detta direktiv och se till att de genomförs. Dessa sanktioner bör vara effektiva, proportionella och avskräckande. |
| --- | --- |

(29)

Medlemsstaterna bör fastställa bestämmelser om sanktioner vid överträdelser av detta direktiv och se till att de genomförs. Dessa sanktioner bör vara effektiva, proportionella och avskräckande.

| (30) | Medlemsstaterna måste se till att det på deras respektive territorium görs inventeringar av stängda, inbegripet nedlagda, avfallsanläggningar, i syfte att fastställa vilka som förorsakar allvarliga negativa miljöeffekter eller kan bli allvarliga hot mot människors hälsa eller miljön på medellång eller kort sikt. Dessa inventeringar bör ligga till grund för ett lämpligt åtgärdsprogram. |
| --- | --- |

(30)

Medlemsstaterna måste se till att det på deras respektive territorium görs inventeringar av stängda, inbegripet nedlagda, avfallsanläggningar, i syfte att fastställa vilka som förorsakar allvarliga negativa miljöeffekter eller kan bli allvarliga hot mot människors hälsa eller miljön på medellång eller kort sikt. Dessa inventeringar bör ligga till grund för ett lämpligt åtgärdsprogram.

| (31) | Kommissionen bör garantera ett lämpligt utbyte på medlemsstatsnivå av vetenskaplig och teknisk information om hur inventering av stängda avfallsanläggningar skall gå till, och om utvecklingen av metoder för att hjälpa medlemsstaterna att efterleva detta direktiv vid rehabiliteringen av stängda avfallsanläggningar. Dessutom bör informationsutbyte om bästa tillgängliga teknik garanteras inom och mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(31)

Kommissionen bör garantera ett lämpligt utbyte på medlemsstatsnivå av vetenskaplig och teknisk information om hur inventering av stängda avfallsanläggningar skall gå till, och om utvecklingen av metoder för att hjälpa medlemsstaterna att efterleva detta direktiv vid rehabiliteringen av stängda avfallsanläggningar. Dessutom bör informationsutbyte om bästa tillgängliga teknik garanteras inom och mellan medlemsstaterna.

| (32) | För att artikel 6 i fördraget skall tillämpas konsekvent måste miljöskyddskraven integreras i genomförandet av gemenskapens politik och verksamhet i syfte att främja en hållbar utveckling. |
| --- | --- |

(32)

För att artikel 6 i fördraget skall tillämpas konsekvent måste miljöskyddskraven integreras i genomförandet av gemenskapens politik och verksamhet i syfte att främja en hållbar utveckling.

| (33) | Detta direktiv skulle kunna vara ett nyttigt instrument att beakta i samband med kontrollen av att gemenskapsfinansierade utvecklingsbiståndsprojekt innefattar sådana åtgärder som behövs för att så långt som möjligt förebygga eller minska eventuella negativa miljöeffekter. Detta står i överensstämmelse med artikel 6 i fördraget, särskilt i fråga om att miljöskyddskraven skall integreras i gemenskapens politik inom området utvecklingssamarbete. |
| --- | --- |

(33)

Detta direktiv skulle kunna vara ett nyttigt instrument att beakta i samband med kontrollen av att gemenskapsfinansierade utvecklingsbiståndsprojekt innefattar sådana åtgärder som behövs för att så långt som möjligt förebygga eller minska eventuella negativa miljöeffekter. Detta står i överensstämmelse med artikel 6 i fördraget, särskilt i fråga om att miljöskyddskraven skall integreras i gemenskapens politik inom området utvecklingssamarbete.

| (34) | Målet för detta direktiv, nämligen förbättrad hantering av avfall från utvinningsindustrin, kan inte i tillräcklig utsträckning uppnås av medlemsstaterna var och en för sig, eftersom inkorrekt hantering av sådant avfall kan leda till gränsöverskridande föroreningar. I enlighet med principen om att förorenaren betalar är det bland annat nödvändigt att beakta eventuella skador på miljön förorsakade av utvinningsindustrins avfall, och nationella skillnader i tillämpningen av den principen kan leda till mycket olika ekonomisk belastning för de berörda verksamhetsutövarna. Dessutom gör olikheter i de nationella strategierna för hantering av avfall från utvinningsindustrin det svårt att uppnå målet att garantera en miniminivå av säker och ansvarsfull hantering av sådant avfall och att maximera återvinningen av sådant avfall i hela gemenskapen. Eftersom målet, på grund av direktivets omfattning och verkningar, bättre kan uppnås på gemenskapsnivå, kan gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går detta direktiv inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå detta mål. |
| --- | --- |

(34)

Målet för detta direktiv, nämligen förbättrad hantering av avfall från utvinningsindustrin, kan inte i tillräcklig utsträckning uppnås av medlemsstaterna var och en för sig, eftersom inkorrekt hantering av sådant avfall kan leda till gränsöverskridande föroreningar. I enlighet med principen om att förorenaren betalar är det bland annat nödvändigt att beakta eventuella skador på miljön förorsakade av utvinningsindustrins avfall, och nationella skillnader i tillämpningen av den principen kan leda till mycket olika ekonomisk belastning för de berörda verksamhetsutövarna. Dessutom gör olikheter i de nationella strategierna för hantering av avfall från utvinningsindustrin det svårt att uppnå målet att garantera en miniminivå av säker och ansvarsfull hantering av sådant avfall och att maximera återvinningen av sådant avfall i hela gemenskapen. Eftersom målet, på grund av direktivets omfattning och verkningar, bättre kan uppnås på gemenskapsnivå, kan gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går detta direktiv inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå detta mål.

| (35) | De åtgärder som är nödvändiga för att genomföra detta direktiv bör antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (14). |
| --- | --- |

(35)

De åtgärder som är nödvändiga för att genomföra detta direktiv bör antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (14).

| (36) | Driften av avfallsanläggningar som redan är befintliga när detta direktiv införlivas bör regleras så att nödvändiga åtgärder inom en särskilt angiven tidsperiod kan vidtas för att anpassa sådana anläggningar till detta direktiv. |
| --- | --- |

(36)

Driften av avfallsanläggningar som redan är befintliga när detta direktiv införlivas bör regleras så att nödvändiga åtgärder inom en särskilt angiven tidsperiod kan vidtas för att anpassa sådana anläggningar till detta direktiv.

| (37) | I enlighet med punkt 34 i det interinstitutionella avtalet om bättre lagstiftning (15) uppmanas medlemsstaterna att för egen del och i gemenskapens intresse upprätta egna tabeller som så vitt det är möjligt visar överensstämmelsen mellan direktivet och införlivandeåtgärderna samt att offentliggöra dessa tabeller. |
| --- | --- |

(37)

I enlighet med punkt 34 i det interinstitutionella avtalet om bättre lagstiftning (15) uppmanas medlemsstaterna att för egen del och i gemenskapens intresse upprätta egna tabeller som så vitt det är möjligt visar överensstämmelsen mellan direktivet och införlivandeåtgärderna samt att offentliggöra dessa tabeller.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Syfte

I detta direktiv fastställs åtgärder, förfaranden och riktlinjer för att förebygga eller i möjligaste mån begränsa sådan skadlig inverkan på miljön, särskilt vatten, luft, jord, fauna, flora och landskap, och därav följande hot mot människors hälsa som kan uppkomma till följd av hanteringen av avfall från utvinningsindustrin.

Artikel 2

Tillämpningsområde

1.   Om inte annat följer av punkterna 2 och 3 omfattar detta direktiv hanteringen av avfall från prospektering, utvinning, bearbetning och lagring av mineraltillgångar och från drift av stenbrott (nedan kallat ”utvinningsavfall”).

2.   Följande skall undantas från detta direktivs tillämpningsområde:

| (a) | Avfall som uppkommer vid prospektering, utvinning och bearbetning av mineraltillgångar och drift av stenbrott, men som inte härrör direkt från dessa verksamheter. |
| --- | --- |

(a)

Avfall som uppkommer vid prospektering, utvinning och bearbetning av mineraltillgångar och drift av stenbrott, men som inte härrör direkt från dessa verksamheter.

| (b) | Avfall från prospektering, utvinning och bearbetning av mineraltillgångar offshore. |
| --- | --- |

(b)

Avfall från prospektering, utvinning och bearbetning av mineraltillgångar offshore.

| (c) | Injektering av vatten och återföring av grundvatten som pumpats upp, i enlighet med vad som anges i artikel 11.3 j första och andra strecksatserna i direktiv 2000/60/EG i den utsträckning som detta är tillåtet enligt den artikeln. |
| --- | --- |

(c)

Injektering av vatten och återföring av grundvatten som pumpats upp, i enlighet med vad som anges i artikel 11.3 j första och andra strecksatserna i direktiv 2000/60/EG i den utsträckning som detta är tillåtet enligt den artikeln.

3.   Inert avfall och icke‐förorenad jord som uppkommer vid prospektering, utvinning, bearbetning och lagring av mineraltillgångar och vid drift av stenbrott och avfall som uppkommer vid utvinning, bearbetning och lagring av torv, skall inte omfattas av artiklarna 7 och 8, artikel 11.1 och 11.3, artikel 12, artikel 13.6 samt artiklarna 14 och 16, såvida det inte deponeras i en avfallsanläggning av kategori A.

Den behöriga myndigheten får sänka eller frångå dessa krav för deponering av icke‐farligt avfall som genereras vid prospektering efter mineraltillgångar, förutom olja och evaporiter andra än gips och anhydrit, samt för deponering av icke‐förorenad jord och avfall som uppkommer vid utvinning, bearbetning och lagring av torv om den anser att kraven i artikel 4 är uppfyllda.

Medlemsstaterna får sänka eller frångå kraven i artiklarna 11.3, 12.5, 12.6 och 13.6 samt artiklarna 14 och 16 för icke‐farligt icke‐inert avfall, såvida det inte deponeras i en avfallsanläggning av kategori A.

4.   Utan att det påverkar tillämpningen av annan gemenskapslagstiftning skall inget avfall som omfattas av detta direktiv samtidigt omfattas av bestämmelserna i direktiv 1999/31/EG.

Artikel 3

Definitioner

I detta direktiv används följande beteckningar med de betydelser som här anges:

| 1) | avfall: avfall så som det definieras i artikel 1 a i direktiv 75/442/EEG. |
| --- | --- |

1)

avfall: avfall så som det definieras i artikel 1 a i direktiv 75/442/EEG.

| 2) | farligt avfall: avfall som omfattas av artikel 1.4 i rådets direktiv 91/689/EEG av den 12 december 1991 om farligt avfall (16). |
| --- | --- |

2)

farligt avfall: avfall som omfattas av artikel 1.4 i rådets direktiv 91/689/EEG av den 12 december 1991 om farligt avfall (16).

| 3) | inert avfall: avfall som inte genomgår några väsentliga fysikaliska, kemiska eller biologiska förändringar. Inert avfall löses inte upp, brinner inte och reagerar inte fysikaliskt eller kemiskt på något annat sätt, inte heller bryts det ned biologiskt eller inverkar på andra material som det kommer i kontakt med på ett sätt som kan förorena miljön eller skada människors hälsa. Avfallets totala lakbarhet och föroreningsinnehåll samt lakvattnets ekotoxicitet skall vara obetydliga och får framför allt inte äventyra yt‐ och/eller grundvattnets kvalitet. |
| --- | --- |

3)

inert avfall: avfall som inte genomgår några väsentliga fysikaliska, kemiska eller biologiska förändringar. Inert avfall löses inte upp, brinner inte och reagerar inte fysikaliskt eller kemiskt på något annat sätt, inte heller bryts det ned biologiskt eller inverkar på andra material som det kommer i kontakt med på ett sätt som kan förorena miljön eller skada människors hälsa. Avfallets totala lakbarhet och föroreningsinnehåll samt lakvattnets ekotoxicitet skall vara obetydliga och får framför allt inte äventyra yt‐ och/eller grundvattnets kvalitet.

| 4) | icke‐förorenad jord: jord som avlägsnas från markens översta skikt under utvinningsverksamheten och som inte klassificeras som förorenad enligt den nationella lagstiftningen i den medlemsstat där platsen för verksamheten är belägen eller enligt gemenskapslagstiftningen. |
| --- | --- |

4)

icke‐förorenad jord: jord som avlägsnas från markens översta skikt under utvinningsverksamheten och som inte klassificeras som förorenad enligt den nationella lagstiftningen i den medlemsstat där platsen för verksamheten är belägen eller enligt gemenskapslagstiftningen.

| 5) | mineraltillgångar eller mineral: naturligt förekommande fyndigheter i jordskorpan av ett organiskt eller oorganiskt ämne som energibränsle, malm, industrimineral och konstruktionsmineral, men med undantag för vatten. |
| --- | --- |

5)

mineraltillgångar eller mineral: naturligt förekommande fyndigheter i jordskorpan av ett organiskt eller oorganiskt ämne som energibränsle, malm, industrimineral och konstruktionsmineral, men med undantag för vatten.

| 6) | utvinningsindustri: alla anläggningar och företag som bedriver utvinning av mineraltillgångar i kommersiellt syfte ovan eller under jord, inbegripet utvinning genom borrning av borrhål, eller bearbetning av det utvunna materialet. |
| --- | --- |

6)

utvinningsindustri: alla anläggningar och företag som bedriver utvinning av mineraltillgångar i kommersiellt syfte ovan eller under jord, inbegripet utvinning genom borrning av borrhål, eller bearbetning av det utvunna materialet.

| 7) | offshore: det område av havet och havsbottnen som sträcker sig från lågvattenlinjen för normalt eller medelstarkt tidvatten och utåt. |
| --- | --- |

7)

offshore: det område av havet och havsbottnen som sträcker sig från lågvattenlinjen för normalt eller medelstarkt tidvatten och utåt.

| 8. | bearbetning: mekaniska, fysikaliska, biologiska, termiska eller kemiska processer eller kombinationer av processer, som tillämpas på mineraltillgångar, inbegripet från driften av stenbrott, i syfte att utvinna mineral, inklusive partikelstorleksändring, klassering, separering, lakning, och omanrikning av tidigare kasserat avfall, men med undantag för smältning, (andra uppvärmningsprocesser än kalkbränning) och metallurgisk verksamhet. |
| --- | --- |

8.

bearbetning: mekaniska, fysikaliska, biologiska, termiska eller kemiska processer eller kombinationer av processer, som tillämpas på mineraltillgångar, inbegripet från driften av stenbrott, i syfte att utvinna mineral, inklusive partikelstorleksändring, klassering, separering, lakning, och omanrikning av tidigare kasserat avfall, men med undantag för smältning, (andra uppvärmningsprocesser än kalkbränning) och metallurgisk verksamhet.

| 9. | bearbetningsavfall: fast avfall eller suspension som återstår efter bearbetning av mineral genom separeringsprocesser (till exempel krossning, malning, storlekssortering, flotation och andra fysikalisk‐kemiska metoder) för att skilja värdefulla mineral från mindre värdefullt berg. |
| --- | --- |

9.

bearbetningsavfall: fast avfall eller suspension som återstår efter bearbetning av mineral genom separeringsprocesser (till exempel krossning, malning, storlekssortering, flotation och andra fysikalisk‐kemiska metoder) för att skilja värdefulla mineral från mindre värdefullt berg.

| 10. | upplag: konstruerad anläggning för deponering av fast avfall på markytan. |
| --- | --- |

10.

upplag: konstruerad anläggning för deponering av fast avfall på markytan.

| 11. | fördämning: konstruerad struktur för att hålla tillbaka eller stänga in vatten och/eller avfall i en damm. |
| --- | --- |

11.

fördämning: konstruerad struktur för att hålla tillbaka eller stänga in vatten och/eller avfall i en damm.

| 12. | damm: naturlig eller konstruerad anläggning för deponering, tillsammans med olika mängder fritt vatten, av finkornigt avfall, normalt sett bearbetningsavfall, som uppkommit vid bearbetning av mineraltillgångar och vid rening och återvinning av processvatten. |
| --- | --- |

12.

damm: naturlig eller konstruerad anläggning för deponering, tillsammans med olika mängder fritt vatten, av finkornigt avfall, normalt sett bearbetningsavfall, som uppkommit vid bearbetning av mineraltillgångar och vid rening och återvinning av processvatten.

| 13. | svagt syralöslig cyanid: cyanid och cyanidföreningar som dissocieras med svag syra vid ett visst, angivet pH‐värde. |
| --- | --- |

13.

svagt syralöslig cyanid: cyanid och cyanidföreningar som dissocieras med svag syra vid ett visst, angivet pH‐värde.

| 14) | lakvatten: vätska som perkolerar genom det deponerade avfallet och släpps ut från eller samlas upp i en avfallsanläggning, inbegripet förorenat lakvatten, som kan ha skadliga effekter på miljön om det inte behandlas på lämpligt sätt. |
| --- | --- |

14)

lakvatten: vätska som perkolerar genom det deponerade avfallet och släpps ut från eller samlas upp i en avfallsanläggning, inbegripet förorenat lakvatten, som kan ha skadliga effekter på miljön om det inte behandlas på lämpligt sätt.

| 15) | avfallsanläggning: område avsett för uppsamling eller deponering av utvinningsavfall i fast eller flytande form eller i lösning eller suspension under följande tidsperioder:






  — | Ingen tid för avfallsanläggningar av kategori A och anläggningar för farligt avfall som karakteriseras som farligt i avfallshanteringsplanen. |
| --- | --- | --- |

15)

avfallsanläggning: område avsett för uppsamling eller deponering av utvinningsavfall i fast eller flytande form eller i lösning eller suspension under följande tidsperioder:

—

Ingen tid för avfallsanläggningar av kategori A och anläggningar för farligt avfall som karakteriseras som farligt i avfallshanteringsplanen.

| — | Mer än sex månader för anläggningar för farligt avfall som genererats oväntat. |
| --- | --- |

—

Mer än sex månader för anläggningar för farligt avfall som genererats oväntat.

| — | Mer än ett år för anläggningar för icke-farligt icke-inert avfall. |
| --- | --- |

—

Mer än ett år för anläggningar för icke-farligt icke-inert avfall.

| — | Mer än tre år för anläggningar för icke-förorenad jord, icke‐farligt prospekteringsavfall, avfall som uppkommer vid utvinning, bearbetning och lagring av torv och inert avfall. |
| --- | --- |

—

Mer än tre år för anläggningar för icke-förorenad jord, icke‐farligt prospekteringsavfall, avfall som uppkommer vid utvinning, bearbetning och lagring av torv och inert avfall.

Sådana anläggningar kan inbegripa fördämningar eller andra konstruktioner avsedda att stänga inne, hålla tillbaka, avgränsa eller på annat sätt stödja en sådan anläggning, samt exempelvis upplag och dammar, med undantag för håligheter efter brytning där avfall läggs tillbaka, efter utvinning av mineral, i rehabiliterings- och konstruktionssyfte.

| 16) | allvarlig olyckshändelse: händelse på en plats vid verksamhet som rör hantering av utvinningsavfall i en anläggning som omfattas av detta direktiv och som medför allvarlig fara för människors hälsa och/eller miljön, omedelbart eller på sikt, på eller utanför platsen för verksamheten. |
| --- | --- |

16)

allvarlig olyckshändelse: händelse på en plats vid verksamhet som rör hantering av utvinningsavfall i en anläggning som omfattas av detta direktiv och som medför allvarlig fara för människors hälsa och/eller miljön, omedelbart eller på sikt, på eller utanför platsen för verksamheten.

| 17) | farliga ämnen: ämnen, blandningar eller preparat som är farliga i den mening som avses i direktiv 67/548/EEG (17) eller direktiv 1999/45/EG (18). |
| --- | --- |

17)

farliga ämnen: ämnen, blandningar eller preparat som är farliga i den mening som avses i direktiv 67/548/EEG (17) eller direktiv 1999/45/EG (18).

| 18) | bästa tillgängliga teknik: enligt definitionen i artikel 2.11 i direktiv 96/61/EG. |
| --- | --- |

18)

bästa tillgängliga teknik: enligt definitionen i artikel 2.11 i direktiv 96/61/EG.

| 19) | vattenrecipient: ytvatten, grundvatten, vatten i övergångszoner samt kustvatten enligt definitionerna i artikel 2.1, 2.2, 2.6 och 2.7 i direktiv 2000/60/EG. |
| --- | --- |

19)

vattenrecipient: ytvatten, grundvatten, vatten i övergångszoner samt kustvatten enligt definitionerna i artikel 2.1, 2.2, 2.6 och 2.7 i direktiv 2000/60/EG.

| 20) | rehabilitering: behandling av område som påverkats av en avfallsanläggning, så att området återställs i tillfredsställande skick, särskilt med avseende på markvalitet, djur‐ och växtliv, naturliga livsmiljöer, sötvattensystem, landskap och eventuella nyttoanvändningar. |
| --- | --- |

20)

rehabilitering: behandling av område som påverkats av en avfallsanläggning, så att området återställs i tillfredsställande skick, särskilt med avseende på markvalitet, djur‐ och växtliv, naturliga livsmiljöer, sötvattensystem, landskap och eventuella nyttoanvändningar.

| 21) | prospektering: sökandet efter ekonomiskt intressanta mineralfyndigheter, med bland annat provtagning, provtagning i större skala, borrning och djupgrävning, men däremot inte det arbete som krävs för att förbereda fyndigheterna för utvinning och inte heller sådan verksamhet som står i direkt samband med befintlig utvinning. |
| --- | --- |

21)

prospektering: sökandet efter ekonomiskt intressanta mineralfyndigheter, med bland annat provtagning, provtagning i större skala, borrning och djupgrävning, men däremot inte det arbete som krävs för att förbereda fyndigheterna för utvinning och inte heller sådan verksamhet som står i direkt samband med befintlig utvinning.

| 22) | allmänheten: en eller flera fysiska eller juridiska personer och, i enlighet med nationell lagstiftning eller praxis, sammanslutningar, organisationer eller grupper av dessa. |
| --- | --- |

22)

allmänheten: en eller flera fysiska eller juridiska personer och, i enlighet med nationell lagstiftning eller praxis, sammanslutningar, organisationer eller grupper av dessa.

| 23) | den berörda allmänheten: den del av allmänheten som berörs eller som kan bli berörd, eller som har ett intresse av den beslutsprocess i miljöärenden som avses i artiklarna 6 och 7 i detta direktiv; icke‐statliga organisationer som främjar miljöskydd och som uppfyller eventuella krav i nationell lagstiftning skall enligt denna definition anses ha ett sådant intresse. |
| --- | --- |

23)

den berörda allmänheten: den del av allmänheten som berörs eller som kan bli berörd, eller som har ett intresse av den beslutsprocess i miljöärenden som avses i artiklarna 6 och 7 i detta direktiv; icke‐statliga organisationer som främjar miljöskydd och som uppfyller eventuella krav i nationell lagstiftning skall enligt denna definition anses ha ett sådant intresse.

| 24) | verksamhetsutövare: den fysiska eller juridiska person som har ansvar för hanteringen av utvinningsavfall i enlighet med den nationella lagstiftningen i den medlemsstat där avfallshanteringen äger rum, bland annat i fråga om tillfällig lagring av utvinningsavfall samt driftsfaser och faser efter stängning. |
| --- | --- |

24)

verksamhetsutövare: den fysiska eller juridiska person som har ansvar för hanteringen av utvinningsavfall i enlighet med den nationella lagstiftningen i den medlemsstat där avfallshanteringen äger rum, bland annat i fråga om tillfällig lagring av utvinningsavfall samt driftsfaser och faser efter stängning.

| 25) | avfallsinnehavare: den som producerar utvinningsavfallet eller den fysiska eller juridiska person som äger eller är i besittning av det. |
| --- | --- |

25)

avfallsinnehavare: den som producerar utvinningsavfallet eller den fysiska eller juridiska person som äger eller är i besittning av det.

| 26) | behörig person: en fysisk person som, enligt den nationella lagstiftningen i den medlemsstat där personen är verksam, har den tekniska kunskap och erfarenhet som behövs för att utföra de uppgifter som följer av detta direktiv. |
| --- | --- |

26)

behörig person: en fysisk person som, enligt den nationella lagstiftningen i den medlemsstat där personen är verksam, har den tekniska kunskap och erfarenhet som behövs för att utföra de uppgifter som följer av detta direktiv.

| 27) | behörig myndighet: den eller de myndigheter som en medlemsstat utser som ansvarig för att utföra de åligganden som följer av detta direktiv. |
| --- | --- |

27)

behörig myndighet: den eller de myndigheter som en medlemsstat utser som ansvarig för att utföra de åligganden som följer av detta direktiv.

| 28) | plats för verksamheten: allt område på en specifik geografisk plats som förvaltas av en verksamhetsutövare. |
| --- | --- |

28)

plats för verksamheten: allt område på en specifik geografisk plats som förvaltas av en verksamhetsutövare.

| 29) | väsentlig förändring: en ändring i fråga om struktur eller drift av en avfallsanläggning, som, enligt den behöriga myndighetens uppfattning, kan få betydande negativa följder för människors hälsa eller miljön. |
| --- | --- |

29)

väsentlig förändring: en ändring i fråga om struktur eller drift av en avfallsanläggning, som, enligt den behöriga myndighetens uppfattning, kan få betydande negativa följder för människors hälsa eller miljön.

Artikel 4

Allmänna bestämmelser

1.   Medlemsstaterna skall vidta nödvändiga åtgärder för att se till att utvinningsavfall hanteras utan risk för människors hälsa och utan att förfaranden eller metoder tillämpas som kan skada miljön, och i synnerhet utan risk för vatten, luft, jord, fauna och flora, utan att skapa olägenhet genom buller eller lukt och utan skadlig inverkan på landskapet eller platser av särskilt intresse. Medlemsstaterna skall också vidta nödvändiga åtgärder för att förhindra att utvinningsavfall överges, dumpas eller deponeras okontrollerat.

2.   Medlemsstaterna skall se till att verksamhetsutövare vidtar alla nödvändiga åtgärder för att förebygga eller i möjligaste mån begränsa sådana skadliga effekter på miljön och människors hälsa som kan uppkomma till följd av hanteringen av utvinningsavfall. Detta innefattar skötseln av alla avfallsanläggningar även efter det att anläggningen stängts, och att förebygga allvarliga olyckshändelser vid anläggningen samt att begränsa följderna av sådana olyckor för miljön och människors hälsa.

3.   De åtgärder som avses i punkt 2 skall bland annat grundas på bästa tillgängliga teknik, utan att någon särskild teknik eller metod föreskrivs, men med hänsyn till avfallsanläggningens tekniska egenskaper, dess geografiska läge och de lokala miljöförhållandena.

Artikel 5

Avfallshanteringsplan

1.   Medlemsstaterna skall se till att verksamhetsutövaren utarbetar en avfallshanteringsplan för minimering, behandling, återvinning och bortskaffande av utvinningsavfall och därvid tar hänsyn till principen om hållbar utveckling.

2.   Avfallshanteringsplanen skall ha följande syften:

| a) | Att förebygga eller minska avfallsproduktionen och avfallets skadlighet, särskilt genom att beakta






  i) | avfallshanteringen i konstruktionsskedet och i samband med val av metod för utvinning och bearbetning av mineral, |
| --- | --- | --- |

a)

Att förebygga eller minska avfallsproduktionen och avfallets skadlighet, särskilt genom att beakta

i)

avfallshanteringen i konstruktionsskedet och i samband med val av metod för utvinning och bearbetning av mineral,

| ii) | de förändringar som utvinningsavfallet kan genomgå genom att dess yta förstoras och att det exponeras för de förhållanden som råder ovan jord, |
| --- | --- |

ii)

de förändringar som utvinningsavfallet kan genomgå genom att dess yta förstoras och att det exponeras för de förhållanden som råder ovan jord,

| iii) | återplacering av utvinningsavfall i håligheten efter utvinning av mineral i den mån det är tekniskt och ekonomiskt genomförbart och lämpligt ur miljösynpunkt och i enlighet med gällande miljönormer på gemenskapsnivå och, i förekommande fall, med kraven i detta direktiv, |
| --- | --- |

iii)

återplacering av utvinningsavfall i håligheten efter utvinning av mineral i den mån det är tekniskt och ekonomiskt genomförbart och lämpligt ur miljösynpunkt och i enlighet med gällande miljönormer på gemenskapsnivå och, i förekommande fall, med kraven i detta direktiv,

| iv) | återplacering av matjorden efter det att avfallsanläggningen stängts eller, om detta inte är praktiskt genomförbart, återanvänds på annat håll, |
| --- | --- |

iv)

återplacering av matjorden efter det att avfallsanläggningen stängts eller, om detta inte är praktiskt genomförbart, återanvänds på annat håll,

| v) | användningen av mindre farliga ämnen för bearbetning av mineraltillgångar. |
| --- | --- |

v)

användningen av mindre farliga ämnen för bearbetning av mineraltillgångar.

| b) | Att främja återvinning av utvinningsavfall genom materialutnyttjande, återanvändning eller återinsamling av sådant avfall där detta är lämpligt ur miljösynpunkt med beaktande av gemenskapens miljönormer och, i förekommande fall, av andra krav i detta direktiv. |
| --- | --- |

b)

Att främja återvinning av utvinningsavfall genom materialutnyttjande, återanvändning eller återinsamling av sådant avfall där detta är lämpligt ur miljösynpunkt med beaktande av gemenskapens miljönormer och, i förekommande fall, av andra krav i detta direktiv.

| c) | Att se till att bortskaffandet av utvinningsavfallet sker på ett sätt som är säkert på kort och lång sikt, framför allt genom att under konstruktionsskedet beakta hanteringen under avfallsanläggningens drift och efter det att den stängts, samt genom att välja en konstruktion som






  i) | kräver liten och, om så är möjligt, i slutledet ingen övervakning, kontroll eller skötsel av den stängda avfallsanläggningen. |
| --- | --- | --- |

c)

Att se till att bortskaffandet av utvinningsavfallet sker på ett sätt som är säkert på kort och lång sikt, framför allt genom att under konstruktionsskedet beakta hanteringen under avfallsanläggningens drift och efter det att den stängts, samt genom att välja en konstruktion som

i)

kräver liten och, om så är möjligt, i slutledet ingen övervakning, kontroll eller skötsel av den stängda avfallsanläggningen.

| ii) | förebygger eller åtminstone minimerar eventuella skadeverkningar på lång sikt, till exempel sådana som är en följd av att förorenande ämnen kommer ut i luft eller vatten från anläggningen, samt |
| --- | --- |

ii)

förebygger eller åtminstone minimerar eventuella skadeverkningar på lång sikt, till exempel sådana som är en följd av att förorenande ämnen kommer ut i luft eller vatten från anläggningen, samt

| iii) | tryggar den geotekniska stabiliteten på lång sikt hos alla fördämningar eller högar som når högre upp än den ursprungliga markytan. |
| --- | --- |

iii)

tryggar den geotekniska stabiliteten på lång sikt hos alla fördämningar eller högar som når högre upp än den ursprungliga markytan.

3.   Avfallshanteringsplanen skall minst omfatta följande:

| a) | När så är tillämpligt, den föreslagna klassificeringen för avfallsanläggningen enligt de kriterier som fastställts i bilaga III enligt följande:






  — | Om det krävs en avfallsanläggning enligt kategori A, skall det finnas ett dokument som visar att en strategi för förebyggande av allvarliga olyckshändelser, ett säkerhetssystem för genomförande av strategin och en intern beredskapsplan kommer att införas i enlighet med artikel 6.3. |
| --- | --- | --- |

a)

När så är tillämpligt, den föreslagna klassificeringen för avfallsanläggningen enligt de kriterier som fastställts i bilaga III enligt följande:

—

Om det krävs en avfallsanläggning enligt kategori A, skall det finnas ett dokument som visar att en strategi för förebyggande av allvarliga olyckshändelser, ett säkerhetssystem för genomförande av strategin och en intern beredskapsplan kommer att införas i enlighet med artikel 6.3.

| — | Om verksamhetsutövaren anser att det inte krävs en avfallsanläggning enligt kategori A, skall tillräckligt med information lämnas som motiverar detta, inklusive en identifiering av eventuella risker för olyckshändelser. |
| --- | --- |

—

Om verksamhetsutövaren anser att det inte krävs en avfallsanläggning enligt kategori A, skall tillräckligt med information lämnas som motiverar detta, inklusive en identifiering av eventuella risker för olyckshändelser.

| b) | Karakterisering av avfall i enlighet med bilaga II och den beräknade sammanlagda mängden utvinningsavfall som kommer att produceras under driftsfasen. |
| --- | --- |

b)

Karakterisering av avfall i enlighet med bilaga II och den beräknade sammanlagda mängden utvinningsavfall som kommer att produceras under driftsfasen.

| c) | En redogörelse för den drift som kommer att generera avfall, och för all eventuell följande behandling av sådant avfall. |
| --- | --- |

c)

En redogörelse för den drift som kommer att generera avfall, och för all eventuell följande behandling av sådant avfall.

| d) | En redogörelse för hur deponeringen av sådant avfall kan inverka skadligt på miljön och människors hälsa, samt för de förebyggande åtgärder som skall vidtas i syfte att minska inverkan på miljön under drift och efter stängning av anläggningen, inbegripet de aspekter som avses i artikel 11.2 a, b, d och e. |
| --- | --- |

d)

En redogörelse för hur deponeringen av sådant avfall kan inverka skadligt på miljön och människors hälsa, samt för de förebyggande åtgärder som skall vidtas i syfte att minska inverkan på miljön under drift och efter stängning av anläggningen, inbegripet de aspekter som avses i artikel 11.2 a, b, d och e.

| e) | De föreslagna kontroll‐ och övervakningsförfarandena enligt artikel 10 (i tillämpliga fall) och artikel 11.2 c. |
| --- | --- |

e)

De föreslagna kontroll‐ och övervakningsförfarandena enligt artikel 10 (i tillämpliga fall) och artikel 11.2 c.

| f) | Den föreslagna planen för stängning, inbegripet rehabilitering, åtgärder efter stängning och övervakning i enlighet med artikel 12. |
| --- | --- |

f)

Den föreslagna planen för stängning, inbegripet rehabilitering, åtgärder efter stängning och övervakning i enlighet med artikel 12.

| g) | Åtgärder för förebyggande eller minimering av försämring av vattnets status i enlighet med direktiv 2000/60/EG och av förorening av luft och mark enligt artikel 13. |
| --- | --- |

g)

Åtgärder för förebyggande eller minimering av försämring av vattnets status i enlighet med direktiv 2000/60/EG och av förorening av luft och mark enligt artikel 13.

| h) | En undersökning av förhållandena i det område som kommer att påverkas av avfallsanläggningen. |
| --- | --- |

h)

En undersökning av förhållandena i det område som kommer att påverkas av avfallsanläggningen.

Avfallshanteringsplanen skall ge tillräckliga upplysningar för att den behöriga myndigheten skall kunna bedöma huruvida verksamhetsutövaren kan uppfylla syftena med avfallshanteringsplanen enligt punkt 2 och fullgöra sina skyldigheter enligt direktivet. I planen skall det framför allt påvisas hur de alternativ och den metod som valts i enlighet med punkt 2 a i kommer att leda till att målen med avfallshanteringsplanen enligt punkt 2 a uppnås.

4.   Avfallshanteringsplanen skall ses över vart femte år och/eller i förekommande fall ändras för att ta hänsyn till väsentliga förändringar i driften av avfallsanläggningen eller beträffande det avfall som skall deponeras. Alla ändringar skall anmälas till den behöriga myndigheten.

5.   Planer som utarbetas i enlighet med annan nationell lagstiftning eller gemenskapslagstiftning och som innehåller de uppgifter som anges i punkt 3 kan användas, om detta kan förebygga onödig överlappning av information och onödigt dubbelarbete för verksamhetsutövaren, under förutsättning att alla krav i punkterna 1–4 uppfylls.

6.   Den behöriga myndigheten skall i enlighet med förfaranden som medlemsstaterna skall besluta om godkänna avfallshanteringsplanen och övervaka att den efterlevs.

Artikel 6

Förebyggande av allvarliga olyckshändelser och information

1.   Denna artikel skall gälla för avfallsanläggningar enligt kategori A, med undantag för sådana avfallsanläggningar som omfattas av direktiv 96/82/EG.

2.   Utan att det påverkar tillämpningen av annan gemenskapslagstiftning, särskilt direktiv 92/91/EEG och 92/104/EEG, skall medlemsstaterna se till att risker för allvarliga olyckshändelser identifieras och att alla nödvändiga åtgärder vidtas vid utveckling, konstruktion, drift och underhåll samt stängning av avfallsanläggningen och åtgärder därefter för att förebygga sådana olyckor och begränsa deras skadliga inverkan på människors hälsa och/eller miljön, inbegripet eventuella gränsöverskridande effekter.

3.   För de syften som avses i punkt 2 skall varje verksamhetsutövare innan driften inleds utarbeta en strategi för förebyggande av allvarliga olyckshändelser i samband med hantering av utvinningsavfall och införa ett säkerhetssystem för att genomföra denna strategi i enlighet med vad som anges i avsnitt 1 i bilaga I, samt införa en intern beredskapsplan som omfattar de åtgärder som vid olyckshändelser skall vidtas på platsen för verksamheten.

Som en del i denna strategi skall verksamhetsutövaren utse en säkerhetschef som ansvarar för genomförande och regelbunden övervakning av strategin för förebyggande av allvarliga olyckshändelser.

Den behöriga myndigheten skall utarbeta en extern beredskapsplan som omfattar de åtgärder som skall vidtas utanför platsen för verksamheten vid olyckshändelser. Som ett led i ansökan om tillstånd skall verksamhetsutövaren förse den behöriga myndigheten med all information som behövs för att myndigheten skall kunna utarbeta en sådan plan.

4.   De beredskapsplaner som avses i punkt 3 skall ha följande syften:

| a) | Att behärska och begränsa allvarliga olyckshändelser och andra incidenter för att minimera deras effekter och i synnerhet begränsa skadorna på människors hälsa och miljön. |
| --- | --- |

a)

Att behärska och begränsa allvarliga olyckshändelser och andra incidenter för att minimera deras effekter och i synnerhet begränsa skadorna på människors hälsa och miljön.

| b) | Att genomföra de åtgärder som behövs för att skydda människors hälsa och miljön för effekterna av allvarliga olyckshändelser och andra incidenter. |
| --- | --- |

b)

Att genomföra de åtgärder som behövs för att skydda människors hälsa och miljön för effekterna av allvarliga olyckshändelser och andra incidenter.

| c) | Att förmedla nödvändig information till allmänheten och till berörd samhällsservice eller berörda myndigheter i området. |
| --- | --- |

c)

Att förmedla nödvändig information till allmänheten och till berörd samhällsservice eller berörda myndigheter i området.

| d) | Att möjliggöra rehabilitering, återställande och rengöring av miljön efter allvarliga olyckshändelser. |
| --- | --- |

d)

Att möjliggöra rehabilitering, återställande och rengöring av miljön efter allvarliga olyckshändelser.

Medlemsstaterna skall se till att verksamhetsutövaren vid en allvarlig olyckshändelse omgående ger den behöriga myndigheten all information den behöver för att minska följderna för människors hälsa och bedöma och minimera alla faktiska och potentiella miljöskador.

5.   Medlemsstaterna skall se till att den berörda allmänheten på ett tidigt stadium får konkreta möjligheter att delta i utarbetandet eller översynen av den externa beredskapsplan som skall utarbetas i enlighet med punkt 3. Den berörda allmänheten skall därför informeras om alla sådana förslag och all relevant information göras tillgänglig, däribland information om rätten att delta i beslutsprocessen och om den behöriga myndighet dit kommentarer och frågor kan lämnas.

Medlemsstaterna skall se till att den berörda allmänheten får möjlighet att yttra sig inom rimlig tid och att allmänhetens inlägg ges vederbörlig hänsyn vid besluten om den externa beredskapsplanen.

6.   Medlemsstaterna skall se till att information om säkerhetsåtgärder och om de åtgärder som skall vidtas vid olyckshändelser, omfattande minst de uppgifter som anges i avsnitt 2 i bilaga I, tillhandahålls den berörda allmänheten gratis och rutinmässigt.

Denna information skall ses över vart tredje år och vid behov uppdateras.

Artikel 7

Ansökan och tillstånd

1.   Ingen avfallsanläggning skall tillåtas bedriva verksamhet utan tillstånd från den behöriga myndigheten. Tillståndet skall omfatta de uppgifter som anges i punkt 2 i den här artikeln och skall tydligt ange vilken kategori avfallsanläggningen tillhör i enlighet med de kriterier som avses i artikel 9.

Under förutsättning att alla krav i denna artikel uppfylls kan alla tillstånd som utfärdats i enlighet med annan nationell lagstiftning eller gemenskapslagstiftning kombineras till ett enda tillstånd om man därigenom kan undvika onödig överlappning av information och onödigt dubbelarbete för verksamhetsutövaren eller den behöriga myndigheten. De uppgifter som skall anges enligt punkt 2 kan omfattas av ett enda tillstånd eller flera tillstånd, förutsatt att alla krav i denna artikel uppfylls.

2.   Ansökan om tillstånd skall minst omfatta följande uppgifter:

| a) | Verksamhetsutövarens personuppgifter. |
| --- | --- |

a)

Verksamhetsutövarens personuppgifter.

| b) | Den föreslagna platsen för avfallsanläggningen, inbegripet alla alternativ. |
| --- | --- |

b)

Den föreslagna platsen för avfallsanläggningen, inbegripet alla alternativ.

| c) | Avfallshanteringsplanen enligt artikel 5. |
| --- | --- |

c)

Avfallshanteringsplanen enligt artikel 5.

| d) | Lämpliga arrangemang för den finansiella säkerheten eller motsvarande som krävs enligt artikel 14. |
| --- | --- |

d)

Lämpliga arrangemang för den finansiella säkerheten eller motsvarande som krävs enligt artikel 14.

| e) | Uppgifter som verksamhetsutövaren tillhandahållit i enlighet med artikel 5 i direktiv 85/337/EEG (19), om en miljökonsekvensbedömning krävs enligt det direktivet. |
| --- | --- |

e)

Uppgifter som verksamhetsutövaren tillhandahållit i enlighet med artikel 5 i direktiv 85/337/EEG (19), om en miljökonsekvensbedömning krävs enligt det direktivet.

3.   Den behöriga myndigheten skall ge tillstånd endast om det på fullgott sätt visas att

| a) | verksamhetsutövaren uppfyller alla tillämpliga krav i detta direktiv, |
| --- | --- |

a)

verksamhetsutövaren uppfyller alla tillämpliga krav i detta direktiv,

| b) | avfallshanteringen inte direkt strider mot eller på annat sätt stör tillämpningen av den eller de relevanta avfallshanteringsplaner som avses i artikel 7 i direktiv 75/442/EEG. |
| --- | --- |

b)

avfallshanteringen inte direkt strider mot eller på annat sätt stör tillämpningen av den eller de relevanta avfallshanteringsplaner som avses i artikel 7 i direktiv 75/442/EEG.

4.   Medlemsstaterna skall vidta de åtgärder som är nödvändiga för att se till att de behöriga myndigheterna regelbundet omprövar och, om så behövs, uppdaterar villkoren för tillståndet

| — | vid väsentliga förändringar i avfallsanläggningens drift eller i det deponerade avfallet, |
| --- | --- |

—

vid väsentliga förändringar i avfallsanläggningens drift eller i det deponerade avfallet,

| — | på grundval av de övervakningsresultat som i enlighet med artikel 11.3 rapporteras av verksamhetsutövaren eller de inspektioner som utförs i enlighet med artikel 17, |
| --- | --- |

—

på grundval av de övervakningsresultat som i enlighet med artikel 11.3 rapporteras av verksamhetsutövaren eller de inspektioner som utförs i enlighet med artikel 17,

| — | med ledning av informationsutbytet om väsentliga förändringar i bästa tillgängliga teknik enligt artikel 21.3. |
| --- | --- |

—

med ledning av informationsutbytet om väsentliga förändringar i bästa tillgängliga teknik enligt artikel 21.3.

5.   Informationen i ett tillstånd som utfärdats i enlighet med denna artikel skall på begäran för statistiska ändamål göras tillgänglig för gemenskapens och medlemsstaternas behöriga statistikmyndigheter. Känslig information av rent affärsmässig art, exempelvis information om affärsrelationer och kostnadskomponenter samt mängden ekonomiska mineralreserver, skall inte offentliggöras.

Artikel 8

Allmänhetens deltagande

1.   Allmänheten skall på ett tidigt stadium under tillståndsförfarandet, eller senast så snart som information rimligtvis kan ges, genom offentliggörande eller på annat lämpligt sätt, exempelvis elektroniska medier där sådana finns att tillgå, informeras om följande:

| (a) | Ansökan om tillstånd. |
| --- | --- |

(a)

Ansökan om tillstånd.

| (b) | I förekommande fall att ett beslut angående en ansökan om tillstånd kräver samråd mellan medlemsstaterna i enlighet med artikel 16. |
| --- | --- |

(b)

I förekommande fall att ett beslut angående en ansökan om tillstånd kräver samråd mellan medlemsstaterna i enlighet med artikel 16.

| (c) | Uppgifter om de myndigheter som är behöriga att fatta beslut, från vilka information kan erhållas eller till vilka kommentarer eller frågor kan lämnas, samt uppgifter om tidplanen för att inkomma med kommentarer eller frågor. |
| --- | --- |

(c)

Uppgifter om de myndigheter som är behöriga att fatta beslut, från vilka information kan erhållas eller till vilka kommentarer eller frågor kan lämnas, samt uppgifter om tidplanen för att inkomma med kommentarer eller frågor.

| (d) | Typ av eventuella beslut. |
| --- | --- |

(d)

Typ av eventuella beslut.

| (e) | I förekommande fall uppgifter om förslag till uppdatering av tillstånd eller tillståndsvillkor. |
| --- | --- |

(e)

I förekommande fall uppgifter om förslag till uppdatering av tillstånd eller tillståndsvillkor.

| (f) | Angivande av när, var eller hur relevant information kommer att göras tillgänglig. |
| --- | --- |

(f)

Angivande av när, var eller hur relevant information kommer att göras tillgänglig.

| (g) | Detaljerade bestämmelser om allmänhetens deltagande i enlighet med punkt 7. |
| --- | --- |

(g)

Detaljerade bestämmelser om allmänhetens deltagande i enlighet med punkt 7.

2.   Medlemsstaterna skall se till att följande ställs till den berörda allmänhetens förfogande inom rimliga tidsramar:

| (a) | I enlighet med nationell lagstiftning, de viktigaste rapporter och rekommendationer som den behöriga myndigheten har fått in vid den tidpunkt då allmänheten informeras i enlighet med punkt 1. |
| --- | --- |

(a)

I enlighet med nationell lagstiftning, de viktigaste rapporter och rekommendationer som den behöriga myndigheten har fått in vid den tidpunkt då allmänheten informeras i enlighet med punkt 1.

| (b) | I enlighet med bestämmelserna i Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/4/EG av den 28 januari 2003 om allmänhetens tillgång till miljöinformation (20), all information utöver den som avses i punkt 1 i denna artikel och som är av vikt för beslutsfattande i enlighet med artikel 7 i det här direktivet men som först blir tillgänglig efter det att den berörda allmänheten har informerats i enlighet med punkt 1 i denna artikel. |
| --- | --- |

(b)

I enlighet med bestämmelserna i Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/4/EG av den 28 januari 2003 om allmänhetens tillgång till miljöinformation (20), all information utöver den som avses i punkt 1 i denna artikel och som är av vikt för beslutsfattande i enlighet med artikel 7 i det här direktivet men som först blir tillgänglig efter det att den berörda allmänheten har informerats i enlighet med punkt 1 i denna artikel.

3.   Medlemsstaterna skall vidta lämpliga åtgärder för att se till att allmänheten i enlighet med punkt 1 i den här artikeln informeras om en uppdatering av villkoren för tillståndet i enlighet med artikel 7.4.

4.   Den berörda allmänheten skall ha rätt att yttra sig till den behöriga myndigheten innan beslut fattas.

5.   Resultaten av de samråd som hållits i enlighet med denna artikel skall ges vederbörlig hänsyn vid beslutsfattandet.

6.   Efter det att ett beslut har fattats skall den behöriga myndigheten informera den berörda allmänheten i enlighet med lämpliga förfaranden och hålla följande information tillgänglig för den berörda allmänheten:

| a) | Beslutets innehåll med en kopia av tillståndet. |
| --- | --- |

a)

Beslutets innehåll med en kopia av tillståndet.

| b) | De skäl och överväganden som beslutet grundar sig på. |
| --- | --- |

b)

De skäl och överväganden som beslutet grundar sig på.

7.   De detaljerade bestämmelserna om allmänhetens deltagande enligt denna artikel skall beslutas av medlemsstaterna för att ge den berörda allmänheten möjlighet att förbereda sig och delta på ett effektivt sätt.

Artikel 9

Klassificeringssystem för avfallsanläggningar

Vid tillämpningen av detta direktiv skall de behöriga myndigheterna klassificera en avfallsanläggning som kategori A enligt kriterierna i bilaga III.

Artikel 10

Håligheter efter brytning

1.   Medlemsstaterna skall se till att verksamhetsutövaren, när denne i rehabiliterings‐ och konstruktionssyfte återfyller utvinningsavfall i håligheter efter brytning, oavsett om dessa har tillkommit genom utvinning ovan eller under jord, vidtar lämpliga åtgärder för att

| 1) | garantera utvinningsavfallets stabilitet i enlighet med artikel 11.2 på motsvarande sätt, |
| --- | --- |

1)

garantera utvinningsavfallets stabilitet i enlighet med artikel 11.2 på motsvarande sätt,

| 2) | förebygga förorening av mark samt yt‐ och grundvatten i enlighet med artikel 13.1, 13.3 och 13.5 på motsvarande sätt, |
| --- | --- |

2)

förebygga förorening av mark samt yt‐ och grundvatten i enlighet med artikel 13.1, 13.3 och 13.5 på motsvarande sätt,

| 3) | se till att utvinningsavfallet, liksom också håligheterna efter brytning, övervakas i enlighet med artikel 12.4 och 12.5 på motsvarande sätt. |
| --- | --- |

3)

se till att utvinningsavfallet, liksom också håligheterna efter brytning, övervakas i enlighet med artikel 12.4 och 12.5 på motsvarande sätt.

2.   Direktiv 1999/31/EG skall fortsätta att gälla för annat avfall än utvinningsavfall som används för att fylla igen håligheter efter brytning.

Artikel 11

Konstruktion och skötsel av avfallsanläggningar

1.   Medlemsstaterna skall vidta lämpliga åtgärder för att se till att skötseln av avfallsanläggningar anförtros kompetenta personer och att teknisk utveckling och personalutbildning tillhandahålls.

2.   När en ny avfallsanläggning byggs eller en befintlig anläggning ändras skall den behöriga myndigheten förvissa sig om att verksamhetsutövaren uppfyller följande krav:

| (a) | Avfallsanläggningen skall vara placerad på en lämplig plats, särskilt mot bakgrund av gemenskapens eller den nationella lagstiftningens skyldigheter i fråga om skyddade områden samt geologiska, hydrologiska, hydrogeologiska, seismiska och geotekniska faktorer, och skall vara så konstruerad att den på kort och lång sikt uppfyller alla villkor avseende förebyggande av förorening av mark, luft, grundvatten och ytvatten med beaktande av särskilt direktiven 76/464/EEG (21), 80/68/EEG (22) och 2000/60/EG, effektiv uppsamling av förorenat vatten och lakvatten enligt kraven i tillståndet och begränsning av vatten‐ och vinderosion så långt det är tekniskt möjligt och ekonomiskt rimligt. |
| --- | --- |

(a)

Avfallsanläggningen skall vara placerad på en lämplig plats, särskilt mot bakgrund av gemenskapens eller den nationella lagstiftningens skyldigheter i fråga om skyddade områden samt geologiska, hydrologiska, hydrogeologiska, seismiska och geotekniska faktorer, och skall vara så konstruerad att den på kort och lång sikt uppfyller alla villkor avseende förebyggande av förorening av mark, luft, grundvatten och ytvatten med beaktande av särskilt direktiven 76/464/EEG (21), 80/68/EEG (22) och 2000/60/EG, effektiv uppsamling av förorenat vatten och lakvatten enligt kraven i tillståndet och begränsning av vatten‐ och vinderosion så långt det är tekniskt möjligt och ekonomiskt rimligt.

| (b) | Avfallsanläggningen skall konstrueras, skötas och underhållas på ett sätt som på kort och lång sikt garanterar dess fysiska stabilitet och förebygger förorening och kontaminering av mark, luft, ytvatten och grundvatten, samt i möjligaste mån minimerar skador på landskapet. |
| --- | --- |

(b)

Avfallsanläggningen skall konstrueras, skötas och underhållas på ett sätt som på kort och lång sikt garanterar dess fysiska stabilitet och förebygger förorening och kontaminering av mark, luft, ytvatten och grundvatten, samt i möjligaste mån minimerar skador på landskapet.

| (c) | Lämpliga planer och arrangemang skall vidtas så att anläggningen fortlöpande övervakas och inspekteras av behöriga personer och så att åtgärder kan vidtas om resultaten av denna övervakning visar på instabilitet eller vatten‐ eller markförorening. |
| --- | --- |

(c)

Lämpliga planer och arrangemang skall vidtas så att anläggningen fortlöpande övervakas och inspekteras av behöriga personer och så att åtgärder kan vidtas om resultaten av denna övervakning visar på instabilitet eller vatten‐ eller markförorening.

| (d) | Lämpliga arrangemang skall vidtas för rehabilitering av området och för stängning av avfallsanläggningen. |
| --- | --- |

(d)

Lämpliga arrangemang skall vidtas för rehabilitering av området och för stängning av avfallsanläggningen.

| (e) | Lämpliga arrangemang skall vidtas för fasen efter stängning av avfallsanläggningen. |
| --- | --- |

(e)

Lämpliga arrangemang skall vidtas för fasen efter stängning av avfallsanläggningen.

Dokumentation över den övervakning och de inspektioner som avses i led c skall bevaras tillsammans med tillståndshandlingarna så att information kan lämnas vidare på lämpligt sätt, särskilt vid byte av verksamhetsutövare.

3.   Verksamhetsutövaren skall utan onödigt dröjsmål, och senast efter 48 timmar, till den behöriga myndigheten anmäla alla händelser som kan påverka avfallsanläggningens stabilitet och alla betydande negativa miljöeffekter som uppdagas vid avfallsanläggningen i samband med kontroll‐ och övervakningsförfarandena. Verksamhetsutövaren skall i förekommande fall genomföra den interna beredskapsplanen och följa eventuella andra anvisningar från den behöriga myndigheten om korrigeringsåtgärder som skall vidtas.

Verksamhetsutövaren skall stå för kostnaderna för åtgärderna.

Verksamhetsutövaren skall i den omfattning som den behöriga myndigheten bestämmer, och åtminstone en gång om året, på grundval av samlade uppgifter rapportera alla övervakningsresultat till de behöriga myndigheterna, i syfte att visa att tillståndsvillkoren följs och öka kunskaperna om vad som händer med avfallet och avfallsanläggningen. Den behöriga myndigheten kan utifrån denna rapport besluta att uppgifterna behöver bekräftas av en oberoende expert.

Artikel 12

Förfaranden vid och efter stängning av avfallsanläggningar

1.   Medlemsstaterna skall vidta åtgärder för att se till att bestämmelserna i punkterna 2–5 efterlevs.

2.   För att stängning av en avfallsanläggning skall få inledas måste något av följande villkor vara uppfyllt:

| (a) | De relevanta villkoren i tillståndet är uppfyllda. |
| --- | --- |

(a)

De relevanta villkoren i tillståndet är uppfyllda.

| (b) | Den behöriga myndigheten har, på verksamhetsutövarens begäran, givit sitt godkännande. |
| --- | --- |

(b)

Den behöriga myndigheten har, på verksamhetsutövarens begäran, givit sitt godkännande.

| (c) | Den behöriga myndigheten utfärdar ett motiverat beslut om detta. |
| --- | --- |

(c)

Den behöriga myndigheten utfärdar ett motiverat beslut om detta.

3.   En avfallsanläggning kan anses som definitivt stängd först när den behöriga myndigheten utan onödigt dröjsmål har utfört en slutbesiktning på platsen, utvärderat alla rapporter som lagts fram av verksamhetsutövaren, intygat att det område som påverkats av avfallsanläggningen har rehabiliterats och meddelat verksamhetsutövaren att den godkänner stängningen.

Detta godkännande skall inte på något sätt minska verksamhetsutövarens ansvar enligt villkoren i tillståndet eller övrig lagstiftning.

4.   Verksamhetsutövaren skall vara ansvarig för underhåll, övervakning, kontroll och korrigeringsåtgärder under fasen efter stängning under så lång tid som kan krävas av den behöriga myndigheten, med hänsyn till vilka risker som föreligger och hur länge de kan väntas bestå, utom i fall där den behöriga myndigheten beslutar att ta över sådana uppgifter från verksamhetsutövaren när en avfallsanläggning har stängts för gott, utan att det påverkar tillämpningen av nationell lagstiftning eller gemenskapslagstiftning om avfallsinnehavarens ansvarsskyldighet.

5.   Om den behöriga myndigheten anser det nödvändigt för att uppfylla relevanta miljökrav i gemenskapslagstiftningen, framför allt de som ingår i direktiven 76/464/EEG, 80/68/EEG och 2000/60/EG, skall verksamhetsutövaren efter det att en avfallsanläggning har stängts i synnerhet kontrollera bland annat avfallsanläggningens fysiska och kemiska stabilitet och minimera eventuella negativa miljöeffekter, särskilt på yt‐ och grundvatten, genom att se till att

| (a) | alla strukturer som hör till anläggningen övervakas och bevaras, varvid kontroll‐ och mätutrustningen ständigt skall vara färdig att användas, |
| --- | --- |

(a)

alla strukturer som hör till anläggningen övervakas och bevaras, varvid kontroll‐ och mätutrustningen ständigt skall vara färdig att användas,

| (b) | i förekommande fall överloppsrännor och bräddavlopp hålls rena och fria. |
| --- | --- |

(b)

i förekommande fall överloppsrännor och bräddavlopp hålls rena och fria.

6.   Efter stängning av en avfallsanläggning skall verksamhetsutövaren till den behöriga myndigheten utan dröjsmål anmäla alla händelser eller förändringar som kan påverka avfallsanläggningens stabilitet och alla betydande negativa miljöeffekter som uppdagas i samband med kontroll‐ och övervakningsförfarandena. Verksamhetsutövaren skall i förekommande fall genomföra den interna beredskapsplanen och följa eventuella andra anvisningar från den behöriga myndigheten om korrigeringsåtgärder som skall vidtas.

Verksamhetsutövaren skall stå för kostnaderna för åtgärderna.

Verksamhetsutövaren skall i de fall och den omfattning som den behöriga myndigheten bestämmer på grundval av samlade uppgifter rapportera alla övervakningsresultat till de behöriga myndigheterna, i syfte att visa att tillståndsvillkoren följs och öka kunskaperna om avfall och avfallsanläggningars beteende.

Artikel 13

Förebyggande av försämring av vattenstatus‐, luft‐ och markförorening

1.   Den behöriga myndigheten skall förvissa sig om att verksamhetsutövaren har vidtagit alla åtgärder som behövs för att uppfylla gemenskapens miljönormer och framför allt, i enlighet med direktiv 2000/60/EG, för att förhindra att vattenstatusen försämras, bland annat för att

| (a) | utvärdera det deponerade avfallets potential att generera lakvatten, samt lakvattnets innehåll av förorenande ämnen, både under driftsfasen och fasen efter stängning, och fastställa avfallsanläggningens vattenbalans, |
| --- | --- |

(a)

utvärdera det deponerade avfallets potential att generera lakvatten, samt lakvattnets innehåll av förorenande ämnen, både under driftsfasen och fasen efter stängning, och fastställa avfallsanläggningens vattenbalans,

| (b) | förhindra eller minimera uppkomsten av lakvatten och att ytvatten eller grundvatten samt marken förorenas av avfallet, |
| --- | --- |

(b)

förhindra eller minimera uppkomsten av lakvatten och att ytvatten eller grundvatten samt marken förorenas av avfallet,

| (c) | uppsamla och behandla förorenat vatten och lakvatten från avfallsanläggningen så att det når upp till den kvalitet som krävs för att det skall få släppas ut. |
| --- | --- |

(c)

uppsamla och behandla förorenat vatten och lakvatten från avfallsanläggningen så att det når upp till den kvalitet som krävs för att det skall få släppas ut.

2.   Den behöriga myndigheten skall se till att verksamhetsutövaren har vidtagit nödvändiga åtgärder för att förhindra eller minska utsläpp av stoft och gas.

3.   Om den behöriga myndigheten på grundval av en bedömning av miljörisker och med särskilt beaktande av direktiv 76/464/EEG, 80/68/EEG eller 2000/60/EG, där så är tillämpligt, beslutar att uppsamling och behandling av lakvatten inte behövs, eller om det har konstaterats att avfallsanläggningen inte utgör någon potentiell risk för mark, grundvatten eller ytvatten, får kraven i punkt 1 b och 1 c sänkas eller frångås i enlighet därmed.

4.   Medlemsstaterna skall föreskriva att verksamhetsutövaren skall efterleva de relevanta kraven i direktiv 76/464/EEG, 80/68/EEG och 2000/60/EG för att få rätt att bortskaffa utvinningsavfall i fast form, som suspension eller i vätskeform, i en vattenrecipient som inte är utformad för bortskaffande av utvinningsavfall.

5.   När verksamhetsutövaren återfyller utvinningsavfall i håligheter efter brytning, oavsett om dessa har tillkommit genom utvinning ovan eller under jord, vilka får sättas under vatten när driften har lagts ned, skall verksamhetsutövaren vidta de åtgärder som är nödvändiga för att förebygga eller minimera försämringen av vattnets status och föroreningen av marken i enlighet med punkterna 1 och 3 på motsvarande sätt. Verksamhetsutövaren skall lämna åt den behöriga myndigheten de upplysningar som är nödvändiga för att uppfylla skyldigheterna enligt gemenskapsrätten, särskilt de skyldigheter som anges i direktiv 2000/60/EG.

6.   För dammar som innehåller cyanid skall verksamhetsutövaren se till att koncentrationen av svagt syralöslig cyanid i dammen minskas till lägsta möjliga nivå med hjälp av bästa tillgängliga teknik vid avfallsanläggningar som tidigare har beviljats tillstånd eller redan har varit i drift den 1 maj 2008 och att koncentrationen av den svagt syralösliga cyaniden vid utsläppspunkten för bearbetningsavfallet från anrikningsanläggningen till dammen under inga omständigheter överskrider 50 ppm från och med den 1 maj 2008, 25 ppm från och med den 1 maj 2013 och 10 ppm från och med den 1 maj 2018 och 10 ppm vid anläggningar som beviljas tillstånd efter den 1 maj 2008.

På begäran av den behöriga myndigheten skall verksamhetsutövaren med hjälp av en riskbedömning utifrån de särskilda förhållanden som råder på platsen för verksamheten visa att dessa haltgränser inte behöver minskas ytterligare.

Artikel 14

Finansiell säkerhet

1.   Innan verksamhet som omfattar uppsamling eller deponering av utvinningsavfall i en avfallsanläggning inleds, skall den behöriga myndigheten kräva en finansiell säkerhet (till exempel i form av en garantisumma, inbegripet industristödda gemensamma garantifonder) eller motsvarande, i enlighet med förfaranden som skall fastställas av medlemsstaterna så att

| (a) | alla skyldigheter enligt det tillstånd som utfärdats i enlighet med detta direktiv har uppfyllts, inbegripet bestämmelser om åtgärder efter stängning, |
| --- | --- |

(a)

alla skyldigheter enligt det tillstånd som utfärdats i enlighet med detta direktiv har uppfyllts, inbegripet bestämmelser om åtgärder efter stängning,

| (b) | det alltid finns tillräckliga medel tillgängliga för att rehabilitera det område som påverkats av avfallsanläggningen, i enlighet med vad som beskrivs i den avfallshanteringsplan som utarbetats i enlighet med artikel 5 och som krävs för det tillstånd som föreskrivs i artikel 7. |
| --- | --- |

(b)

det alltid finns tillräckliga medel tillgängliga för att rehabilitera det område som påverkats av avfallsanläggningen, i enlighet med vad som beskrivs i den avfallshanteringsplan som utarbetats i enlighet med artikel 5 och som krävs för det tillstånd som föreskrivs i artikel 7.

2.   Den säkerhet som avses i punkt 1 skall beräknas på grundval av följande:

| (a) | Avfallsanläggningens sannolika miljöpåverkan, med särskilt beaktande av bland annat avfallsanläggningens kategori, avfallets egenskaper och den framtida användningen av det rehabiliterade området. |
| --- | --- |

(a)

Avfallsanläggningens sannolika miljöpåverkan, med särskilt beaktande av bland annat avfallsanläggningens kategori, avfallets egenskaper och den framtida användningen av det rehabiliterade området.

| (b) | Antagandet att oberoende kvalificerade tredje parter kommer att bedöma situationen och utföra de rehabiliteringsarbeten som behövs. |
| --- | --- |

(b)

Antagandet att oberoende kvalificerade tredje parter kommer att bedöma situationen och utföra de rehabiliteringsarbeten som behövs.

3.   Säkerhetens storlek skall regelbundet anpassas till den rehabiliteringsverksamhet som behöver genomföras på det område som påverkats av avfallsanläggningen, såsom beskrivs i den avfallshanteringsplan som utarbetats i enlighet med artikel 5 och som krävs för det tillstånd som föreskrivs i artikel 7.

4.   Om den behöriga myndigheten godkänner stängningen enligt artikel 12.3 skall den skriftligen befria verksamhetsutövaren från den skyldighet att ställa säkerhet som avses i punkt 1 i den här artikeln med undantag för skyldigheterna i samband med åtgärder efter stängning enligt artikel 12.4.

Artikel 15

Miljöansvar

Följande punkt skall läggas till i bilaga III till direktiv 2004/35/EG:

| ‘13. | Hantering av utvinningsavfall enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/21/EG av den 15 mars 2006 om hantering av avfall från utvinningsindustrin (23). |
| --- | --- |

‘13.

Hantering av utvinningsavfall enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/21/EG av den 15 mars 2006 om hantering av avfall från utvinningsindustrin (23).

Artikel 16

Gränsöverskridande effekter

1.   Om en medlemsstat där en avfallsanläggning är belägen konstaterar att driften av en avfallsanläggning i kategori A kan få en betydande skadlig inverkan på miljön och därav följande risker för människors hälsa i en annan medlemsstat, eller om en medlemsstat som kan komma att påverkas på sådant sätt begär detta, skall den medlemsstat där ansökan om tillstånd enligt artikel 7 lämnades in, till den andra medlemsstaten överlämna de uppgifter som tillhandahållits i enlighet med den artikeln, samtidigt som den ställer dessa till förfogande för sina egna medborgare.

Sådan information skall på ett ömsesidigt och jämlikt sätt ligga till grund för eventuella samråd som kan komma att behövas inom ramen för bilaterala förbindelser mellan de båda medlemsstaterna.

2.   Inom ramen för sina bilaterala förbindelser skall medlemsstaterna se till att ansökningarna i de fall som avses i punkt 1 under en lämplig tidsperiod också ställs till den berörda allmänhetens förfogande i den medlemsstat som sannolikt kommer att påverkas, så att denna allmänhet också får möjlighet att ta ställning till ansökningarna innan den behöriga myndigheten fattar sitt beslut.

3.   Medlemsstaterna skall se till att den information som verksamhetsutövaren i enlighet med artikel 6.4 tillhandahåller den behöriga myndigheten vid en olyckshändelse vid en sådan avfallsanläggning som avses i punkt 1 i den här artikeln omgående vidarebefordras till den andra medlemsstaten i syfte att bidra till att minska följderna för människors hälsa och kunna bedöma och minimera de faktiska eller potentiella miljöskadorna.

Artikel 17

Inspektioner utförda av den behöriga myndigheten

1.   Innan deponeringen påbörjas, och därefter med regelbundna mellanrum som även omfattar åtgärder efter stängning och som fastställs av den berörda medlemsstaten, skall den behöriga myndigheten inspektera de avfallsanläggningar som omfattas av artikel 7 för att försäkra sig om att villkoren i tillståndet är uppfyllda. En bekräftelse på att villkoren är uppfyllda skall inte på något sätt minska verksamhetsutövarens ansvar enligt villkoren i tillståndet.

2.   Medlemsstaterna skall kräva att verksamhetsutövaren bevarar uppdaterad dokumentation över all avfallshanteringsverksamhet och håller den tillgänglig för den behöriga myndighetens inspektion och ser till att det vid eventuellt byte av verksamhetsutövare under driften av en avfallsanläggning sker en lämplig överföring av relevant uppdaterad information och dokumentation om avfallsanläggningen.

Artikel 18

Rapporteringsskyldighet

1.   Vart tredje år skall medlemsstaterna till kommissionen överlämna en rapport om genomförandet av detta direktiv. Rapporten skall upprättas på grundval av ett frågeformulär eller en förlaga som skall antas av kommissionen i enlighet med det förfarande som avses i artikel 23.2. Rapporten skall överlämnas till kommissionen inom nio månader från utgången av den treårsperiod som den omfattar.

Kommissionen skall inom nio månader från mottagandet av rapporterna från medlemsstaterna offentliggöra en rapport om genomförandet av detta direktiv.

2.   Varje år skall medlemsstaterna till kommissionen överlämna information om händelser som anmälts av verksamhetsutövarna i enlighet med artikel 11.3 och artikel 12.6. Kommissionen skall på begäran göra denna information tillgänglig för medlemsstaterna. Utan att det påverkar tillämpningen av gemenskapslagstiftningen om allmänhetens tillgång till miljöinformation skall medlemsstaterna i sin tur på begäran göra denna information tillgänglig för den berörda allmänheten.

Artikel 19

Sanktioner

Medlemsstaterna skall fastställa regler om sanktioner vid överträdelse av de nationella bestämmelser som har antagits i enlighet med detta direktiv och skall vidta alla nödvändiga åtgärder för att se till att de tillämpas. De sanktioner som fastställs skall vara effektiva, proportionella och avskräckande.

Artikel 20

Inventeringar av stängda avfallsanläggningar

Medlemsstaterna skall se till att det görs inventeringar, som regelbundet uppdateras, av stängda avfallsanläggningar (inklusive övergivna anläggningar) på deras respektive territorium som förorsakar allvarliga negativa miljöeffekter eller kan bli allvarliga hot mot människors hälsa eller miljön på medellång eller kort sikt. Dessa inventeringar, som skall göras tillgängliga för allmänheten, skall ske senast den 1 maj 2012, med beaktande av de eventuellt tillgängliga metoder som anges i artikel 21.

Artikel 21

Informationsutbyte

1.   Kommissionen skall, med biträde av den kommitté som avses i artikel 23, se till att adekvat utbyte av teknisk och vetenskaplig information äger rum mellan medlemsstaterna med syfte att bidra till utvecklingen av metoder för att

| (a) | genomföra artikel 20, |
| --- | --- |

(a)

genomföra artikel 20,

| (b) | rehabilitera sådana stängda avfallsanläggningar som identifierats enligt artikel 20 för att uppfylla kraven i artikel 4. Sådana metoder skall möjliggöra införandet av lämpligaste riskbedömningsförfaranden och åtgärder för återställande som är anpassade till de olika geologiska, hydrogeologiska och klimatologiska förhållandena i hela Europa. |
| --- | --- |

(b)

rehabilitera sådana stängda avfallsanläggningar som identifierats enligt artikel 20 för att uppfylla kraven i artikel 4. Sådana metoder skall möjliggöra införandet av lämpligaste riskbedömningsförfaranden och åtgärder för återställande som är anpassade till de olika geologiska, hydrogeologiska och klimatologiska förhållandena i hela Europa.

2.   Medlemsstaterna skall se till att den behöriga myndigheten följer eller informeras om utvecklingen i fråga om bästa tillgängliga teknik.

3.   Kommissionen skall anordna ett informationsutbyte om bästa tillgängliga teknik mellan medlemsstaterna och de berörda organisationerna, samt om övervakning och utveckling av sådan teknik. Kommissionen skall offentliggöra resultaten av detta informationsutbyte.

Artikel 22

Genomförande och ändring

1.   Senast den 1 maj 2008 skall kommissionen i enlighet med det förfarande som avses i artikel 23.2 och med prioritering av leden e, f och g anta de bestämmelser som krävs för att

| (a) | harmonisera och regelbundet överföra den information som avses i artiklarna 7.5 och 12.6, |
| --- | --- |

(a)

harmonisera och regelbundet överföra den information som avses i artiklarna 7.5 och 12.6,

| (b) | genomföra artikel 13.6, bland annat tekniska krav avseende definitionen av svagt syralöslig cyanid och metoder för att mäta denna, |
| --- | --- |

(b)

genomföra artikel 13.6, bland annat tekniska krav avseende definitionen av svagt syralöslig cyanid och metoder för att mäta denna,

| (c) | upprätta tekniska riktlinjer för fastställande av den finansiella säkerheten enligt artikel 14.2, |
| --- | --- |

(c)

upprätta tekniska riktlinjer för fastställande av den finansiella säkerheten enligt artikel 14.2,

| (d) | upprätta tekniska riktlinjer för inspektioner i enlighet med artikel 17, |
| --- | --- |

(d)

upprätta tekniska riktlinjer för inspektioner i enlighet med artikel 17,

| (e) | komplettera de tekniska kraven för karakterisering av avfall i bilaga II, |
| --- | --- |

(e)

komplettera de tekniska kraven för karakterisering av avfall i bilaga II,

| (f) | tolka definitionen i artikel 3.3, |
| --- | --- |

(f)

tolka definitionen i artikel 3.3,

| (g) | fastställa kriterier för klassificering av avfallsanläggningar i enlighet med bilaga III, |
| --- | --- |

(g)

fastställa kriterier för klassificering av avfallsanläggningar i enlighet med bilaga III,

| (h) | fastställa eventuella harmoniserade provtagningsnormer och analysmetoder som behövs för det tekniska genomförandet av detta direktiv. |
| --- | --- |

(h)

fastställa eventuella harmoniserade provtagningsnormer och analysmetoder som behövs för det tekniska genomförandet av detta direktiv.

2.   Eventuella kommande ändringar som kan bli nödvändiga för att anpassa bilagorna till den vetenskapliga och tekniska utvecklingen skall antas av kommissionen i enlighet med det förfarande som avses i artikel 23.2.

Sådana ändringar skall företas i syfte att uppnå hög miljöskyddsnivå.

Artikel 23

Kommitté

1.   Kommissionen skall biträdas av den kommitté som inrättats genom artikel 18 i direktiv 75/442/EEG, nedan kallad ”kommittén”.

2.   När det hänvisas till denna punkt skall artiklarna 5 och 7 i beslut 1999/468/EG tillämpas, med beaktande av bestämmelserna i artikel 8 i det beslutet.

Den tid som avses i artikel 5.6 i beslut 1999/468/EG skall vara tre månader.

3.   Kommittén skall själv anta sin arbetsordning.

Artikel 24

Övergångsbestämmelse

1.   Medlemsstaterna skall se till att avfallsanläggningar som beviljats tillstånd eller som redan är i drift den 1 maj 2008 överensstämmer med bestämmelserna i detta direktiv senast den 1 maj 2012, med undantag för bestämmelserna i artikel 14.1, för vilka överensstämmelse måste uppnås senast den 1 maj 2014 samt för bestämmelserna i artikel 13.6 för vilka överensstämmelse måste uppnås i enlighet med tidtabellen i denna.

2.   Punkt 1 skall inte tillämpas på avfallsanläggningar som är stängda den 1 maj 2008.

3.   Medlemsstaterna skall se till att utvinningsavfall, från och med den 1 maj 2006 och utan hinder av eventuell stängning av en avfallsanläggning efter detta datum och före den 1 maj 2008 hanteras på ett sätt som inte äventyrar att artikel 4.1 i detta direktiv eller några andra tillämpliga miljökrav i gemenskapslagstiftningen, inbegripet direktiv 2000/60/EG, uppfylls.

4.   Artikel 5, artikel 6.3–6.5, artiklarna 7 och 8 samt artiklarna 12.1 och 12.2 och 14.1-14.3 skall inte tillämpas på de avfallsanläggningar som

| — | inte längre tog emot avfall före den 1 maj 2006, |
| --- | --- |

—

inte längre tog emot avfall före den 1 maj 2006,

| — | håller på att stänga i enlighet med gällande gemenskapslagstiftning eller nationell lagstiftning eller program som har godkänts av den behöriga myndigheten, och |
| --- | --- |

—

håller på att stänga i enlighet med gällande gemenskapslagstiftning eller nationell lagstiftning eller program som har godkänts av den behöriga myndigheten, och

| — | i realiteten kommer att vara stängda senast den 31 december 2010. |
| --- | --- |

—

i realiteten kommer att vara stängda senast den 31 december 2010.

Medlemsstaterna skall senast den 1 augusti 2008 meddela sådana fall till kommissionen och säkerställa att dessa anläggningar sköts på ett sätt som inte hindrar uppfyllandet av syftet med detta direktiv, särskilt de syften som anges i artikel 4.1, eller syftet med någon annan gemenskapslagstiftning, inklusive direktiv 2000/60/EG.

Artikel 25

Införlivande

1.   Medlemsstaterna skall sätta i kraft de bestämmelser i lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv före den 1 maj 2008. De skall genast underrätta kommissionen om detta.

När en medlemsstat antar dessa bestämmelser skall de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen skall göras skall varje medlemsstat själv utfärda.

2.   Medlemsstaterna skall till kommissionen överlämna texten till de bestämmelser i nationell lagstiftning som de antar inom det område som omfattas av detta.

Artikel 26

Ikraftträdande

Detta direktiv träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Artikel 27

Adressater

Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Strasbourg den 15 mars 2006.

På Europaparlamentets vägnar

J. BORRELL FONTELLES

Ordförande

På rådets vägnar

H. WINKLER

Ordförande

---

(1)  EUT C 80, 30.3.2004, s. 35.

1

(2)  EUT C 109, 30.4.2004, s. 33.

2

(3)  Europaparlamentets yttrande av den 31 mars 2004 (EUT C 103 E, 29.4.2004, s. 451), rådets gemensamma ståndpunkt av den 12 april 2005 (EUT C 172 E, 12.7.2005, s. 1) och Europaparlamentets ståndpunkt av den 6 september 2005 (ännu ej offentliggjord i EUT). Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 18 januari 2006 och rådets beslut av den 30 januari 2006.

3

(4)  EUT L 345, 31.12.2003, s. 97.

4

(5)  EGT L 257, 10.10.1996, s. 26. Direktivet senast ändrat genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 166/2006 (EUT L 33, 4.2.2006, s. 1).

5

(6)  EGT C 65 E, 14.3.2002, s. 382.

6

(7)  EGT L 242, 10.9.2002, s. 1.

7

(8)  EGT L 194, 25.7.1975, s. 39. Direktivet senast ändrat genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1882/2003 (EUT L 284, 31.10.2003, s. 1).

8

(9)  EGT L 182, 16.7.1999, s. 1. Direktivet ändrat genom förordning (EG) nr 1882/2003.

9

(10)  Rådets direktiv 92/91/EEG av den 3 november 1992 om minimikrav för förbättring av arbetstagarnas säkerhet och hälsa inom den del av utvinningsindustrin som utnyttjar borrning (elfte särdirektivet enligt artikel 16.1 i direktiv 89/391/EEG) (EGT L 348, 28.11.1992, s. 9).

10

(11)  Rådets direktiv 92/104/EEG av den 3 december 1992 om minimikrav för förbättring av arbetstagarnas säkerhet och hälsa inom utvinningsindustrin ovan och under jord (tolfte särdirektivet enligt artikel 16.1 i direktiv 89/391/EEG) (EGT L 404, 31.12.1992, s. 10).

11

(12)  EGT L 327, 22.12.2000, s. 1. Direktivet ändrat genom beslut nr 2455/2001/EG (EGT L 331, 15.12.2001, s. 1).

12

(13)  EUT L 143, 30.4.2004, s. 56.

13

(14)  EGT L 184, 17.7.1999, s. 23.

14

(15)  EUT C 321, 31.12.2003, s. 1.

15

(16)  EGT L 377, 31.12.1991, s. 20. Direktivet ändrat genom förordning (EG) nr 166/2006.

16

(17)  Rådets direktiv 67/548/EEG av den 27 juni 1967om tillnärmning av lagar och andra författningar om klassificering, förpackning och märkning av farliga ämnen (EGT  196,16.8.1967, s. 1). Direktivet senast ändrat genom kommissionens direktiv 2004/73/EG (EUT L 152, 30.4.2004, s. 1).

17

(18)  Europaparlamentets och rådets direktiv 1999/45/EG av den 31 maj 1999 om tillnärmning av medlemsstaternas lagar och andra författningar om klassificering, förpackning och märkning av farliga preparat (EGT L 200, 30.7.1999, s. 1). Direktivet senast ändrat genom kommissionens direktiv 2006/8/EG (EUT L 19, 24.1.2006, s. 12).

18

(19)  Rådets direktiv 85/337/EEG av den 27 juni 1985 om bedömning av inverkan på miljön av vissa offentliga och privata projekt (EGT L 175, 5.7.1985, s. 40). Direktivet senast ändrat genom Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/35/EG (EUT L 156, 25.6.2003, s. 17).

19

(20)  EUT L 41, 14.2.2003, s. 26.

20

(21)  Rådets direktiv 76/464/EEG av den 4 maj 1976 om förorening genom utsläpp av vissa farliga ämnen i gemenskapens vattenmiljö (EGT L 129, 18.5.1976, s. 23). Direktivet senast ändrat genom direktiv 2000/60/EG.

21

(22)  Rådets direktiv 80/68/EEG av den 17 december 1979 om skydd för grundvatten mot förorening genom vissa farliga ämnen (EGT L 20, 26.1.1980, s. 43). Direktivet ändrat genom direktiv 91/692/EEG (EUT L 377, 31.12.1991, s. 48).

22

(23)  EUT L 102, 11.4.2006, s. 15.”

23

---

BILAGA I

Strategi för förebyggande av allvarliga olyckshändelser och information till den berörda allmänheten

1.   Strategi för förebyggande av allvarliga olyckshändelser

Verksamhetsutövarens strategi för förebyggande av allvarliga olyckshändelser samt hans säkerhetssystem skall stå i proportion till de risker för allvarliga olyckshändelser som avfallsanläggningen medför. Vid genomförandet av strategin och säkerhetssystemet skall följande faktorer beaktas:

| 1) | Strategin för förebyggande av allvarliga olyckshändelser bör omfatta verksamhetsutövarens övergripande mål och handlingsprinciper i fråga om kontroll av riskerna för allvarliga olyckshändelser. |
| --- | --- |

1)

Strategin för förebyggande av allvarliga olyckshändelser bör omfatta verksamhetsutövarens övergripande mål och handlingsprinciper i fråga om kontroll av riskerna för allvarliga olyckshändelser.

| 2) | Säkerhetssystemet bör omfatta den del av det allmänna förvaltningssystemet som omfattar organisationsstrukturen, ansvarsfördelningen samt metoder, förfaranden, processer och resurser för utarbetande och genomförande av strategin för förebyggande av allvarliga olyckshändelser. |
| --- | --- |

2)

Säkerhetssystemet bör omfatta den del av det allmänna förvaltningssystemet som omfattar organisationsstrukturen, ansvarsfördelningen samt metoder, förfaranden, processer och resurser för utarbetande och genomförande av strategin för förebyggande av allvarliga olyckshändelser.

| 3) | Följande aspekter skall tas upp i säkerhetssystemet:






  a) | Organisation och personal: uppgifter och ansvarsområden för den personal som deltar vid hanteringen av allvarliga risker på alla nivåer inom organisationen. Identifiering av denna personals utbildningsbehov och tillhandahållande av den utbildning som befinns vara nödvändig. De anställdas, och i förekommande fall entreprenörernas, delaktighet. |
| --- | --- | --- |

3)

Följande aspekter skall tas upp i säkerhetssystemet:

a)

Organisation och personal: uppgifter och ansvarsområden för den personal som deltar vid hanteringen av allvarliga risker på alla nivåer inom organisationen. Identifiering av denna personals utbildningsbehov och tillhandahållande av den utbildning som befinns vara nödvändig. De anställdas, och i förekommande fall entreprenörernas, delaktighet.

| b) | Identifiering och bedömning av allvarliga risker: anta och genomföra förfaranden för systematisk identifiering av allvarliga risker som uppkommer vid normala och onormala driftförhållanden samt bedömning av deras sannolikhet och allvar. |
| --- | --- |

b)

Identifiering och bedömning av allvarliga risker: anta och genomföra förfaranden för systematisk identifiering av allvarliga risker som uppkommer vid normala och onormala driftförhållanden samt bedömning av deras sannolikhet och allvar.

| c) | Driftskontroll: anta och inrätta förfaranden och instruktioner för säker drift, bland annat underhåll av anläggningen, processer, utrustning och tillfälliga avbrott. |
| --- | --- |

c)

Driftskontroll: anta och inrätta förfaranden och instruktioner för säker drift, bland annat underhåll av anläggningen, processer, utrustning och tillfälliga avbrott.

| d) | Hantering av förändringar: anta och genomföra förfaranden för planering av ändringar av avfallsanläggningar eller konstruktion av nya sådana anläggningar. |
| --- | --- |

d)

Hantering av förändringar: anta och genomföra förfaranden för planering av ändringar av avfallsanläggningar eller konstruktion av nya sådana anläggningar.

| e) | Planering för nödsituationer: anta och genomföra förfaranden för att identifiera förutsebara nödsituationer genom systematisk analys samt för att förbereda, prova och se över beredskapsplaner som kan tillämpas vid sådana nödsituationer. |
| --- | --- |

e)

Planering för nödsituationer: anta och genomföra förfaranden för att identifiera förutsebara nödsituationer genom systematisk analys samt för att förbereda, prova och se över beredskapsplaner som kan tillämpas vid sådana nödsituationer.

| f) | Övervakning av driften: anta och genomföra förfaranden för löpande bedömning av överensstämmelsen med de mål som fastställs i verksamhetsutövarens strategi för förebyggande av allvarliga olyckshändelser och dennes säkerhetssystem, samt av metoderna för undersökning och korrigering vid bristande överensstämmelse. Förfarandena bör omfatta verksamhetsutövarens system för rapportering av allvarliga olyckshändelser eller incidenter, i synnerhet sådana som har att göra med skyddsåtgärder som inte har fungerat, samt undersökning och uppföljning av dessa på grundval av de erfarenheter som gjorts. |
| --- | --- |

f)

Övervakning av driften: anta och genomföra förfaranden för löpande bedömning av överensstämmelsen med de mål som fastställs i verksamhetsutövarens strategi för förebyggande av allvarliga olyckshändelser och dennes säkerhetssystem, samt av metoderna för undersökning och korrigering vid bristande överensstämmelse. Förfarandena bör omfatta verksamhetsutövarens system för rapportering av allvarliga olyckshändelser eller incidenter, i synnerhet sådana som har att göra med skyddsåtgärder som inte har fungerat, samt undersökning och uppföljning av dessa på grundval av de erfarenheter som gjorts.

| g) | Revision och översyn: anta och genomföra förfaranden för regelbunden systematisk bedömning av strategin för förebyggande av allvarliga olyckshändelser och säkerhetssystemens effektivitet och lämplighet. Dokumenterad översyn av strategins och säkerhetssystemets funktion och uppdatering av dessa, utförd av högsta ledningen. |
| --- | --- |

g)

Revision och översyn: anta och genomföra förfaranden för regelbunden systematisk bedömning av strategin för förebyggande av allvarliga olyckshändelser och säkerhetssystemens effektivitet och lämplighet. Dokumenterad översyn av strategins och säkerhetssystemets funktion och uppdatering av dessa, utförd av högsta ledningen.

2.   Information till den berörda allmänheten

| 1) | Verksamhetsutövarens namn och avfallsanläggningens adress. |
| --- | --- |

1)

Verksamhetsutövarens namn och avfallsanläggningens adress.

| 2) | Informationslämnarens befattning. |
| --- | --- |

2)

Informationslämnarens befattning.

| 3) | Bekräftelse av att avfallsanläggningen omfattas av de lagar och/eller andra författningar som genomför detta direktiv och, i förekommande fall, av att informationen om de faktorer som avses i artikel 6.2 har överlämnats till den behöriga myndigheten. |
| --- | --- |

3)

Bekräftelse av att avfallsanläggningen omfattas av de lagar och/eller andra författningar som genomför detta direktiv och, i förekommande fall, av att informationen om de faktorer som avses i artikel 6.2 har överlämnats till den behöriga myndigheten.

| 4) | En klart och enkelt formulerad redogörelse för den eller de verksamheter som pågår på platsen för verksamheten. |
| --- | --- |

4)

En klart och enkelt formulerad redogörelse för den eller de verksamheter som pågår på platsen för verksamheten.

| 5) | Vanliga eller generiska namn eller allmän riskklassificering för de ämnen och preparat som förekommer vid den berörda avfallsanläggningen, samt för avfall som kan förorsaka allvarliga olyckshändelser med en redogörelse för deras viktigaste farliga egenskaper. |
| --- | --- |

5)

Vanliga eller generiska namn eller allmän riskklassificering för de ämnen och preparat som förekommer vid den berörda avfallsanläggningen, samt för avfall som kan förorsaka allvarliga olyckshändelser med en redogörelse för deras viktigaste farliga egenskaper.

| 6) | Allmänna uppgifter om riskerna för allvarliga olyckshändelser, bland annat deras potentiella effekt på den omgivande befolkningen och miljön. |
| --- | --- |

6)

Allmänna uppgifter om riskerna för allvarliga olyckshändelser, bland annat deras potentiella effekt på den omgivande befolkningen och miljön.

| 7) | Adekvat information om hur den berörda omgivande befolkningen kommer att varnas och hållas informerad om en allvarlig olyckshändelse inträffar. |
| --- | --- |

7)

Adekvat information om hur den berörda omgivande befolkningen kommer att varnas och hållas informerad om en allvarlig olyckshändelse inträffar.

| 8) | Adekvat information om vad den berörda befolkningen skall göra och hur de skall förhålla sig vid en allvarlig olyckshändelse. |
| --- | --- |

8)

Adekvat information om vad den berörda befolkningen skall göra och hur de skall förhålla sig vid en allvarlig olyckshändelse.

| 9) | Bekräftelse av att verksamhetsutövaren är skyldig att i särskilt samarbete med räddningstjänsten vidta lämpliga åtgärder på platsen för verksamheten för att hantera allvarliga olyckshändelser och minimera deras effekter. |
| --- | --- |

9)

Bekräftelse av att verksamhetsutövaren är skyldig att i särskilt samarbete med räddningstjänsten vidta lämpliga åtgärder på platsen för verksamheten för att hantera allvarliga olyckshändelser och minimera deras effekter.

| 10) | En hänvisning till den externa beredskapsplan som upprättats för att hantera följder av en olyckshändelse utanför platsen för verksamheten. I planen bör ingå en uppmaning att följa alla eventuella instruktioner och uppmaningar från räddningstjänstens sida i samband med en olyckshändelse. |
| --- | --- |

10)

En hänvisning till den externa beredskapsplan som upprättats för att hantera följder av en olyckshändelse utanför platsen för verksamheten. I planen bör ingå en uppmaning att följa alla eventuella instruktioner och uppmaningar från räddningstjänstens sida i samband med en olyckshändelse.

| 11) | Uppgifter om var ytterligare information kan erhållas, med beaktande av de bestämmelser om sekretess som fastställs i nationell lagstiftning. |
| --- | --- |

11)

Uppgifter om var ytterligare information kan erhållas, med beaktande av de bestämmelser om sekretess som fastställs i nationell lagstiftning.

---

BILAGA II

Karakterisering av avfall

Det avfall som skall deponeras i en anläggning skall karakteriseras så att anläggningens långsiktiga fysiska och kemiska stabilitet säkerställs och allvarliga olyckshändelser förebyggs. Avfallskarakteriseringen skall i förekommande fall och i överensstämmelse med avfallsanläggningens kategori omfatta följande aspekter:

| 1) | En redogörelse för förväntade fysikaliska och kemiska egenskaper hos det avfall som skall deponeras på kort och lång sikt
  ,
  med särskilt omnämnande av hur stabilt det är under de atmosfäriska och meteorologiska förhållanden som råder vid markytan, varvid hänsyn skall tas till vilket eller vilka mineral som skall utvinnas samt till eventuella andra jordlager och/eller typer av gråberg som kommer att förflyttas i samband med utvinningsverksamheten. |
| --- | --- |

1)

En redogörelse för förväntade fysikaliska och kemiska egenskaper hos det avfall som skall deponeras på kort och lång sikt
  ,
  med särskilt omnämnande av hur stabilt det är under de atmosfäriska och meteorologiska förhållanden som råder vid markytan, varvid hänsyn skall tas till vilket eller vilka mineral som skall utvinnas samt till eventuella andra jordlager och/eller typer av gråberg som kommer att förflyttas i samband med utvinningsverksamheten.

| 2) | En klassificering av avfallet i enlighet med de relevanta punkterna i beslut 2000/532/EG (1), med särskilt beaktande av avfallets farliga egenskaper. |
| --- | --- |

2)

En klassificering av avfallet i enlighet med de relevanta punkterna i beslut 2000/532/EG (1), med särskilt beaktande av avfallets farliga egenskaper.

| 3) | En beskrivning av de kemiska ämnen som kommer att användas vid bearbetningen av mineraltillgångarna, och dessa ämnens stabilitet. |
| --- | --- |

3)

En beskrivning av de kemiska ämnen som kommer att användas vid bearbetningen av mineraltillgångarna, och dessa ämnens stabilitet.

| 4) | En redogörelse för deponeringsmetoden. |
| --- | --- |

4)

En redogörelse för deponeringsmetoden.

| 5) | En redogörelse för vilket avfallstransportsystem som kommer att tillämpas. |
| --- | --- |

5)

En redogörelse för vilket avfallstransportsystem som kommer att tillämpas.

---

(1)  Kommissionens beslut 2000/532/EG av den 3 maj 2000 om ersättning av beslut 94/3/EG om en förteckning över avfall i enlighet med artikel 1 a i rådets direktiv 75/442/EEG om avfall, och rådets beslut 94/904/EG om upprättande av en förteckning över farligt avfall i enlighet med artikel 1.4 i rådets direktiv 91/689/EEG om farligt avfall (EUT L 226, 6.9.2000, s. 3). Beslutet senast ändrat genom rådets beslut 2001/573/EG (EGT L 203, 28.7.2001, s. 18).

---

BILAGA III

Kriterier för klassificering av avfallsanläggningar

En avfallsanläggning skall klassificeras i kategori A om

| — | brister eller felaktig drift, till exempel att ett upplag kollapsar eller en fördämning rämnar, skulle kunna leda till en allvarlig olyckshändelse på grundval av en riskbedömning där faktorer som avfallsanläggningens nuvarande eller framtida storlek, lokalisering och miljöpåverkan har beaktats, eller |
| --- | --- |

—

brister eller felaktig drift, till exempel att ett upplag kollapsar eller en fördämning rämnar, skulle kunna leda till en allvarlig olyckshändelse på grundval av en riskbedömning där faktorer som avfallsanläggningens nuvarande eller framtida storlek, lokalisering och miljöpåverkan har beaktats, eller

| — | den innehåller avfall som över en viss tröskel klassificeras som farligt enligt direktiv 91/689/EEG, eller |
| --- | --- |

—

den innehåller avfall som över en viss tröskel klassificeras som farligt enligt direktiv 91/689/EEG, eller

| — | den innehåller ämnen eller preparat som över en viss tröskel klassificeras som farliga enligt direktiv 67/548/EEG eller 1999/45/EG. |
| --- | --- |

—

den innehåller ämnen eller preparat som över en viss tröskel klassificeras som farliga enligt direktiv 67/548/EEG eller 1999/45/EG.

---

FÖRKLARING AV EUROPAPARLAMENTET, RÅDET OCH KOMMISSIONEN

Europaparlamentet, rådet och kommissionen välkomnar Bulgariens och Rumäniens gemensamma förklaring om genomförandet av det kommande direktivet om hantering av avfall från utvinningsindustrin.

---

| 11.4.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 102/35 |
| --- | --- | --- | --- |

11.4.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 102/35

---

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS DIREKTIV 2006/22/EG

av den 15 mars 2006

om minimivillkor för genomförande av

rådets förordningar (EEG) nr 3820/85 och (EEG) nr 3821/85

om sociallagstiftning på vägtransportområdet samt om upphävande av rådets direktiv 88/599/EEG

(Text av betydelse för EES)

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 71.1,

med beaktande av kommissionens förslag,

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1),

efter att ha hört Regionkommittén,

i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget (2), på grundval av det gemensamma utkast som förlikningskommittén godkände den 8 december 2005, och

av följande skäl:

| (1) | Rådets förordningar (EEG) nr 3820/85 av den 20 december 1985 om harmonisering av viss social lagstiftning om vägtransporter (3) och (EEG) nr 3821/85 av den 20 december 1985 om färdskrivare vid vägtransporter (4) samt Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/15/EG av den 11 mars 2002 om arbetstidens förläggning för personer som utför mobilt arbete avseende vägtransporter (5) har stor betydelse för skapandet av en gemensam marknad för inlandstransporter, för trafiksäkerheten och för arbetsvillkoren. |
| --- | --- |

(1)

Rådets förordningar (EEG) nr 3820/85 av den 20 december 1985 om harmonisering av viss social lagstiftning om vägtransporter (3) och (EEG) nr 3821/85 av den 20 december 1985 om färdskrivare vid vägtransporter (4) samt Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/15/EG av den 11 mars 2002 om arbetstidens förläggning för personer som utför mobilt arbete avseende vägtransporter (5) har stor betydelse för skapandet av en gemensam marknad för inlandstransporter, för trafiksäkerheten och för arbetsvillkoren.

| (2) | I vitboken ”Den gemensamma transportpolitiken fram till 2010: Vägval inför framtiden” visar kommissionen på behovet av skärpta kontroller och sanktioner, särskilt när det gäller sociallagstiftning på vägtransportområdet; det är framför allt nödvändigt att öka antalet kontroller, uppmuntra ett systematiskt informationsutbyte mellan medlemsstaterna, samordna kontrollverksamheten och främja utbildning av den personal som övervakar att lagstiftningen efterlevs. |
| --- | --- |

(2)

I vitboken ”Den gemensamma transportpolitiken fram till 2010: Vägval inför framtiden” visar kommissionen på behovet av skärpta kontroller och sanktioner, särskilt när det gäller sociallagstiftning på vägtransportområdet; det är framför allt nödvändigt att öka antalet kontroller, uppmuntra ett systematiskt informationsutbyte mellan medlemsstaterna, samordna kontrollverksamheten och främja utbildning av den personal som övervakar att lagstiftningen efterlevs.

| (3) | Det är därför nödvändigt att se till att de sociala reglerna tillämpas korrekt och att de tolkas på ett enhetligt sätt inom vägtransportområdet genom att fastställa minimikrav för medlemsstaternas enhetliga och effektiva kontroller av att de tillämpliga bestämmelserna följs. Dessa kontroller bör syfta till att förebygga och minska antalet överträdelser. Dessutom bör en mekanism införas för att se till att företag med en hög riskvärdering kontrolleras oftare och mer ingående. |
| --- | --- |

(3)

Det är därför nödvändigt att se till att de sociala reglerna tillämpas korrekt och att de tolkas på ett enhetligt sätt inom vägtransportområdet genom att fastställa minimikrav för medlemsstaternas enhetliga och effektiva kontroller av att de tillämpliga bestämmelserna följs. Dessa kontroller bör syfta till att förebygga och minska antalet överträdelser. Dessutom bör en mekanism införas för att se till att företag med en hög riskvärdering kontrolleras oftare och mer ingående.

| (4) | När det gäller de risker som kan uppstå till följd av att förare är trötta bör åtgärder även vidtas med stöd av direktiv 2002/15/EG. |
| --- | --- |

(4)

När det gäller de risker som kan uppstå till följd av att förare är trötta bör åtgärder även vidtas med stöd av direktiv 2002/15/EG.

| (5) | De åtgärder som föreskrivs i detta direktiv bör inte endast leda till bättre trafiksäkerhet, utan också bidra till en harmonisering av arbetsvillkoren i gemenskapen och främja lika villkor. |
| --- | --- |

(5)

De åtgärder som föreskrivs i detta direktiv bör inte endast leda till bättre trafiksäkerhet, utan också bidra till en harmonisering av arbetsvillkoren i gemenskapen och främja lika villkor.

| (6) | I och med att analoga färdskrivare ersätts med digitala färdskrivare kommer det successivt att bli möjligt att snabbare och mer exakt kontrollera en större mängd data, och därmed kommer medlemsstaterna att kunna genomföra fler kontroller. Procentandelen kontrollerade arbetsdagar för förare som omfattas av sociallagstiftningen bör därför gradvis öka till 4 %. |
| --- | --- |

(6)

I och med att analoga färdskrivare ersätts med digitala färdskrivare kommer det successivt att bli möjligt att snabbare och mer exakt kontrollera en större mängd data, och därmed kommer medlemsstaterna att kunna genomföra fler kontroller. Procentandelen kontrollerade arbetsdagar för förare som omfattas av sociallagstiftningen bör därför gradvis öka till 4 %.

| (7) | Vad gäller kontrollsystemen måste syftet vara att utveckla de nationella systemen så att de blir driftskompatibla och praktiskt användbara på europeisk nivå. |
| --- | --- |

(7)

Vad gäller kontrollsystemen måste syftet vara att utveckla de nationella systemen så att de blir driftskompatibla och praktiskt användbara på europeisk nivå.

| (8) | Alla tillsynsenheter bör ha tillgång till tillräcklig standardutrustning och lämpliga rättsliga befogenheter för att kunna utföra sina arbetsuppgifter effektivt och verkningsfullt. |
| --- | --- |

(8)

Alla tillsynsenheter bör ha tillgång till tillräcklig standardutrustning och lämpliga rättsliga befogenheter för att kunna utföra sina arbetsuppgifter effektivt och verkningsfullt.

| (9) | Samtidigt som de uppgifter som föreskrivs i detta direktiv utförs på rätt sätt bör medlemsstaterna sträva efter att vägkontroller genomförs snabbt och effektivt, så att kontrollen tar så kort tid som möjligt, med minsta möjliga försening för föraren. |
| --- | --- |

(9)

Samtidigt som de uppgifter som föreskrivs i detta direktiv utförs på rätt sätt bör medlemsstaterna sträva efter att vägkontroller genomförs snabbt och effektivt, så att kontrollen tar så kort tid som möjligt, med minsta möjliga försening för föraren.

| (10) | I varje medlemsstat bör det finnas ett enda organ för samverkan inom gemenskapen med andra behöriga myndigheter. Detta organ bör också sammanställa relevant statistik. Medlemsstaterna bör också tillämpa en enhetlig nationell tillsynsstrategi inom sina territorier och får utse ett enda organ för att samordna genomförandet av denna. |
| --- | --- |

(10)

I varje medlemsstat bör det finnas ett enda organ för samverkan inom gemenskapen med andra behöriga myndigheter. Detta organ bör också sammanställa relevant statistik. Medlemsstaterna bör också tillämpa en enhetlig nationell tillsynsstrategi inom sina territorier och får utse ett enda organ för att samordna genomförandet av denna.

| (11) | Samarbetet mellan medlemsstaternas tillsynsmyndigheter bör ytterligare främjas genom samordnade kontroller, gemensam utbildningsverksamhet, elektroniskt informationsutbyte och utbyte av upplysningar och erfarenheter. |
| --- | --- |

(11)

Samarbetet mellan medlemsstaternas tillsynsmyndigheter bör ytterligare främjas genom samordnade kontroller, gemensam utbildningsverksamhet, elektroniskt informationsutbyte och utbyte av upplysningar och erfarenheter.

| (12) | Man bör främja de bästa metoderna för tillsyn inom vägtransportområdet, framför allt med sikte på en harmoniserad strategi för utfärdandet av intyg om förarnas semester‐ och sjukdagar, genom ett forum för medlemsstaternas tillsynsmyndigheter. |
| --- | --- |

(12)

Man bör främja de bästa metoderna för tillsyn inom vägtransportområdet, framför allt med sikte på en harmoniserad strategi för utfärdandet av intyg om förarnas semester‐ och sjukdagar, genom ett forum för medlemsstaternas tillsynsmyndigheter.

| (13) | De åtgärder som är nödvändiga för att genomföra detta direktiv bör antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (6). |
| --- | --- |

(13)

De åtgärder som är nödvändiga för att genomföra detta direktiv bör antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (6).

| (14) | Eftersom målet för detta direktiv, nämligen att fastställa tydliga gemensamma bestämmelser om minimivillkor för kontroll av ett korrekt och enhetligt genomförande av förordningarna (EEG) nr 3820/85 och (EEG) nr 3821/85 samt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 561/2006 av den15 mars 2006 om harmonisering av viss sociallagstiftning på vägtransportområdet och ändring av rådets förordningar (EEG) nr 3821/85 och (EG) nr 2135/98 samt om upphävande av rådets förordning (EEG) nr 3820/85 (7) inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna och de därför, på grund av behovet av samordnade gränsöverskridande åtgärder, bättre kan uppnås på gemenskapsnivå, kan gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går detta direktiv inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå detta mål. |
| --- | --- |

(14)

Eftersom målet för detta direktiv, nämligen att fastställa tydliga gemensamma bestämmelser om minimivillkor för kontroll av ett korrekt och enhetligt genomförande av förordningarna (EEG) nr 3820/85 och (EEG) nr 3821/85 samt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 561/2006 av den15 mars 2006 om harmonisering av viss sociallagstiftning på vägtransportområdet och ändring av rådets förordningar (EEG) nr 3821/85 och (EG) nr 2135/98 samt om upphävande av rådets förordning (EEG) nr 3820/85 (7) inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna och de därför, på grund av behovet av samordnade gränsöverskridande åtgärder, bättre kan uppnås på gemenskapsnivå, kan gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går detta direktiv inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå detta mål.

| (15) | Rådets direktiv 88/599/EEG (8) om enhetligt förfarande vid kontroll av tillämpningen av förordningarna (EEG) nr 3820/85 och (EEG) nr 3821/85 bör därför upphävas. |
| --- | --- |

(15)

Rådets direktiv 88/599/EEG (8) om enhetligt förfarande vid kontroll av tillämpningen av förordningarna (EEG) nr 3820/85 och (EEG) nr 3821/85 bör därför upphävas.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Syfte

I detta direktiv fastställs minimivillkor för genomförandet av förordningarna (EEG) nr 3820/85 och (EEG) nr 3821/85.

Artikel 2

Kontrollsystem

1.   Medlemsstaterna skall lägga upp ett system för ändamålsenliga och regelbundna kontroller av det korrekta och enhetliga genomförande som avses i artikel 1, både på vägarna och i företagens lokaler, för alla transportkategorier.

Dessa kontroller skall varje år täcka ett stort och representativt genomsnitt av mobila arbetstagare, förare, företag och fordon inom alla transportkategorier som omfattas av förordningarna (EEG) nr 3820/85 och (EEG) nr 3821/85.

Medlemsstaterna skall se till att en enhetlig nationell tillsynsstrategi tillämpas inom deras territorium. I detta syfte får medlemsstaterna inrätta ett samordningsorgan när det gäller åtgärder enligt artiklarna 4 och 6, och i så fall skall kommissionen och de övriga medlemsstaterna underrättas om detta.

2.   Såvida det inte redan har skett skall medlemsstaterna senast den 1 maj 2007 ge de behöriga inspektörerna lämpliga rättsliga befogenheter som de behöver för att korrekt kunna utföra det inspektionsarbete som följer av detta direktiv.

3.   Varje medlemsstat skall organisera kontrollerna på ett sådant sätt att 1 % av arbetsdagarna för förare av fordon som omfattas av förordningarna (EEG) nr 3820/85 och (EEG) nr 3821/85 kontrolleras från och med den 1 maj 2006. Denna procentandel skall ökas till minst 2 % från och med den 1 januari 2008 och till minst 3 % från och med den 1 januari 2010.

Från och med den 1 januari 2012 får kommissionen öka denna lägsta procentandel till 4 %, i enlighet med förfarandet i artikel 12.2, förutsatt att den statistik som samlats in enligt artikel 3 visar att i genomsnitt mer än 90 % av alla kontrollerade fordon är utrustade med digital färdskrivare. När kommissionen fattar sitt beslut skall den även ta hänsyn till de befintliga tillsynsåtgärdernas effektivitet, särskilt i fråga om huruvida digitala färdskrivaruppgifter finns att tillgå i företagens lokaler.

Minst 15 % av det sammanlagda antalet arbetsdagar som kontrolleras skall kontrolleras ute på vägarna och minst 30 % i företagens lokaler. Från och med den 1 januari 2008 skall minst 30 % av det sammanlagda antalet kontrollerade arbetsdagar kontrolleras ute på vägarna och minst 50 % i företagens lokaler.

4.   Den information som lämnas till kommissionen i enlighet med artikel 16.2 i förordning (EEG) nr 3820/85 skall inbegripa uppgifter om antalet förare som kontrollerats på vägarna, antalet kontroller i företagens lokaler, antalet kontrollerade arbetsdagar och antalet rapporterade överträdelser samt antalet och typen av rapporterade överträdelser med uppgift om huruvida det rört sig om person- eller godstransport.

Artikel 3

Statistik

Medlemsstaterna skall se till att den statistik som samlas in om kontrollerna enligt artikel 2.1 och 2.3 är indelad i följande kategorier:

| a) | För kontroller på vägarna:






  i) | Typ av väg, det vill säga om det rör sig om en motorväg, en riksväg eller en annan väg, samt vilket land det kontrollerade fordonet är registrerat i, för att motverka diskriminering. |
| --- | --- | --- |

a)

För kontroller på vägarna:

i)

Typ av väg, det vill säga om det rör sig om en motorväg, en riksväg eller en annan väg, samt vilket land det kontrollerade fordonet är registrerat i, för att motverka diskriminering.

| ii) | Typ av färdskrivare: analog eller digital. |
| --- | --- |

ii)

Typ av färdskrivare: analog eller digital.

| b) | För kontroller i företagens lokaler:






  i) | Typ av transportverksamhet, det vill säga om det rör sig om internationella eller nationella transporter, passagerar‐ eller godstrafik, transporter som utförs för egen eller annans räkning eller mot betalning eller annan ersättning. |
| --- | --- | --- |

b)

För kontroller i företagens lokaler:

i)

Typ av transportverksamhet, det vill säga om det rör sig om internationella eller nationella transporter, passagerar‐ eller godstrafik, transporter som utförs för egen eller annans räkning eller mot betalning eller annan ersättning.

| ii) | Storleken på företagets fordonspark. |
| --- | --- |

ii)

Storleken på företagets fordonspark.

| iii) | Typ av färdskrivare: analog eller digital. |
| --- | --- |

iii)

Typ av färdskrivare: analog eller digital.

Denna statistik skall överlämnas till kommissionen vartannat år och offentliggöras i en rapport.

Behöriga myndigheter i medlemsstaterna skall föra register över föregående års uppgifter.

Företag som är ansvariga för förare skall under ett år förvara de handlingar, förteckningar över resultat och andra relevanta uppgifter som de fått från tillsynsmyndigheterna avseende kontroller som utförts av dem i deras lokaler och/eller deras förare vid vägkontroller.

Eventuella nödvändiga ytterligare klargöranden av definitionerna av de kategorier som anges under a och b skall fastställas av kommissionen enligt förfarandet i artikel 12.2.

Artikel 4

Vägkontroller

1.   Vägkontroller skall genomföras på olika platser när som helst och omfatta en så stor del av vägnätet att det blir svårt att undvika kontrollplatserna.

2.   Medlemsstaterna skall se till att

| a) | tillräcklig hänsyn tas till behovet av kontrollplatser på eller i närheten av befintliga och planerade vägar; om det är nödvändigt skall bensinstationer och andra säkra platser längs motorvägarna kunna fungera som kontrollplatser, |
| --- | --- |

a)

tillräcklig hänsyn tas till behovet av kontrollplatser på eller i närheten av befintliga och planerade vägar; om det är nödvändigt skall bensinstationer och andra säkra platser längs motorvägarna kunna fungera som kontrollplatser,

| b) | kontrollerna utförs enligt ett slumpmässigt rotationssystem med lämplig geografisk fördelning. |
| --- | --- |

b)

kontrollerna utförs enligt ett slumpmässigt rotationssystem med lämplig geografisk fördelning.

3.   De kontrollmoment som skall ingå i vägkontroller fastställs i del A i bilaga I. Kontrollerna kan, om situationen så kräver, koncentreras till ett specifikt kontrollmoment.

4.   Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 9.2 skall vägkontrollerna utföras utan diskriminering. De tjänstemän som kontrollerar efterlevnaden får särskilt inte diskriminera på grundval av

| a) | i vilket land fordonet är registrerat, |
| --- | --- |

a)

i vilket land fordonet är registrerat,

| b) | i vilket land föraren är bosatt, |
| --- | --- |

b)

i vilket land föraren är bosatt,

| c) | i vilket land företaget är etablerat, |
| --- | --- |

c)

i vilket land företaget är etablerat,

| d) | resans start‐ och slutpunkt, |
| --- | --- |

d)

resans start‐ och slutpunkt,

| e) | typ av färdskrivare: analog eller digital. |
| --- | --- |

e)

typ av färdskrivare: analog eller digital.

5.   Tillsynstjänstemannen skall vara försedd med

| a) | en förteckning över de viktigaste kontrollmomenten, i enlighet med del A i bilaga I, och |
| --- | --- |

a)

en förteckning över de viktigaste kontrollmomenten, i enlighet med del A i bilaga I, och

| b) | standardkontrollutrustning, i enlighet med bilaga II. |
| --- | --- |

b)

standardkontrollutrustning, i enlighet med bilaga II.

6.   Om en medlemsstat vid vägkontroll av föraren av ett fordon som är registrerat i en annan medlemsstat finner att det föreligger omständigheter som ger anledning att anta att överträdelser har begåtts, som inte kan fastställas vid kontrollen på grund av att nödvändiga uppgifter saknas, skall de behöriga myndigheterna i de berörda medlemsstaterna bistå varandra vid utredningen av ärendet.

Artikel 5

Samordnade kontroller

Medlemsstaterna skall minst sex gånger om året vidta samordnade åtgärder för vägkontroller av förare och fordon som omfattas av förordningarna (EEG) nr 3820/85 och (EEG) nr 3821/85. Sådana åtgärder skall genomföras samtidigt av tillsynsmyndigheterna i minst två medlemsstater, varvid var och en agerar på sitt eget territorium.

Artikel 6

Kontroller i företagens lokaler

1.   Kontroller i företagens lokaler skall organiseras på grundval av tidigare erfarenheter från olika typer av transporter och företag. Denna typ av kontroller skall även utföras när allvarliga överträdelser av förordning (EEG) nr 3820/85 eller förordning (EEG) nr 3821/85 har avslöjats vid vägkontroller.

2.   Kontroller i lokaler skall innehålla de kontrollmoment som anges i förteckningen i del A och del B i bilaga I.

3.   Tillsynstjänstemannen skall vara försedd med

| a) | en förteckning över de viktigaste kontrollmomenten, i enlighet med del A och del B i bilaga I, och |
| --- | --- |

a)

en förteckning över de viktigaste kontrollmomenten, i enlighet med del A och del B i bilaga I, och

| b) | standardkontrollutrustning, i enlighet med bilaga II. |
| --- | --- |

b)

standardkontrollutrustning, i enlighet med bilaga II.

4.   Tillsynstjänstemännen i en medlemsstat skall vid kontrollen ta hänsyn till eventuell information från det utsedda samordnande organet i en annan medlemsstat, enligt artikel 7.1, om det berörda företagets verksamhet i denna andra medlemsstat.

5.   Vid tillämpning av punkterna 1–4 skall kontroller som genomförs i de behöriga myndigheternas lokaler på grundval av relevanta dokument eller uppgifter som överlämnats av företag på myndigheternas begäran anses likvärdiga med kontroller som utförs i företagens lokaler.

Artikel 7

Samverkan inom gemenskapen

1.   Medlemsstaterna skall utse ett organ som skall ha följande uppgifter:

| a) | Att sörja för samordning med motsvarande organ i de andra berörda medlemsstaterna när det gäller åtgärder enligt artikel 5. |
| --- | --- |

a)

Att sörja för samordning med motsvarande organ i de andra berörda medlemsstaterna när det gäller åtgärder enligt artikel 5.

| b) | Att överlämna tvåårsstatistiken till kommissionen i enlighet med artikel 16.2 i förordning (EEG) nr 3820/85. |
| --- | --- |

b)

Att överlämna tvåårsstatistiken till kommissionen i enlighet med artikel 16.2 i förordning (EEG) nr 3820/85.

| c) | Att ha huvudansvaret för att bistå de behöriga myndigheterna i andra medlemsstater enligt artikel 4.6. |
| --- | --- |

c)

Att ha huvudansvaret för att bistå de behöriga myndigheterna i andra medlemsstater enligt artikel 4.6.

Detta organ skall vara företrätt i den kommitté som avses i artikel 12.1.

2.   Medlemsstaterna skall meddela kommissionen när detta organ utsetts, och kommissionen skall underrätta de övriga medlemsstaterna om detta.

3.   Ett utbyte av uppgifter, erfarenheter och information mellan medlemsstaterna skall främjas aktivt i första hand, men inte uteslutande, genom den kommitté som avses i artikel 12.1 och varje sådant organ som kommissionen kan komma att utse i enlighet med det förfarande som avses i artikel 12.2.

Artikel 8

Informationsutbyte

1.   Information som bilateralt ställs till förfogande i enlighet med artikel 17.3 i förordning (EEG) nr 3820/85 eller artikel 19.3 i förordning (EEG) nr 3821/85 skall utbytas mellan de organ som anmälts till kommissionen i enlighet med artikel 7.2

| a) | minst var sjätte månad efter det att detta direktiv träder i kraft, och |
| --- | --- |

a)

minst var sjätte månad efter det att detta direktiv träder i kraft, och

| b) | på särskild begäran av en medlemsstat i enskilda fall. |
| --- | --- |

b)

på särskild begäran av en medlemsstat i enskilda fall.

2.   Medlemsstaterna skall sträva efter att inrätta system för elektroniskt informationsutbyte. Kommissionen skall i enlighet med förfarandet i artikel 12.2 fastställa gemensamma metoder för ett effektivt informationsutbyte.

Artikel 9

Riskvärderingssystem

1.   Medlemsstaterna skall införa ett riskvärderingssystem för företag som skall grundas på det relativa antal överträdelser av förordningarna (EEG) nr 3820/85 eller (EEG) nr 3821/85 som begås av ett enskilt företag samt på hur allvarliga dessa överträdelser är. Kommissionen skall stödja en dialog mellan medlemsstaterna för att främja enhetlighet mellan dessa riskvärderingssystem.

2.   Företag med en hög riskvärdering skall kontrolleras oftare och mer ingående. Kriterierna och de närmare bestämmelserna för genomförande av ett sådant system skall diskuteras i den kommitté som avses i artikel 12 i syfte att inrätta ett system för utbyte av information om bästa metoder.

3.   En inledande förteckning över överträdelser av förordningarna (EEG) nr 3820/85 och (EEG) nr 3821/85 anges i bilaga III.

I syfte att upprätta riktlinjer för jämförelser av överträdelser av förordningarna (EEG) nr 3820/85 och (EEG) nr 3821/85, får kommissionen i lämpliga fall, i enlighet med förfarandet i artikel 12.2, anpassa bilaga III i syfte att upprätta riktlinjer för ett gemensamt spektrum av överträdelser, uppdelat i kategorier på grundval av hur allvarliga överträdelserna är.

Den kategori som avser de allvarligaste överträdelserna bör inbegripa sådana överträdelser som innebär att bristande iakttagande av aktuella bestämmelser i förordningarna (EEG) nr 3820/85 och (EEG) nr 3821/85 medför en hög risk för dödlig utgång eller allvarliga personskador.

Artikel 10

Rapport

Senast den 1 maj 2009 skall kommissionen lämna en rapport till Europaparlamentet och rådet med en analys av de sanktioner för allvarliga överträdelser som fastställts i medlemsstaternas lagstiftning.

Artikel 11

Bästa metoder

1.   I enlighet med förfarandet i artikel 12.2 skall kommissionen utarbeta riktlinjer för bästa metoder för tillsynsåtgärder.

Dessa riktlinjer skall offentliggöras i en tvåårsrapport från kommissionen.

2.   Medlemsstaterna skall införa gemensamma utbildningsprogram om bästa metoder som skall genomföras minst en gång om året och främja utbyten minst en gång om året mellan personal vid organen för samverkan inom gemenskapen och deras respektive motparter i andra medlemsstater.

3.   En elektronisk och utskrivbar blankett skall utarbetas av kommissionen i enlighet med det förfarande som avses i artikel 12.2 och skall användas när en förare varit sjukskriven eller haft semester, eller när föraren har kört ett annat fordon som inte omfattas av räckvidden för förordning (EEG) nr 3820/85 under den period som anges i artikel 15.7 första stycket första strecksatsen i förordning (EEG) nr 3821/85.

4.   Medlemsstaterna skall se till att tillsynstjänstemännen är väl utbildade för att utföra sina uppgifter.

Artikel 12

Kommittéförfarande

1.   Kommissionen skall biträdas av den kommitté som inrättats genom artikel 18.1 i förordning (EEG) nr 3821/85.

2.   När det hänvisas till denna punkt skall artiklarna 5 och 7 i beslut 1999/468/EG tillämpas, med beaktande av bestämmelserna i artikel 8 i det beslutet.

Den tid som avses i artikel 5.6 i beslut 1999/468/EG skall vara tre månader.

3.   Kommittén skall själv anta sin arbetsordning.

Artikel 13

Genomförandebestämmelser

Kommissionen skall på begäran av en medlemsstat eller på eget initiativ anta genomförandebestämmelser i enlighet med förfarandet i artikel 12.2, särskilt för något av följande syften:

| a) | Verka för en gemensam strategi för genomförandet av detta direktiv. |
| --- | --- |

a)

Verka för en gemensam strategi för genomförandet av detta direktiv.

| b) | Verka för en enhetlig strategi och en harmoniserad tolkning av förordning (EEG) nr 3820/85 mellan tillsynsmyndigheterna. |
| --- | --- |

b)

Verka för en enhetlig strategi och en harmoniserad tolkning av förordning (EEG) nr 3820/85 mellan tillsynsmyndigheterna.

| c) | Främja en dialog mellan transportsektorn och tillsynsmyndigheterna. |
| --- | --- |

c)

Främja en dialog mellan transportsektorn och tillsynsmyndigheterna.

Artikel 14

Förhandlingar med tredjeländer

När detta direktiv har trätt i kraft skall gemenskapen inleda förhandlingar med de berörda tredjeländerna i syfte att komma överens om tillämpning av bestämmelser som är likvärdiga med bestämmelserna i detta direktiv.

I avvaktan på att dessa förhandlingar slutförs skall medlemsstaterna inkludera information om kontroller som utförts avseende fordon från tredjeländer i den information som de skall tillställa kommissionen enligt artikel 16.2 i förordning (EEG) nr 3820/85.

Artikel 15

Uppdatering av bilagorna

De ändringar av bilagorna som är nödvändiga för att anpassa dem till utvecklingen av bästa metoder skall antas i enlighet med förfarandet i artikel 12.2.

Artikel 16

Införlivande

1.   Medlemsstaterna skall sätta i kraft de bestämmelser i lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv senast den 1 april 2007. De skall genast överlämna texten till dessa bestämmelser till kommissionen tillsammans med en jämförelsetabell över dessa bestämmelser och bestämmelserna i detta direktiv.

När en medlemsstat antar dessa bestämmelser skall de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen skall göras skall varje medlemsstat själv utfärda.

2.   Medlemsstaterna skall till kommissionen överlämna texten till de centrala bestämmelser i nationell lagstiftning som de antar inom det område som omfattas av detta direktiv.

Artikel 17

Upphävande

1.   Direktiv 88/599/EEG skall upphöra att gälla.

2.   Hänvisningar till det upphävda direktivet skall anses som hänvisningar till det här direktivet.

Artikel 18

Ikraftträdande

Detta direktiv träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 19

Adressater

Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Strasbourg den 15 mars 2006.

På Europaparlamentets vägnar

J. BORRELL FONTELLES

Ordförande

På rådets vägnar

H. WINKLER

Ordförande

---

(1)  EUT C 241, 28.9.2004, s. 65.

1

(2)  Europaparlamentets yttrande av den 20 april 2004 (EUT C 104 E, 30.4.2004, s. 385), rådets gemensamma ståndpunkt av den 9 december 2004 (EUT C 63 E, 15.3.2005, s. 1) och Europaparlamentets ståndpunkt av den 13 april 2005 (EUT C 33 E, 9.2.2006, s. 415). Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 2 februari 2006 och rådets beslut av den 2 februari 2006.

2

(3)  EGT L 370, 31.12.1985, s. 1. Förordningen ändrad genom Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/59/EG (EUT L 226, 10.9.2003, s. 4).

3

(4)  EGT L 370, 31.12.1985, s. 8. Förordningen senast ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 432/2004 (EUT L 71, 10.3.2004, s. 3).

4

(5)  EGT L 80, 23.3.2002, s. 35.

5

(6)  EGT L 184, 17.7.1999, s. 23.

6

(7)  EUT L 102, 11.4.2006, s. 1.

7

(8)  EGT L 325, 29.11.1988, s. 55. Direktivet ändrat genom förordning (EG) nr 2135/98 (EGT L 274, 9.10.1998, s. 1).

8

---

BILAGA I

DEL A

VÄGKONTROLLER

Följande moment skall i allmänhet ingå i vägkontrollerna:

| 1. | Daglig körtid och körtid per vecka, raster, dygns‐ och veckovila liksom de diagramblad för de föregående dagarna som skall medföras på fordonet enligt artikel 15.7 i förordning (EEG) nr 3821/85 och/eller de data för samma period som finns lagrade på förarkortet och/eller i färdskrivarens minne i enlighet med bilaga II till detta direktiv och/eller utskriften. |
| --- | --- |

1.

Daglig körtid och körtid per vecka, raster, dygns‐ och veckovila liksom de diagramblad för de föregående dagarna som skall medföras på fordonet enligt artikel 15.7 i förordning (EEG) nr 3821/85 och/eller de data för samma period som finns lagrade på förarkortet och/eller i färdskrivarens minne i enlighet med bilaga II till detta direktiv och/eller utskriften.

| 2. | För den period som avses i artikel 15.7 i förordning (EEG) nr 3821/85, eventuella fall då fordonets tillåtna hastighet överskridits, vilket definieras som varje period på mer än en minut då fordonets hastighet överstigit 90 km/h för fordon i kategori N3 eller 105 km/h för fordon i kategori M3 (kategorierna N3 och M3 enligt definitionerna i bilaga II A till rådets direktiv 70/156/EEG av den 6 februari 1970 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om typgodkännande av motorfordon och släpvagnar till dessa fordon (1). |
| --- | --- |

2.

För den period som avses i artikel 15.7 i förordning (EEG) nr 3821/85, eventuella fall då fordonets tillåtna hastighet överskridits, vilket definieras som varje period på mer än en minut då fordonets hastighet överstigit 90 km/h för fordon i kategori N3 eller 105 km/h för fordon i kategori M3 (kategorierna N3 och M3 enligt definitionerna i bilaga II A till rådets direktiv 70/156/EEG av den 6 februari 1970 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om typgodkännande av motorfordon och släpvagnar till dessa fordon (1).

| 3. | I förekommande fall, tillfälliga hastigheter som fordonet enligt färdskrivaren uppnått under högst de närmast föregående 24 timmarnas användning av fordonet. |
| --- | --- |

3.

I förekommande fall, tillfälliga hastigheter som fordonet enligt färdskrivaren uppnått under högst de närmast föregående 24 timmarnas användning av fordonet.

| 4. | Färdskrivarens funktion (kontroll av eventuellt missbruk av utrustningen och/eller förarkort och/eller diagramblad) eller, i förekommande fall, att de handlingar som avses i artikel 14.5 i förordning (EEG) nr 3820/85 finns. |
| --- | --- |

4.

Färdskrivarens funktion (kontroll av eventuellt missbruk av utrustningen och/eller förarkort och/eller diagramblad) eller, i förekommande fall, att de handlingar som avses i artikel 14.5 i förordning (EEG) nr 3820/85 finns.

Del B

KONTROLLER I FÖRETAGENS LOKALER

Följande moment skall kontrolleras i företagens lokaler, utöver de moment som anges i del A:

| 1. | Veckovila, och körtid mellan dessa viloperioder. |
| --- | --- |

1.

Veckovila, och körtid mellan dessa viloperioder.

| 2. | Tvåveckorsgränsen för körtid. |
| --- | --- |

2.

Tvåveckorsgränsen för körtid.

| 3. | Diagramblad, uppgifter och utskrifter från fordonsenhet och förarkort. |
| --- | --- |

3.

Diagramblad, uppgifter och utskrifter från fordonsenhet och förarkort.

Medlemsstaterna får vid behov kontrollera medansvaret för andra aktörer i transportkedjan, exempelvis befraktare, speditörer eller underentreprenörer, om en överträdelse avslöjas, inbegripet kontroll av huruvida transportavtalen är utformade på ett sådant sätt att reglerna i förordningarna (EEG) nr 3820/85 och (EEG) nr 3821/85 kan följas.

---

(1)  EGT L 42, 23.2.1970, s. 1. Direktivet senast ändrat genom kommissionens direktiv 2006/28/EG (EUT L 65, 7.3.2006, s. 27).

---

BILAGA II

Standardutrustning för tillsynsenheter

Medlemsstaterna skall se till att de tillsynsenheter som utför de uppgifter som anges i bilaga I förfogar över följande standardutrustning:

| 1. | Utrustning som klarar att ladda ned data från den digitala färdskrivarens fordonsenhet och förarkort, att läsa data samt att analysera data och/eller sända uppgifter till en central databas för analys. |
| --- | --- |

1.

Utrustning som klarar att ladda ned data från den digitala färdskrivarens fordonsenhet och förarkort, att läsa data samt att analysera data och/eller sända uppgifter till en central databas för analys.

| 2. | Utrustning för att kontrollera färdskrivarbladen. |
| --- | --- |

2.

Utrustning för att kontrollera färdskrivarbladen.

---

BILAGA III

Överträdelser

I enlighet med artikel 9.3 kan vid tillämpningen av detta direktiv följande icke-uttömmande förteckning ge riktlinjer om vad som skall betraktas som en överträdelse:

| 1. | Att överskrida den maximala körtiden per dag, per vecka eller per två veckor. |
| --- | --- |

1.

Att överskrida den maximala körtiden per dag, per vecka eller per två veckor.

| 2. | Att bryta mot minimikraven för dygns- eller veckovila. |
| --- | --- |

2.

Att bryta mot minimikraven för dygns- eller veckovila.

| 3. | Att bryta mot minimikraven för raster. |
| --- | --- |

3.

Att bryta mot minimikraven för raster.

| 4. | Att en färdskrivare inte finns installerad i enlighet med kraven i förordning (EEG) nr 3821/85. |
| --- | --- |

4.

Att en färdskrivare inte finns installerad i enlighet med kraven i förordning (EEG) nr 3821/85.

---

FÖRKLARINGAR

Kommissionen förklarar att dess tolkning när det gäller klassificeringen av allvarliga överträdelser är att allvarliga överträdelser av förordningen om harmonisering av viss social lagstiftning om vägtransporter bl.a. omfattar följande:

| 1. | Att överskrida den maximala körtiden per dag, per sex dagar eller per två veckor med 20 % eller mer. |
| --- | --- |

1.

Att överskrida den maximala körtiden per dag, per sex dagar eller per två veckor med 20 % eller mer.

| 2. | Att bryta mot minimikraven för dygnsvila eller veckovila med 20 % eller mer. |
| --- | --- |

2.

Att bryta mot minimikraven för dygnsvila eller veckovila med 20 % eller mer.

| 3. | Att bryta mot minimikraven för raster med 33 % eller mer. |
| --- | --- |

3.

Att bryta mot minimikraven för raster med 33 % eller mer.

| 4. | Att en färdskrivare inte finns installerad i enlighet med kraven i förordning (EEG) nr 3821/85. |
| --- | --- |

4.

Att en färdskrivare inte finns installerad i enlighet med kraven i förordning (EEG) nr 3821/85.

Kommissionen och medlemsstaterna skall vidta alla åtgärder för att säkerställa att AETR har anpassats till bestämmelserna i detta direktiv senast två år efter ikraftträdandet av detta direktiv. Om sådan anpassning inte har skett inom denna period skall kommissionen föreslå lämpliga åtgärder.

---