# Euroopa Liidu L 192/2006

| | ISSN 1725-5082 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 192 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 49. köide13. juuli 2006 |

ISSN 1725-5082

Euroopa Liidu

Teataja

L 192

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

49. köide13. juuli 2006

---

| Sisukord | | I   Aktid, mille avaldamine on kohustuslik | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1054/2006, 12. juuli 2006, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 1 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1055/2006, 12. juuli 2006, millega muudetakse nõukogu määruse (EMÜ) nr 2377/90 (milles sätestatakse ühenduse menetlus veterinaarravimijääkide piirnormide kehtestamiseks loomsetes toiduainetes) I ja III lisa seoses flubendasooli ja lasalotsiidiga (
  1
  ) | 3 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1056/2006, 12. juuli 2006, teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris | 6 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1057/2006, 12. juuli 2006, millega kuulutatakse välja pakkumismenetlus kolmandatest riikidest Portugali imporditava maisi tollimaksu vähendamiseks | 9 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1058/2006, 12. juuli 2006, millega kuulutatakse välja pakkumismenetlus kolmandatest riikidest Hispaaniasse imporditava maisi tollimaksu vähendamiseks | 10 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1059/2006, 12. juuli 2006, millega kuulutatakse välja pakkumismenetlus kolmandatest riikidest Hispaaniasse imporditava sorgo tollimaksu vähendamiseks | 11 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1060/2006, 12. juuli 2006, millega muudetakse teraviljatoetuse korrigeerivat summat | 12 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1061/2006, 12. juuli 2006, millega määratakse kindlaks määrusega (EÜ) nr 958/2003 ette nähtud maisi tariifikvootidele kohaldatav ühtne jaotuskoefitsient | 14 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1062/2006, 12. juuli 2006, millega määratakse kindlaks määrusega (EÜ) nr 958/2003 ette nähtud nisu tariifikvootidele kohaldatav ühtne jaotuskoefitsient | 15 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1063/2006, 12. juuli 2006, kõrgekvaliteedilise värske, jahutatud või külmutatud veiseliha impordisertifikaatide väljaandmise kohta | 16 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1064/2006, 12. juuli 2006, millega määratakse kindlaks, kui suures ulatuses saab rahuldada impordiõiguste taotlusi, mis on esitatud määruse (EÜ) nr 1081/1999 alusel teatavat alpi tõugu ja mägitõugu pullide, lehmade ja mullikate impordiks | 17 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1065/2006, 12. juuli 2006, millega kehtestatakse jaotuskoefitsient impordilitsentside väljaandmise kohta suhkrusektori toodete jaoks tariifikvootide ja sooduslepingute alusel | 18 |

Sisukord

I   Aktid, mille avaldamine on kohustuslik

Lehekülg

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1054/2006, 12. juuli 2006, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

1

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1055/2006, 12. juuli 2006, millega muudetakse nõukogu määruse (EMÜ) nr 2377/90 (milles sätestatakse ühenduse menetlus veterinaarravimijääkide piirnormide kehtestamiseks loomsetes toiduainetes) I ja III lisa seoses flubendasooli ja lasalotsiidiga (
  1
  )

1

3

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1056/2006, 12. juuli 2006, teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris

6

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1057/2006, 12. juuli 2006, millega kuulutatakse välja pakkumismenetlus kolmandatest riikidest Portugali imporditava maisi tollimaksu vähendamiseks

9

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1058/2006, 12. juuli 2006, millega kuulutatakse välja pakkumismenetlus kolmandatest riikidest Hispaaniasse imporditava maisi tollimaksu vähendamiseks

10

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1059/2006, 12. juuli 2006, millega kuulutatakse välja pakkumismenetlus kolmandatest riikidest Hispaaniasse imporditava sorgo tollimaksu vähendamiseks

11

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1060/2006, 12. juuli 2006, millega muudetakse teraviljatoetuse korrigeerivat summat

12

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1061/2006, 12. juuli 2006, millega määratakse kindlaks määrusega (EÜ) nr 958/2003 ette nähtud maisi tariifikvootidele kohaldatav ühtne jaotuskoefitsient

14

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1062/2006, 12. juuli 2006, millega määratakse kindlaks määrusega (EÜ) nr 958/2003 ette nähtud nisu tariifikvootidele kohaldatav ühtne jaotuskoefitsient

15

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1063/2006, 12. juuli 2006, kõrgekvaliteedilise värske, jahutatud või külmutatud veiseliha impordisertifikaatide väljaandmise kohta

16

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1064/2006, 12. juuli 2006, millega määratakse kindlaks, kui suures ulatuses saab rahuldada impordiõiguste taotlusi, mis on esitatud määruse (EÜ) nr 1081/1999 alusel teatavat alpi tõugu ja mägitõugu pullide, lehmade ja mullikate impordiks

17

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1065/2006, 12. juuli 2006, millega kehtestatakse jaotuskoefitsient impordilitsentside väljaandmise kohta suhkrusektori toodete jaoks tariifikvootide ja sooduslepingute alusel

18

| | | II   Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik |
| --- | --- | --- |
| | | Komisjon |
| | * | Komisjoni otsus, 3. september 2004, EÜ asutamislepingu artikli 81 ja EMP lepingu artikli 53 kohase menetluse kohta Boliden AB, Boliden Fabrication AB ja Boliden Cuivre & Zinc S.A.; Austria Buntmetall AG ja Buntmetall Amstetten Ges.m.b.H.; Halcor S.A.; HME Nederland BV; IMI plc, IMI Kynoch Ltd. ja IMI Yorkshire Copper Tube Ltd.; KM Europa Metal AG, Tréfimétaux SA ja Europa Metalli SpA; Mueller Industries, Inc., WTC Holding Company, Inc., Mueller Europe Ltd., DENO Holding Company, Inc. ja DENO Acquisition EURL; Outokumpu Oyj ja Outokumpu Copper Products OY; ja Wieland Werke AG vastu (Juhtum C.38.069 – sanitaartehnilised vasktorud)
  (teatavaks tehtud numbri K(2004) 2826 all) | 21 |

II   Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

Komisjon

*

Komisjoni otsus, 3. september 2004, EÜ asutamislepingu artikli 81 ja EMP lepingu artikli 53 kohase menetluse kohta Boliden AB, Boliden Fabrication AB ja Boliden Cuivre & Zinc S.A.; Austria Buntmetall AG ja Buntmetall Amstetten Ges.m.b.H.; Halcor S.A.; HME Nederland BV; IMI plc, IMI Kynoch Ltd. ja IMI Yorkshire Copper Tube Ltd.; KM Europa Metal AG, Tréfimétaux SA ja Europa Metalli SpA; Mueller Industries, Inc., WTC Holding Company, Inc., Mueller Europe Ltd., DENO Holding Company, Inc. ja DENO Acquisition EURL; Outokumpu Oyj ja Outokumpu Copper Products OY; ja Wieland Werke AG vastu (Juhtum C.38.069 – sanitaartehnilised vasktorud)
  (teatavaks tehtud numbri K(2004) 2826 all)

(teatavaks tehtud numbri K(2004) 2826 all)

21

| | | Euroopa Liidu lepingu V jaotise kohaselt vastuvõetud aktid |
| --- | --- | --- |
| | * | Nõukogu otsus 2006/486/ÜVJP, 11. juuli 2006, mis käsitleb ühismeetme 2005/557/ÜVJP Aafrika Liidu missiooni Sudaani Darfuri piirkonnas toetava Euroopa Liidu tsiviil-sõjalise tegevuse kohta, rakendamist | 30 |

Euroopa Liidu lepingu V jaotise kohaselt vastuvõetud aktid

*

Nõukogu otsus 2006/486/ÜVJP, 11. juuli 2006, mis käsitleb ühismeetme 2005/557/ÜVJP Aafrika Liidu missiooni Sudaani Darfuri piirkonnas toetava Euroopa Liidu tsiviil-sõjalise tegevuse kohta, rakendamist

30

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I Aktid, mille avaldamine on kohustuslik

| 13.7.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 192/1 |
| --- | --- | --- | --- |

13.7.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 192/1

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1054/2006,

12. juuli 2006,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 1994. aasta määrust (EÜ) nr 3223/94 puu- ja köögivilja impordikorra üksikasjalike eeskirjade kohta, (1) eriti selle artikli 4 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EÜ) nr 3223/94 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EÜ) nr 3223/94 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul.

| (2) | Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel, |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 3223/94 artiklis 4 osutatud kindlad impordiväärtused kehtestatakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 13. juulil 2006.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 12. juuli 2006

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  EÜT L 337, 24.12.1994, lk 66. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 386/2005 (ELT L 62, 9.3.2005, lk 3).

1

---

LISA

Komisjoni 12. juuli 2006. aasta määrusele, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | 052 | 93,3 |
| 999 | 93,3 |
| 0707 00 05 | 052 | 86,8 |
| 999 | 86,8 |
| 0709 90 70 | 052 | 79,4 |
| 999 | 79,4 |
| 0805 50 10 | 388 | 60,3 |
| 524 | 54,3 |
| 528 | 59,0 |
| 999 | 57,9 |
| 0808 10 80 | 388 | 87,3 |
| 400 | 110,9 |
| 404 | 94,7 |
| 508 | 87,0 |
| 512 | 72,5 |
| 524 | 48,2 |
| 528 | 78,9 |
| 720 | 108,2 |
| 800 | 162,7 |
| 804 | 92,9 |
| 999 | 94,3 |
| 0808 20 50 | 388 | 100,1 |
| 512 | 97,0 |
| 528 | 91,7 |
| 720 | 36,6 |
| 999 | 81,4 |
| 0809 10 00 | 052 | 141,3 |
| 999 | 141,3 |
| 0809 20 95 | 052 | 298,6 |
| 068 | 95,0 |
| 400 | 375,3 |
| 999 | 256,3 |
| 0809 30 10, 0809 30 90 | 052 | 124,8 |
| 999 | 124,8 |
| 0809 40 05 | 624 | 140,7 |
| 999 | 140,7 |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

052

93,3

999

93,3

0707 00 05

052

86,8

999

86,8

0709 90 70

052

79,4

999

79,4

0805 50 10

388

60,3

524

54,3

528

59,0

999

57,9

0808 10 80

388

87,3

400

110,9

404

94,7

508

87,0

512

72,5

524

48,2

528

78,9

720

108,2

800

162,7

804

92,9

999

94,3

0808 20 50

388

100,1

512

97,0

528

91,7

720

36,6

999

81,4

0809 10 00

052

141,3

999

141,3

0809 20 95

052

298,6

068

95,0

400

375,3

999

256,3

0809 30 10, 0809 30 90

052

124,8

999

124,8

0809 40 05

624

140,7

999

140,7

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 750/2005 (ELT L 126, 19.5.2005, lk 12). Kood 999 tähistab “muud päritolu”.

---

| 13.7.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 192/3 |
| --- | --- | --- | --- |

13.7.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 192/3

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1055/2006,

12. juuli 2006,

millega muudetakse nõukogu määruse (EMÜ) nr 2377/90 (milles sätestatakse ühenduse menetlus veterinaarravimijääkide piirnormide kehtestamiseks loomsetes toiduainetes) I ja III lisa seoses flubendasooli ja lasalotsiidiga

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 26. juuni 1990. aasta määrust (EMÜ) nr 2377/90, milles sätestatakse ühenduse menetlus veterinaarravimijääkide piirnormide kehtestamise kohta loomsetes toiduainetes, (1) eelkõige selle artiklit 2 ja artikli 4 kolmandat lõiku,

võttes arvesse Euroopa Ravimiameti arvamust, mille on sõnastanud veterinaarravimite komitee,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Kõiki farmakoloogilisi toimeaineid, mida kasutatakse ühenduses toiduloomadele manustamiseks ette nähtud veterinaarravimites, tuleks hinnata vastavalt määrusele (EMÜ) nr 2377/90. |
| --- | --- |

(1)

Kõiki farmakoloogilisi toimeaineid, mida kasutatakse ühenduses toiduloomadele manustamiseks ette nähtud veterinaarravimites, tuleks hinnata vastavalt määrusele (EMÜ) nr 2377/90.

| (2) | Flubendasool on praegu lisatud määruse (EMÜ) nr 2377/90 I lisasse kanade, kalkunite, jahilindude ja sigade puhul seoses lihaskoe, naha ja rasvkoega, maksa ja neerudega ning kanade puhul, kellelt saadakse inimtoiduks ette nähtud mune. Flubendasooli lisamist kõnealusesse lisasse tuleks laiendada kõikide kodulinnuliikide suhtes seoses lihaskoe, naha ja rasvkoega, maksa, neerude ning munadega. |
| --- | --- |

(2)

Flubendasool on praegu lisatud määruse (EMÜ) nr 2377/90 I lisasse kanade, kalkunite, jahilindude ja sigade puhul seoses lihaskoe, naha ja rasvkoega, maksa ja neerudega ning kanade puhul, kellelt saadakse inimtoiduks ette nähtud mune. Flubendasooli lisamist kõnealusesse lisasse tuleks laiendada kõikide kodulinnuliikide suhtes seoses lihaskoe, naha ja rasvkoega, maksa, neerude ning munadega.

| (3) | Lasalotsiid on lisatud määruse (EMÜ) nr 2377/90 I lisasse kodulindude puhul seoses lihaskoe, naha ja rasvkoega, maksa ja neerudega, välja arvatud nende loomade puhul, kellelt saadakse inimtoiduks ette nähtud mune. Analüüsimeetodite kinnitamiseni tuleks lasalotsiid lisada kõnealuse määruse III lisasse kodulindude puhul, kellelt saadakse inimtoiduks ette nähtud mune. Järelikult tuleks praegune säte, millest on välja arvatud loomad, kellelt saadakse inimtoiduks ette nähtud mune, välja jätta määruse (EMÜ) nr 2377/90 I lisa lasalotsiidi käsitlevast kandest. |
| --- | --- |

(3)

Lasalotsiid on lisatud määruse (EMÜ) nr 2377/90 I lisasse kodulindude puhul seoses lihaskoe, naha ja rasvkoega, maksa ja neerudega, välja arvatud nende loomade puhul, kellelt saadakse inimtoiduks ette nähtud mune. Analüüsimeetodite kinnitamiseni tuleks lasalotsiid lisada kõnealuse määruse III lisasse kodulindude puhul, kellelt saadakse inimtoiduks ette nähtud mune. Järelikult tuleks praegune säte, millest on välja arvatud loomad, kellelt saadakse inimtoiduks ette nähtud mune, välja jätta määruse (EMÜ) nr 2377/90 I lisa lasalotsiidi käsitlevast kandest.

| (4) | Seetõttu tuleks määrust (EMÜ) nr 2377/90 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(4)

Seetõttu tuleks määrust (EMÜ) nr 2377/90 vastavalt muuta.

| (5) | Enne käesoleva määruse kohaldamist tuleks kehtestada piisav tähtaeg, et liikmesriigid saaksid seda määrust silmas pidades teha kõik vajalikud kohandused kõnealuste veterinaarravimite müügilubadesse, mis on antud vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. novembri 2001. aasta direktiivile 2001/82/EÜ veterinaarravimeid käsitlevate ühenduse eeskirjade kohta. (2) |
| --- | --- |

(5)

Enne käesoleva määruse kohaldamist tuleks kehtestada piisav tähtaeg, et liikmesriigid saaksid seda määrust silmas pidades teha kõik vajalikud kohandused kõnealuste veterinaarravimite müügilubadesse, mis on antud vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. novembri 2001. aasta direktiivile 2001/82/EÜ veterinaarravimeid käsitlevate ühenduse eeskirjade kohta. (2)

| (6) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas veterinaarravimite alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(6)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas veterinaarravimite alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EMÜ) nr 2377/90 I ja III lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. Käesolevat määrust kohaldatakse alates 11. septembrist 2006.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 12. juuli 2006

Komisjoni nimel

asepresident

Günter VERHEUGEN

---

(1)  EÜT L 224, 18.8.1990, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 205/2006 (ELT L 34, 7.2.2006, lk 21).

1

(2)  EÜT L 311, 28.11.2001, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2004/28/EÜ (ELT L 136, 30.4.2004, lk 58).

2

---

LISA

A.   Määruse (EMÜ) nr 2377/90 I lisasse (nimekiri farmakoloogilistest toimeainetest, mille suhtes kehtivad jääkide piirnormid) lisatakse järgmised ained.

2.   Antiparasiitikumid

2.1.   Endoparasiitide vastased ained

2.1.3.   Bensimidasoolid ja pro-bensimidasoolid

| Farmakoloogilised toimeained | Markerjääk | Loomaliigid | Jääkide piirnormid | Sihtkude |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| “Flubendasool | Flubendasooli ja (2-amino-1H-bensimidasool-5-üül) (4fluorofenüüli) metanooni summa | Kodulinnud, sead | 50 μg/kg | Lihaskude |
| 50 μg/kg | Nahk ja rasvkude |
| 400 μg/kg | Maks |
| 300 μg/kg | Neer |
| Flubendasool | Flubendasool | Kodulinnud | 400 μg/kg | Munad” |

Farmakoloogilised toimeained

Markerjääk

Loomaliigid

Jääkide piirnormid

Sihtkude

“Flubendasool

Flubendasooli ja (2-amino-1H-bensimidasool-5-üül) (4fluorofenüüli) metanooni summa

Kodulinnud, sead

50 μg/kg

Lihaskude

50 μg/kg

Nahk ja rasvkude

400 μg/kg

Maks

300 μg/kg

Neer

Flubendasool

Flubendasool

Kodulinnud

400 μg/kg

Munad”

2.4.   Ainuraksete vastased ained

2.4.4.   Ionofoorid

| Farmakoloogilised toimeained | Markerjääk | Loomaliigid | Jääkide piirnormid | Sihtkude |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| “Lasalotsiid | Lasalotsiid A | Kodulinnud | 20 μg/kg | Lihaskude |
| 100 μg/kg | Nahk ja rasvkude |
| 100 μg/kg | Maks |
| 50 μg/kg | Neer” |

Farmakoloogilised toimeained

Markerjääk

Loomaliigid

Jääkide piirnormid

Sihtkude

“Lasalotsiid

Lasalotsiid A

Kodulinnud

20 μg/kg

Lihaskude

100 μg/kg

Nahk ja rasvkude

100 μg/kg

Maks

50 μg/kg

Neer”

B.   Määruse (EMÜ) nr 2377/90 III lisasse (nimekiri veterinaarravimites kasutatud farmakoloogilistest toimeainetest, mille suhtes kehtivad ajutised jääkide piirnormid) lisatakse järgmine aine.

2.   Antiparasiitikumid

2.4.   Ainuraksete vastased ained

2.4.5.   Ionofoorid

| Farmakoloogilised toimeained | Markerjääk | Loomaliigid | Jääkide piirnormid | Sihtkude |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| “Lasalotsiid | Lasalotsiid A | Kodulinnud | 150 μg/kg | Munad (1) |

Farmakoloogilised toimeained

Markerjääk

Loomaliigid

Jääkide piirnormid

Sihtkude

“Lasalotsiid

Lasalotsiid A

Kodulinnud

150 μg/kg

Munad (1)

---

(1)  Ajutised jääkide piirnormid kaotavad kehtivuse 1. jaanuaril 2008.”

1

---

| 13.7.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 192/6 |
| --- | --- | --- | --- |

13.7.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 192/6

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1056/2006,

12. juuli 2006,

teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 23. juuli 1987. aasta määrust (EMÜ) nr 2658/87 tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõike 1 punkti a,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määrusele (EMÜ) nr 2658/87 lisatud kombineeritud nomenklatuuri ühtse kohaldamise tagamiseks on vaja vastu võtta meetmed, mis käsitlevad käesoleva määruse lisas osutatud kaupade klassifitseerimist. |
| --- | --- |

(1)

Määrusele (EMÜ) nr 2658/87 lisatud kombineeritud nomenklatuuri ühtse kohaldamise tagamiseks on vaja vastu võtta meetmed, mis käsitlevad käesoleva määruse lisas osutatud kaupade klassifitseerimist.

| (2) | Määrusega (EMÜ) nr 2658/87 on kehtestatud kaupade kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglid. Need reeglid kehtivad ka mis tahes muu nomenklatuuri suhtes, mis põhineb kas täielikult või osaliselt kombineeritud nomenklatuuril või mis lisab sellele mis tahes täiendava alajaotise ning mis on kehtestatud ühenduse erisätetega selleks, et kohaldada kaubavahetusega seotud tariifi- või muid meetmeid. |
| --- | --- |

(2)

Määrusega (EMÜ) nr 2658/87 on kehtestatud kaupade kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglid. Need reeglid kehtivad ka mis tahes muu nomenklatuuri suhtes, mis põhineb kas täielikult või osaliselt kombineeritud nomenklatuuril või mis lisab sellele mis tahes täiendava alajaotise ning mis on kehtestatud ühenduse erisätetega selleks, et kohaldada kaubavahetusega seotud tariifi- või muid meetmeid.

| (3) | Vastavalt nimetatud üldreeglitele tuleb käesoleva määruse lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseerida 2. veerus esitatud CN-koodi all lähtuvalt 3. veerus esitatud põhjendustest. |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt nimetatud üldreeglitele tuleb käesoleva määruse lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseerida 2. veerus esitatud CN-koodi all lähtuvalt 3. veerus esitatud põhjendustest.

| (4) | On asjakohane sätestada, et liikmesriikide tolliasutuste väljastatavale siduvale tariifiinfole nomenklatuuri kaupade klassifitseerimise kohta, mis ei ole käesoleva määrusega kooskõlas, võib siduva tariifiinfo valdaja tugineda veel kolme kuu vältel vastavalt nõukogu 12. oktoobri 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 2913/92 (millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik) (2) artikli 12 lõikele 6. |
| --- | --- |

(4)

On asjakohane sätestada, et liikmesriikide tolliasutuste väljastatavale siduvale tariifiinfole nomenklatuuri kaupade klassifitseerimise kohta, mis ei ole käesoleva määrusega kooskõlas, võib siduva tariifiinfo valdaja tugineda veel kolme kuu vältel vastavalt nõukogu 12. oktoobri 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 2913/92 (millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik) (2) artikli 12 lõikele 6.

| (5) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseeritakse kombineeritud nomenklatuuris kõnealuse tabeli 2. veerus esitatud CN-koodi all.

Artikkel 2

Liikmesriikide tolliasutuste väljastatavale siduvale tariifiinfole, mis ei ole käesoleva määrusega kooskõlas, võib vastavalt määruse (EMÜ) nr 2913/92 artikli 12 lõikele 6 tugineda veel kolme kuu jooksul.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 12. juuli 2006

Komisjoni nimel

komisjoni liige

László KOVÁCS

---

(1)  EÜT L 256, 7.9.1987, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 996/2006 (ELT L 179, 1.7.2006, lk 26).

1

(2)  EÜT L 302, 19.10.1992, lk 1. Määrust on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 648/2005 (ELT L 117, 4.5.2005, lk 13).

2

---

LISA

| Kauba kirjeldus | Klassifikatsioon
  (CN-kood) | Põhjendus |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| 1. | Kantav patarei-/akutoitega digitaalne heli- ja videosalvestus- ning taasesitusseade järgmiste ühes korpuses paiknevate põhikomponentidega:






  — | kõvaketas mälumahuga 30 GB, |

Kauba kirjeldus

Klassifikatsioon

(CN-kood)

Põhjendus

(1)

(2)

(3)

1.

Kantav patarei-/akutoitega digitaalne heli- ja videosalvestus- ning taasesitusseade järgmiste ühes korpuses paiknevate põhikomponentidega:

—

kõvaketas mälumahuga 30 GB,

| — | värvikuvar ekraani diagonaaliga 6,35 cm (2,5 tolli), |
| --- | --- |

—

värvikuvar ekraani diagonaaliga 6,35 cm (2,5 tolli),

| — | mikrofon ja |
| --- | --- |

—

mikrofon ja

| — | raadiovastuvõtja. |
| --- | --- |

—

raadiovastuvõtja.

Seade toetab järgmisi formaate: MPEG1, MPEG2, MPEG4, DivX, XviD, WMV, MJPEG, MP3 ja WMA.

Selle võib USB-pordi kaudu ühendada automaatse andmetöötlusseadmega meediafailide alla või üles laadimiseks. Samuti saab selle audio-videoliidese (A/V) kaudu eri seadmetega ühendada.

Seade võib salvestada kuni 15 000 muusikapala või 120 tundi digitaalset videopilti või kuni 25 000 fotot. Sellega saab ka häält salvestada.

8521 90 00

Klassifikatsioon määratakse kindlaks kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglitega 1 ja 6, XVI jaotise märkusega 3 ning CN-koodide 8521 ja 8521 90 00 sõnastusega.

Kuna seadmel on erifunktsioon, ei või seda klassifitseerida salvestusplokina rubriiki 8471 (grupi 84 märkused 5B ja 5E).

Seadme kasutusvõimalusi silmas pidades on selle põhifunktsiooniks videosignaali salvestamine ja taasesitamine, nagu on ette nähtud rubriigis 8521. Seetõttu ei või seda klassifitseerida rubriiki 8520 või 8527.

Toode ei ole televisiooni vastuvõtuseade ega ka videomonitor ning seetõttu ei või seda klassifitseerida rubriiki 8528.

Kuna seadmel on mujal 85. grupis (rubriigis 8521) täpselt määratletud erifunktsioon, siis ei või seda klassifitseerida rubriiki 8543.

| 2. | Toode, milles on






  — | vahetatava südamikuga pastapliiats ja |
| --- | --- | --- |

2.

Toode, milles on

—

vahetatava südamikuga pastapliiats ja

| — | välkmälu mahuga 128 MB ning USB-liides, mida saab automaatse andmetöötlusseadme USB-pordiga ühendada. |
| --- | --- |

—

välkmälu mahuga 128 MB ning USB-liides, mida saab automaatse andmetöötlusseadme USB-pordiga ühendada.

Komponente saab kasutada eraldi.

8523 90 90

Klassifikatsioon määratakse kindlaks kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglitega 1, 3b ja 6 ning CN-koodide 8523, 8523 90 ja 8523 90 90 sõnastusega.

Kaup on liittoode, mis koosneb pastapliiatsist ja USB-välkmälust. Komponentide väärtust arvestades on toode mõeldud peamiselt andmete säilitamiseks (rubriik 8523).

USB-välkmälu ülesanne on sama mis elekterkustutusega välkpüsimälukaardil, s.o digitaalandmete ajutine säilitamine (sh MP3-failid). USB-liidese olemasolu ei muuda seda funktsiooni. USB-välkmälu ei ole seega automaatne andmetöötlusseade ega selle plokk. Nii ei või seda klassifitseerida rubriiki 8471 (grupi 84 märkus 5E).

| 3. | Toode, milles on






  — | üksnes mehhaanilise näidikuga käekell ja |
| --- | --- | --- |

3.

Toode, milles on

—

üksnes mehhaanilise näidikuga käekell ja

| — | välkmälu mahuga 128 MB ning USB-liides, mida saab automaatse andmetöötlusseadme USB-pordiga ühendada. |
| --- | --- |

—

välkmälu mahuga 128 MB ning USB-liides, mida saab automaatse andmetöötlusseadme USB-pordiga ühendada.

Komponente saab kasutada eraldi.

8523 90 90

Klassifikatsioon määratakse kindlaks kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglitega 1, 3b ja 6 ning CN-koodide 8523, 8523 90 ja 8523 90 90 sõnastusega.

Kaup on liittoode, mis koosneb käekellast ja USB-välkmälust. Komponentide väärtust arvestades on toode mõeldud peamiselt andmete säilitamiseks (rubriik 8523).

USB-välkmälu ülesanne on sama mis elekterkustutusega välkpüsimälukaardil, s.o digitaalandmete ajutine säilitamine (sh MP3-failid). USB-liidese olemasolu ei muuda seda funktsiooni. USB-välkmälu ei ole seega automaatne andmetöötlusseade ega selle plokk. Nii ei või seda klassifitseerida rubriiki 8471 (grupi 84 märkus 5E).

| 4. | Kaht serva pidi omavahel kokku ühendatud kaheksa väikest plastkuubikut 48 tahuga.
  Kuubikute asendit muutes on võimalik moodustada õigete piltidega geomeetrilisi kujundeid. |
| --- | --- |

4.

Kaht serva pidi omavahel kokku ühendatud kaheksa väikest plastkuubikut 48 tahuga.

Kuubikute asendit muutes on võimalik moodustada õigete piltidega geomeetrilisi kujundeid.

9503 60 90

Klassifikatsioon määratakse kindlaks kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglitega 1 ja 6 ning CN-koodide 9503, 9503 60 ja 9503 60 90 sõnastusega.

Kuna kuubikute asendit tuleb õigete piltide saamiseks muuta, võib toodet käsitada mosaiikpildina.

---

| 13.7.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 192/9 |
| --- | --- | --- | --- |

13.7.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 192/9

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1057/2006,

12. juuli 2006,

millega kuulutatakse välja pakkumismenetlus kolmandatest riikidest Portugali imporditava maisi tollimaksu vähendamiseks

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 29. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1784/2003 teraviljaturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 12 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Mitmepoolsete läbirääkimiste Uruguay voorus (2) ühenduse võetud rahvusvaheliste kohustuste kohaselt on vajalik välja töötada teatava maisikoguse Portugali importimise tingimused. |
| --- | --- |

(1)

Mitmepoolsete läbirääkimiste Uruguay voorus (2) ühenduse võetud rahvusvaheliste kohustuste kohaselt on vajalik välja töötada teatava maisikoguse Portugali importimise tingimused.

| (2) | Komisjoni 26. juuli 1995. aasta määruses (EÜ) nr 1839/95, millega kehtestatakse tariifikvootide üksikasjalikud rakenduseeskirjad Hispaaniasse imporditava maisi ja sorgo ning Portugali imporditava maisi kohta, (3) sätestatakse pakkumismenetluse rakendamiseks vajalikud üksikasjalikud erieeskirjad. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni 26. juuli 1995. aasta määruses (EÜ) nr 1839/95, millega kehtestatakse tariifikvootide üksikasjalikud rakenduseeskirjad Hispaaniasse imporditava maisi ja sorgo ning Portugali imporditava maisi kohta, (3) sätestatakse pakkumismenetluse rakendamiseks vajalikud üksikasjalikud erieeskirjad.

| (3) | Praegusi Portugali turuvajadusi silmas pidades tuleks välja kuulutada pakkumismenetlus maisi imporditollimaksu vähendamiseks. |
| --- | --- |

(3)

Praegusi Portugali turuvajadusi silmas pidades tuleks välja kuulutada pakkumismenetlus maisi imporditollimaksu vähendamiseks.

| (4) | Teraviljaturu korralduskomitee ei ole eesistuja määratud tähtaja jooksul oma arvamust esitanud, |
| --- | --- |

(4)

Teraviljaturu korralduskomitee ei ole eesistuja määratud tähtaja jooksul oma arvamust esitanud,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Käesolevaga kuulutatakse välja pakkumismenetlus määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikli 10 lõikes 2 osutatud imporditollimaksu vähendamiseks Portugali imporditava maisi puhul.

2.   Määrust (EÜ) nr 1839/95 kohaldatakse, kui käesolevas määruses ei ole sätestatud teisiti.

Artikkel 2

Pakkumisi võib esitada 31. augustini 2006. Selle aja jooksul viiakse läbi iganädalasi pakkumismenetlusi, mille kogused ja tähtpäevad on märgitud pakkumiskutses.

Artikkel 3

Kõnealuste pakkumismenetluste põhjal välja antavad impordilitsentsid kehtivad 50 päeva alates nende väljaandmise kuupäevast määruse (EÜ) nr 1839/95 artikli 10 lõikes 4 määratletud tähenduses.

Artikkel 4

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 12. juuli 2006

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  ELT L 270, 21.10.2003, lk 78. Määrust on muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1154/2005 (ELT L 187, 19.7.2005, lk 11).

1

(2)  EÜT L 336, 23.12.1994, lk 22.

2

(3)  EÜT L 177, 28.7.1995, lk 4. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1558/2005 (ELT L 249, 24.9.2005, lk 6).

3

---

| 13.7.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 192/10 |
| --- | --- | --- | --- |

13.7.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 192/10

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1058/2006,

12. juuli 2006,

millega kuulutatakse välja pakkumismenetlus kolmandatest riikidest Hispaaniasse imporditava maisi tollimaksu vähendamiseks

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 29. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1784/2003 teraviljaturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 12 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Mitmepoolsete läbirääkimiste Uruguay voorus (2) ühenduse võetud rahvusvaheliste kohustuste kohaselt on vajalik välja töötada teatava maisikoguse Hispaaniasse importimise tingimused. |
| --- | --- |

(1)

Mitmepoolsete läbirääkimiste Uruguay voorus (2) ühenduse võetud rahvusvaheliste kohustuste kohaselt on vajalik välja töötada teatava maisikoguse Hispaaniasse importimise tingimused.

| (2) | Komisjoni 26. juuli 1995. aasta määruses (EÜ) nr 1839/95 (millega kehtestatakse tariifikvootide üksikasjalikud rakenduseeskirjad Hispaaniasse imporditava maisi ja sorgo ning Portugali imporditava maisi kohta) (3) sätestatakse pakkumismenetluse rakendamiseks vajalikud üksikasjalikud erieeskirjad. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni 26. juuli 1995. aasta määruses (EÜ) nr 1839/95 (millega kehtestatakse tariifikvootide üksikasjalikud rakenduseeskirjad Hispaaniasse imporditava maisi ja sorgo ning Portugali imporditava maisi kohta) (3) sätestatakse pakkumismenetluse rakendamiseks vajalikud üksikasjalikud erieeskirjad.

| (3) | Praegusi Hispaania turuvajadusi silmas pidades tuleks välja kuulutada pakkumismenetlus maisi imporditollimaksu vähendamiseks. |
| --- | --- |

(3)

Praegusi Hispaania turuvajadusi silmas pidades tuleks välja kuulutada pakkumismenetlus maisi imporditollimaksu vähendamiseks.

| (4) | Käesolevas määruses ettenähtud meetmed on kooskõlas teraviljaturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(4)

Käesolevas määruses ettenähtud meetmed on kooskõlas teraviljaturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Käesolevaga kuulutatakse välja pakkumismenetlus määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikli 10 lõikes 2 osutatud imporditollimaksu vähendamiseks Hispaaniasse imporditava maisi puhul.

2.   Määrust (EÜ) nr 1839/95 kohaldatakse, kui käesolevas määruses ei ole sätestatud teisiti.

Artikkel 2

Pakkumisi võib esitada kuni 31. augustini 2006. Selle aja jooksul viiakse läbi iganädalasi pakkumismenetlusi, mille kogused ja tähtpäevad on märgitud pakkumiskutses.

Artikkel 3

Kõnealuste pakkumismenetluste põhjal välja antavad impordilitsentsid kehtivad 50 päeva alates nende väljaandmise kuupäevast määruse (EÜ) nr 1839/95 artikli 10 lõikes 4 määratletud tähenduses.

Artikkel 4

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 12. juuli 2006

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  ELT L 270, 21.10.2003, lk 78. Määrust on muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1154/2005 (ELT L 187, 19.7.2005, lk 11).

1

(2)  EÜT L 336, 23.12.1994, lk 22.

2

(3)  EÜT L 177, 28.7.1995, lk 4. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1558/2005 (ELT L 249, 24.9.2005, lk 6).

3

---

| 13.7.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 192/11 |
| --- | --- | --- | --- |

13.7.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 192/11

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1059/2006,

12. juuli 2006,

millega kuulutatakse välja pakkumismenetlus kolmandatest riikidest Hispaaniasse imporditava sorgo tollimaksu vähendamiseks

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 29. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1784/2003 teraviljaturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 12 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Mitmepoolsete läbirääkimiste Uruguay voorus (2) ühenduse võetud rahvusvaheliste kohustuste kohaselt tuleb ühendusel importida Hispaaniasse teatav kogus sorgot. |
| --- | --- |

(1)

Mitmepoolsete läbirääkimiste Uruguay voorus (2) ühenduse võetud rahvusvaheliste kohustuste kohaselt tuleb ühendusel importida Hispaaniasse teatav kogus sorgot.

| (2) | Komisjoni 26. juuli 1995. aasta määrusega (EÜ) nr 1839/95, millega kehtestatakse tariifikvootide rakenduseeskirjad vastavalt Hispaaniasse imporditava maisi ja sorgo ning Portugali imporditava maisi kohta, (3) sätestati vajalikud üksikasjalikud rakenduseeskirjad nende pakkumismenetluste teostamiseks. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni 26. juuli 1995. aasta määrusega (EÜ) nr 1839/95, millega kehtestatakse tariifikvootide rakenduseeskirjad vastavalt Hispaaniasse imporditava maisi ja sorgo ning Portugali imporditava maisi kohta, (3) sätestati vajalikud üksikasjalikud rakenduseeskirjad nende pakkumismenetluste teostamiseks.

| (3) | Arvestades Hispaania turu praegusi vajadusi, on kohane avada pakkumismenetlus seoses imporditava sorgo tollimaksu vähendamisega. |
| --- | --- |

(3)

Arvestades Hispaania turu praegusi vajadusi, on kohane avada pakkumismenetlus seoses imporditava sorgo tollimaksu vähendamisega.

| (4) | Nõukogu 10. detsembri 2002. aasta määrusega (EÜ) nr 2286/2002 Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikidest (AKV riikidest) pärit põllumajandussaaduste töötlemisel saadud põllumajandustoodete ja kaupade suhtes kohaldatava korra kohta, (4) nähakse ette sorgole rakendatava imporditollimaksu 60 % vähendamise 100 000 tonni suuruse kvoodi piires ühe kalendriaasta jooksul ja 50 % vähendamise väljaspool seda kvooti. Selle soodustuse ühitamine imporditollimaksu vähendamisega võib põhjustada häireid Hispaania teraviljaturul. Seega oleks kohane kumulatsiooni välistada. |
| --- | --- |

(4)

Nõukogu 10. detsembri 2002. aasta määrusega (EÜ) nr 2286/2002 Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikidest (AKV riikidest) pärit põllumajandussaaduste töötlemisel saadud põllumajandustoodete ja kaupade suhtes kohaldatava korra kohta, (4) nähakse ette sorgole rakendatava imporditollimaksu 60 % vähendamise 100 000 tonni suuruse kvoodi piires ühe kalendriaasta jooksul ja 50 % vähendamise väljaspool seda kvooti. Selle soodustuse ühitamine imporditollimaksu vähendamisega võib põhjustada häireid Hispaania teraviljaturul. Seega oleks kohane kumulatsiooni välistada.

| (5) | Käesolevas määruses ettenähtud meetmed on kooskõlas teravilja korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesolevas määruses ettenähtud meetmed on kooskõlas teravilja korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Kuulutatakse välja pakkumismenetlus määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikli 10 lõikes 2 osutatud imporditollimaksu vähendamiseks Hispaaniasse imporditava sorgo puhul.

2.   Kohaldatakse määrust (EÜ) nr 1839/95 sätteid.

3.   Pakkumismenetluse raames ei kohaldata sorgo imporditollimaksu vähendamist, mis on ette nähtud määruse (EÜ) nr 2886/2002 II lisas.

Artikkel 2

Pakkumisi võib esitada kuni 21. detsembrini 2006. Selle aja jooksul teostatakse iganädalasi pakkumismenetlusi, mille kogused ja pakkumiste esitamise kuupäevad on märgitud pakkumiskutse teadaandes.

Artikkel 3

Kõnealuse pakkumismenetluse raames väljastatud impordilitsentsid kehtivad määruse (EÜ) nr 1839/95 artikli 10 lõike 4 tähenduses viiskümmend päeva alates nende väljastamise kuupäevast.

Artikkel 4

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 12. juuli 2006

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  ELT L 270, 21.10.2003, lk 78. Määrust on muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1154/2005 (ELT L 187, 19.7.2005, lk 11).

1

(2)  EÜT L 336, 23.12.1994, lk 22.

2

(3)  EÜT L 177, 28.7.1995, lk 4. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1558/2005 (ELT L 249, 24.9.2005, lk 6).

3

(4)  EÜT L 348, 21.12.2002, lk 5.

4

---

| 13.7.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 192/12 |
| --- | --- | --- | --- |

13.7.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 192/12

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1060/2006,

12. juuli 2006,

millega muudetakse teraviljatoetuse korrigeerivat summat

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 29. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1784/2003 teraviljaturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 13 lõiget 8,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Teraviljatoetust korrigeeriv summa kinnitati komisjoni määrusega (EÜ) nr 992/2006. (2) |
| --- | --- |

(1)

Teraviljatoetust korrigeeriv summa kinnitati komisjoni määrusega (EÜ) nr 992/2006. (2)

| (2) | Praeguste CIF-hindade ja tähtajaliste CIF-tarnehindade alusel ning arvestades turu prognoositavaid arenguid, tuleb muuta hetkel kehtivat teraviljatoetuse korrigeerivat summat. |
| --- | --- |

(2)

Praeguste CIF-hindade ja tähtajaliste CIF-tarnehindade alusel ning arvestades turu prognoositavaid arenguid, tuleb muuta hetkel kehtivat teraviljatoetuse korrigeerivat summat.

| (3) | Korrigeeriv summa tuleb kinnitada samas korras kui toetus. Korrigeerivat summat võib vahepeal muuta, |
| --- | --- |

(3)

Korrigeeriv summa tuleb kinnitada samas korras kui toetus. Korrigeerivat summat võib vahepeal muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikli 1 lõike 1 punktides a, b ja c osutatud toodete, välja arvatud linnaste, eksporditoetuste suhtes kohaldatavat korrigeerivat summat muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 13. juulil 2006.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 12. juuli 2006

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 270, 21.10.2003, lk 78. Määrust on muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1154/2005 (ELT L 187, 19.7.2005, lk 11).

1

(2)  ELT L 179, 1.7.2006, lk 18.

2

---

LISA

Komisjoni 12. juuli 2006. aasta määrusele, millega kehtestatakse teraviljatoetuse korrigeeriv summa

| (EUR/t) |
| --- |
| Tootekood | Sihtkoht | Käesolev
  7 | 1. ajavahemik
  8 | 2. ajavahemik
  9 | 3. ajavahemik
  10 | 4. ajavahemik
  11 | 5. ajavahemik
  12 | 6. ajavahemik
  1 |
| 1001 10 00 9200 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1001 10 00 9400 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1001 90 91 9000 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1001 90 99 9000 | C01 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1002 00 00 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1003 00 10 9000 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1003 00 90 9000 | C02 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1004 00 00 9200 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1004 00 00 9400 | C03 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1005 10 90 9000 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1005 90 00 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1007 00 90 9000 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1008 20 00 9000 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1101 00 11 9000 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1101 00 15 9100 | C01 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1101 00 15 9130 | C01 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1101 00 15 9150 | C01 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1101 00 15 9170 | C01 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1101 00 15 9180 | C01 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1101 00 15 9190 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1101 00 90 9000 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1102 10 00 9500 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1102 10 00 9700 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1102 10 00 9900 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1103 11 10 9200 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1103 11 10 9400 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1103 11 10 9900 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1103 11 90 9200 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1103 11 90 9800 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| NB: Nii tootekoodid kui A-rea sihtkohakoodid on kindlaks määratud komisjoni muudetud määrusega (EMÜ) nr 3846/87 (EÜT L 366, 24.12.1987, lk 1).
  Numbrilised sihtkohakoodid on kindlaks määratud määruses (EÜ) nr 2081/2003 (ELT L 313, 28.11.2003, lk 11).







  C01 | : | Kõik kolmandad riigid, v.a Albaania, Bulgaaria, Rumeenia, Horvaatia, Bosnia-Hertsegoviina, Montenegro, Serbia, endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik, Lichtenstein ja Šveits. |
| C02 | : | Alžeeria, Saudi Araabia, Bahrein, Egiptus, Araabia Ühendemiraadid, Iraan, Iraak, Iisrael, Jordaania, Kuveit, Liibanon, Liibüa, Maroko, Mauritaania, Omaan, Katar, Süüria, Tuneesia, Jeemen. |
| C03 | : | Kõik kolmandad riigid, v.a Bulgaaria, Norra, Rumeenia, Šveits ja Lichtenstein. |

(EUR/t)

Tootekood

Sihtkoht

Käesolev

7

1. ajavahemik

8

2. ajavahemik

9

3. ajavahemik

10

4. ajavahemik

11

5. ajavahemik

12

6. ajavahemik

1

1001 10 00 9200

—

—

—

—

—

—

—

—

1001 10 00 9400

A00

0

0

0

0

0

—

—

1001 90 91 9000

—

—

—

—

—

—

—

—

1001 90 99 9000

C01

0

0

0

0

0

—

—

1002 00 00 9000

A00

0

0

0

0

0

—

—

1003 00 10 9000

—

—

—

—

—

—

—

—

1003 00 90 9000

C02

0

0

0

0

0

—

—

1004 00 00 9200

—

—

—

—

—

—

—

—

1004 00 00 9400

C03

0

0

0

0

0

—

—

1005 10 90 9000

—

—

—

—

—

—

—

—

1005 90 00 9000

A00

0

0

0

0

0

—

—

1007 00 90 9000

—

—

—

—

—

—

—

—

1008 20 00 9000

—

—

—

—

—

—

—

—

1101 00 11 9000

—

—

—

—

—

—

—

—

1101 00 15 9100

C01

0

0

0

0

0

—

—

1101 00 15 9130

C01

0

0

0

0

0

—

—

1101 00 15 9150

C01

0

0

0

0

0

—

—

1101 00 15 9170

C01

0

0

0

0

0

—

—

1101 00 15 9180

C01

0

0

0

0

0

—

—

1101 00 15 9190

—

—

—

—

—

—

—

—

1101 00 90 9000

—

—

—

—

—

—

—

—

1102 10 00 9500

A00

0

0

0

0

0

—

—

1102 10 00 9700

A00

0

0

0

0

0

—

—

1102 10 00 9900

—

—

—

—

—

—

—

—

1103 11 10 9200

A00

0

0

0

0

0

—

—

1103 11 10 9400

A00

0

0

0

0

0

—

—

1103 11 10 9900

—

—

—

—

—

—

—

—

1103 11 90 9200

A00

0

0

0

0

0

—

—

1103 11 90 9800

—

—

—

—

—

—

—

—

NB: Nii tootekoodid kui A-rea sihtkohakoodid on kindlaks määratud komisjoni muudetud määrusega (EMÜ) nr 3846/87 (EÜT L 366, 24.12.1987, lk 1).

Numbrilised sihtkohakoodid on kindlaks määratud määruses (EÜ) nr 2081/2003 (ELT L 313, 28.11.2003, lk 11).

C01

:

Kõik kolmandad riigid, v.a Albaania, Bulgaaria, Rumeenia, Horvaatia, Bosnia-Hertsegoviina, Montenegro, Serbia, endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik, Lichtenstein ja Šveits.

C02

:

Alžeeria, Saudi Araabia, Bahrein, Egiptus, Araabia Ühendemiraadid, Iraan, Iraak, Iisrael, Jordaania, Kuveit, Liibanon, Liibüa, Maroko, Mauritaania, Omaan, Katar, Süüria, Tuneesia, Jeemen.

C03

:

Kõik kolmandad riigid, v.a Bulgaaria, Norra, Rumeenia, Šveits ja Lichtenstein.

---

| 13.7.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 192/14 |
| --- | --- | --- | --- |

13.7.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 192/14

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1061/2006,

12. juuli 2006,

millega määratakse kindlaks määrusega (EÜ) nr 958/2003 ette nähtud maisi tariifikvootidele kohaldatav ühtne jaotuskoefitsient

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 29. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1784/2003 teraviljaturu ühise korralduse kohta, (1)

võttes arvesse komisjoni 3. juuni 2003. aasta määrust (EÜ) nr 958/2003, milles sätestatakse nõukogu otsuse 2003/286/EÜ üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses teatavatele Bulgaaria Vabariigist pärit teraviljatoodetele ühenduse tariifikvootide kujul antavate soodustustega ning muudetakse määrust (EÜ) nr 2809/2000, (2) eriti artikli 2 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määrusega (EÜ) nr 958/2003 avati 2006/2007. turustusaastaks aastane tariifikvoot 104 000 tonnile maisile (kvoodi järjekorranumber 09.4677). |
| --- | --- |

(1)

Määrusega (EÜ) nr 958/2003 avati 2006/2007. turustusaastaks aastane tariifikvoot 104 000 tonnile maisile (kvoodi järjekorranumber 09.4677).

| (2) | Määruse (EÜ) nr 958/2003 artikli 2 lõike 1 alusel esmaspäevast, 10. juulist 2006 taotletud kogused ületavad saadaolevaid koguseid. Seega tuleks kindlaks määrata, kui palju litsentse võib välja anda, määrates taotletud kogustele jaotuskoefitsiendi, |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EÜ) nr 958/2003 artikli 2 lõike 1 alusel esmaspäevast, 10. juulist 2006 taotletud kogused ületavad saadaolevaid koguseid. Seega tuleks kindlaks määrata, kui palju litsentse võib välja anda, määrates taotletud kogustele jaotuskoefitsiendi,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Iga litsentsitaotlus Bulgaaria Vabariigi kvoodiga hõlmatud maisi importimiseks, mis on esitatud komisjonile esmaspäevast, 10. juulist 2006 vastavalt määruse (EÜ) nr 958/2003 artikli 2 lõigetele 1 ja 2, rahuldatakse 1,612903 % piires taotletud kogusest.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 13. juulil 2006.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 12. juuli 2006

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 270, 21.10.2003, lk 78. Määrust on muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1154/2005 (ELT L 187, 19.7.2005, lk 11).

1

(2)  ELT L 136, 4.6.2003, lk 3. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1023/2006 (ELT L 184, 6.7.2006, lk 5).

2

---

| 13.7.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 192/15 |
| --- | --- | --- | --- |

13.7.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 192/15

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1062/2006,

12. juuli 2006,

millega määratakse kindlaks määrusega (EÜ) nr 958/2003 ette nähtud nisu tariifikvootidele kohaldatav ühtne jaotuskoefitsient

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 29. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1784/2003 teraviljaturu ühise korralduse kohta, (1)

võttes arvesse komisjoni 3. juuni 2003. aasta määrust (EÜ) nr 958/2003, milles sätestatakse nõukogu otsuse 2003/286/EÜ üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses teatavatele Bulgaaria Vabariigist pärit teraviljatoodetele ühenduse tariifikvootide kujul antavate soodustustega ning muudetakse määrust (EÜ) nr 2809/2000, (2) eriti artikli 2 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määrusega (EÜ) nr 958/2003 avati 2006/2007. turustusaastaks aastane tariifikvoot 384 000 tonnile nisule (kvoodi järjekorranumber 09.4676). |
| --- | --- |

(1)

Määrusega (EÜ) nr 958/2003 avati 2006/2007. turustusaastaks aastane tariifikvoot 384 000 tonnile nisule (kvoodi järjekorranumber 09.4676).

| (2) | Määruse (EÜ) nr 958/2003 artikli 2 lõike 1 alusel esmaspäevast, 10. juulist 2006 taotletud kogused ületavad saadaolevaid koguseid. Seega tuleks kindlaks määrata, kui palju litsentse võib välja anda, määrates taotletud kogustele jaotuskoefitsiendi, |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EÜ) nr 958/2003 artikli 2 lõike 1 alusel esmaspäevast, 10. juulist 2006 taotletud kogused ületavad saadaolevaid koguseid. Seega tuleks kindlaks määrata, kui palju litsentse võib välja anda, määrates taotletud kogustele jaotuskoefitsiendi,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Iga litsentsitaotlus Bulgaaria Vabariigi kvoodiga hõlmatud nisu importimiseks, mis on esitatud komisjonile esmaspäevast, 10. juulist 2006 vastavalt määruse (EÜ) nr 958/2003 artikli 5 lõigetele 1 ja 2 komisjonile edastatud, rahuldatakse 12,610837 % piires taotletud kogusest.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 13. juulil 2006.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 12. juuli 2006

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 270, 21.10.2003, lk 78. Määrust on muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1154/2005 (ELT L 187, 19.7.2005, lk 11).

1

(2)  ELT L 136, 4.6.2003, lk 3. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1023/2006 (ELT L 184, 6.7.2006, lk 5).

2

---

| 13.7.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 192/16 |
| --- | --- | --- | --- |

13.7.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 192/16

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1063/2006,

12. juuli 2006,

kõrgekvaliteedilise värske, jahutatud või külmutatud veiseliha impordisertifikaatide väljaandmise kohta

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 17. mai 1999. aasta määrust (EÜ) nr 1254/1999 veise- ja vasikalihaturu ühise korralduse kohta, (1)

võttes arvesse komisjoni 27. mai 1997. aasta määrust (EÜ) nr 936/97, millega avatakse värske, jahutatud ja külmutatud kõrgekvaliteedilise veiseliha ning külmutatud pühvliliha tariifikvoodid ja sätestatakse nende haldamine, (2)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 936/97 artiklitega 4 ja 5 nähakse ette impordisertifikaatide taotlemise ja väljaandmise tingimused liha puhul, millele on osutatud artikli 2 punktis f. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 936/97 artiklitega 4 ja 5 nähakse ette impordisertifikaatide taotlemise ja väljaandmise tingimused liha puhul, millele on osutatud artikli 2 punktis f.

| (2) | Määruse (EÜ) nr 936/97 artikli 2 punktis f määratakse ajavahemikul 1. juulist 2006 kuni 30. juunini 2007 kõrgekvaliteedilise värske, jahutatud või külmutatud, veiseliha, mis vastab eetoodud määruse nõuetele, lubatavaks eritingimustel imporditavaks koguseks 11 500 tonni. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EÜ) nr 936/97 artikli 2 punktis f määratakse ajavahemikul 1. juulist 2006 kuni 30. juunini 2007 kõrgekvaliteedilise värske, jahutatud või külmutatud, veiseliha, mis vastab eetoodud määruse nõuetele, lubatavaks eritingimustel imporditavaks koguseks 11 500 tonni.

| (3) | Tuleks meenutada, et käesoleva määrusega ettenähtud sertifikaate võib kogu nende kehtivusaja jooksul kasutada vaid siis, kui peetakse kinni kehtivatest veterinaarsätetest, |
| --- | --- |

(3)

Tuleks meenutada, et käesoleva määrusega ettenähtud sertifikaate võib kogu nende kehtivusaja jooksul kasutada vaid siis, kui peetakse kinni kehtivatest veterinaarsätetest,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Iga impordisertifikaadi taotlus, mis on esitatud 1.–5. juulil 2006 kõrgekvaliteedilise värske, jahutatud või külmutatud veiseliha kohta, millele on osutatud määruse (EÜ) nr 936/97 artikli 2 punktis f, rahuldatakse täies ulatuses.

2.   Impordisertifikaadi taotlusi saab esitada vastavalt määruse (EÜ) nr 936/97 artiklile 5 2006. aasta augusti esimese viie päeva jooksul koguse 1 701,414 tonni ulatuses.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 13. juulil 2006.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 12. juuli 2006

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  EÜT L 160, 26.6.1999, lk 21. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1913/2005 (ELT L 307, 25.11.2005, lk 2).

1

(2)  EÜT L 137, 28.5.1997, lk 10. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 408/2006 (ELT L 71, 10.3.2006, lk 3).

2

---

| 13.7.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 192/17 |
| --- | --- | --- | --- |

13.7.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 192/17

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1064/2006,

12. juuli 2006,

millega määratakse kindlaks, kui suures ulatuses saab rahuldada impordiõiguste taotlusi, mis on esitatud määruse (EÜ) nr 1081/1999 alusel teatavat alpi tõugu ja mägitõugu pullide, lehmade ja mullikate impordiks

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 17. mai 1999. aasta määrust (EÜ) nr 1254/1999 veise- ja vasikalihaturu ühise korralduse kohta, (1)

võttes arvesse komisjoni 26. mai 1999. aasta määrust (EÜ) nr 1081/1999, millega avatakse muuks kui tapmiseks ettenähtud ja teatavat alpi tõugu ja mägitõugu pullide, lehmade ja mullikate impordi tariifikvoodid ja sätestatakse nende haldamine ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1012/98 ja muudetakse määrust (EÜ) nr 1143/98, (2) eriti selle artiklit 5,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 1081/1999 artikli 2 lõige 2 näeb ette, et tavapärastele importijatele reserveeritud kogused kahe tariifikvoodi ulatuses määratakse võrdeliselt impordiga, mis teostati ajavahemikul 1. juulist 2003 kuni 30. juunini 2006. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 1081/1999 artikli 2 lõige 2 näeb ette, et tavapärastele importijatele reserveeritud kogused kahe tariifikvoodi ulatuses määratakse võrdeliselt impordiga, mis teostati ajavahemikul 1. juulist 2003 kuni 30. juunini 2006.

| (2) | Kõnealuse määruse artikli 2 lõikes 3 osutatud ettevõtjate puhul määratakse kogused võrdeliselt taotletud kogustega. Kuna taotletud kogused ületavad saadaolevaid koguseid, vastavalt määruse (EÜ) nr 1081/1999 artikli 2 lõike 1 punktile b, seerianumbri 09.0003 all, tuleb kinnitada ühtne vähendamise protsendimäär, |
| --- | --- |

(2)

Kõnealuse määruse artikli 2 lõikes 3 osutatud ettevõtjate puhul määratakse kogused võrdeliselt taotletud kogustega. Kuna taotletud kogused ületavad saadaolevaid koguseid, vastavalt määruse (EÜ) nr 1081/1999 artikli 2 lõike 1 punktile b, seerianumbri 09.0003 all, tuleb kinnitada ühtne vähendamise protsendimäär,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Iga impordiõiguste taotlus, mis on esitatud vastavalt määruse (EÜ) nr 1081/1999 sätetele järjekorranumbri 09.0001 kohta, rahuldatakse järgmiste koguste ulatuses:

| a) | 100 % imporditud kogustest määruse (EÜ) nr 1081/1999 artikli 2 lõike 1 punkti a tähenduses; |
| --- | --- |

a)

100 % imporditud kogustest määruse (EÜ) nr 1081/1999 artikli 2 lõike 1 punkti a tähenduses;

| b) | 12,352941 % taotletud kogustest määruse (EÜ) nr 1081/1999 artikli 2 lõike 1 punkti b tähenduses. |
| --- | --- |

b)

12,352941 % taotletud kogustest määruse (EÜ) nr 1081/1999 artikli 2 lõike 1 punkti b tähenduses.

2.   Iga impordiõiguste taotlus, mis on esitatud vastavalt määruse (EÜ) nr 1081/1999 sätetele järjekorranumbri 09.0003 kohta, rahuldatakse järgmiste koguste ulatuses:

| a) | 100 % imporditud kogustest määruse (EÜ) nr 1081/1999 artikli 2 lõike 1 punkti a tähenduses; |
| --- | --- |

a)

100 % imporditud kogustest määruse (EÜ) nr 1081/1999 artikli 2 lõike 1 punkti a tähenduses;

| b) | 4,906976 % taotletud kogustest määruse (EÜ) nr 1081/1999 artikli 2 lõike 1 punkti b tähenduses. |
| --- | --- |

b)

4,906976 % taotletud kogustest määruse (EÜ) nr 1081/1999 artikli 2 lõike 1 punkti b tähenduses.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 13. juulil 2006.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 12. juuli 2006

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  EÜT L 160, 26.6.1999, lk 21. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1782/2003 (ELT L 270, 21.10.2003, lk 1).

1

(2)  EÜT L 131, 27.5.1999, lk 15. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1096/2001 (EÜT L 150, 6.6.2001, lk 33).

2

---

| 13.7.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 192/18 |
| --- | --- | --- | --- |

13.7.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 192/18

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1065/2006,

12. juuli 2006,

millega kehtestatakse jaotuskoefitsient impordilitsentside väljaandmise kohta suhkrusektori toodete jaoks tariifikvootide ja sooduslepingute alusel

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. veebruari 2006. aasta määrust (EÜ) nr 318/2006 suhkrusektori turgude ühise korralduse kohta, (1)

võttes arvesse komisjoni 28. juuni 2006. aasta määrust (EÜ) nr 950/2006, milles sätestatakse üksikasjalikud rakenduseeskirjad suhkrutoodete impordi ja rafineerimise jaoks teatavate tariifikvootide ja sooduslepingute alusel turustusaastatel 2006/2007, 2007/2008 ja 2008/2009, (2) eriti selle artikli 5 lõiget 3,

võttes arvesse nõukogu 21. novembri 2005. aasta otsust 2005/914/EÜ protokolli sõlmimise kohta, millega muudetakse stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingut ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi vahel endisest Jugoslaavia Makedoonia Vabariigist pärit suhkru ja suhkrutoodete ühendusse importimise tariifikvoodi osas, (3)

võttes arvesse komisjoni 23. detsembri 2005. aasta määrust (EÜ) nr 2151/2005, milles sätestatakse endisest Jugoslaavia Makedoonia Vabariigist pärit suhkrutoodete tariifikvoodi avamise ja haldamise üksikasjalikud eeskirjad vastavalt ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi vahelisele stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingule, (4) eriti selle artikli 6 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Ajavahemikus 3–7. juuli 2006 esitati pädevatele asutustele määruse (EÜ) nr 950/2006 kohaselt impordilitsentside taotlusi üldkoguse kohta, mis on võrdne järjekorranumbri 09.4318; 09.4320; 09.4325 jaoks saadaoleva kogusega või ületab seda. |
| --- | --- |

(1)

Ajavahemikus 3–7. juuli 2006 esitati pädevatele asutustele määruse (EÜ) nr 950/2006 kohaselt impordilitsentside taotlusi üldkoguse kohta, mis on võrdne järjekorranumbri 09.4318; 09.4320; 09.4325 jaoks saadaoleva kogusega või ületab seda.

| (2) | Kõnealuseid asjaolusid arvestades peab komisjon kehtestama jaotuskoefitsiendi, mis võimaldab litsentse välja anda võrdeliselt saadaoleva üldkogusega, ning teavitama vajaduse korral liikmesriike, et vastav piirmäär on saavutatud, |
| --- | --- |

(2)

Kõnealuseid asjaolusid arvestades peab komisjon kehtestama jaotuskoefitsiendi, mis võimaldab litsentse välja anda võrdeliselt saadaoleva üldkogusega, ning teavitama vajaduse korral liikmesriike, et vastav piirmäär on saavutatud,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Impordilitsentsid, mille taotlused on esitatud ajavahemikus 3–7. juuli 2006 vastavalt määruse (EÜ) nr 950/2006 artikli 4 lõikele 2, antakse välja käesoleva määruse lisas märgitud koguste piires.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 13. juulil 2006.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 12. juuli 2006

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 58, 28.2.2006, lk 1.

1

(2)  ELT L 178, 1.7.2006, lk 1.

2

(3)  ELT L 333, 20.12.2005, lk 44.

3

(4)  ELT L 342, 24.12.2005, lk 26.

4

---

LISA

AKV–INDIA soodussuhkur

Määruse (EÜ) nr 950/2006 II jaotis

Turustusaasta 2006/2007

| Järjekorranumber | Riik | Ajavahemik 3–7. juuli 2006: protsent taotletud kogusest, mille kohta antakse välja litsents | Piirmäär |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4331 | Barbados | 100 | |
| 09.4332 | Belize | 0 | Saavutatud |
| 09.4333 | Côte d’Ivoire | 100 | |
| 09.4334 | Kongo Vabariik | 100 | |
| 09.4335 | Fidži | 0 | Saavutatud |
| 09.4336 | Guyana | 0 | Saavutatud |
| 09.4337 | India | 0 | Saavutatud |
| 09.4338 | Jamaica | 0 | Saavutatud |
| 09.4339 | Keenia | 0 | Saavutatud |
| 09.4340 | Madagaskar | 100 | |
| 09.4341 | Malawi | 100 | |
| 09.4342 | Mauritius | 0 | Saavutatud |
| 09.4343 | Mosambiik | 0 | Saavutatud |
| 09.4344 | Saint Kitts ja Nevis | 0 | Saavutatud |
| 09.4345 | Suriname | — | |
| 09.4346 | Svaasimaa | 0 | Saavutatud |
| 09.4347 | Tansaania | 100 | |
| 09.4348 | Trinidad ja Tobago | 100 | |
| 09.4349 | Uganda | — | |
| 09.4350 | Sambia | 0 | Saavutatud |
| 09.4351 | Zimbabwe | 0 | Saavutatud |

Järjekorranumber

Riik

Ajavahemik 3–7. juuli 2006: protsent taotletud kogusest, mille kohta antakse välja litsents

Piirmäär

09.4331

Barbados

100

09.4332

Belize

0

Saavutatud

09.4333

Côte d’Ivoire

100

09.4334

Kongo Vabariik

100

09.4335

Fidži

0

Saavutatud

09.4336

Guyana

0

Saavutatud

09.4337

India

0

Saavutatud

09.4338

Jamaica

0

Saavutatud

09.4339

Keenia

0

Saavutatud

09.4340

Madagaskar

100

09.4341

Malawi

100

09.4342

Mauritius

0

Saavutatud

09.4343

Mosambiik

0

Saavutatud

09.4344

Saint Kitts ja Nevis

0

Saavutatud

09.4345

Suriname

—

09.4346

Svaasimaa

0

Saavutatud

09.4347

Tansaania

100

09.4348

Trinidad ja Tobago

100

09.4349

Uganda

—

09.4350

Sambia

0

Saavutatud

09.4351

Zimbabwe

0

Saavutatud

Lisasuhkur

Määruse (EÜ) nr 950/2006 III jaotis

Turustusaasta 2006/2007

| Järjekorranumber | Riik | Ajavahemik 3–7. juuli 2006: protsent taotletud kogusest, mille kohta antakse välja litsents | Piirmäär |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4331 | Barbados | 100 | |
| 09.4332 | Belize | 100 | |
| 09.4333 | Côte d’Ivoire | 100 | |
| 09.4334 | Kongo Vabariik | 100 | |
| 09.4335 | Fidži | 100 | |
| 09.4336 | Guyana | 100 | |
| 09.4337 | India | 100 | |
| 09.4338 | Jamaica | 100 | |
| 09.4339 | Keenia | 100 | |
| 09.4340 | Madagaskar | 100 | |
| 09.4341 | Malawi | 100 | |
| 09.4342 | Mauritius | 100 | |
| 09.4343 | Mosambiik | 100 | |
| 09.4344 | Saint Kitts ja Nevis | 100 | |
| 09.4345 | Suriname | 100 | |
| 09.4346 | Svaasimaa | 100 | |
| 09.4347 | Tansaania | 100 | |
| 09.4348 | Trinidad ja Tobago | 100 | |
| 09.4349 | Uganda | 100 | |
| 09.4350 | Sambia | 100 | |
| 09.4351 | Zimbabwe | 100 | |

Järjekorranumber

Riik

Ajavahemik 3–7. juuli 2006: protsent taotletud kogusest, mille kohta antakse välja litsents

Piirmäär

09.4331

Barbados

100

09.4332

Belize

100

09.4333

Côte d’Ivoire

100

09.4334

Kongo Vabariik

100

09.4335

Fidži

100

09.4336

Guyana

100

09.4337

India

100

09.4338

Jamaica

100

09.4339

Keenia

100

09.4340

Madagaskar

100

09.4341

Malawi

100

09.4342

Mauritius

100

09.4343

Mosambiik

100

09.4344

Saint Kitts ja Nevis

100

09.4345

Suriname

100

09.4346

Svaasimaa

100

09.4347

Tansaania

100

09.4348

Trinidad ja Tobago

100

09.4349

Uganda

100

09.4350

Sambia

100

09.4351

Zimbabwe

100

CXL kontsessioonisuhkur

Määruse (EÜ) nr 950/2006 IV jaotis

Turustusaasta 2006/2007

| Järjekorranumber | Riik | Ajavahemik 3.–7. juuli 2006: protsent taotletud kogusest, mille kohta antakse välja litsents | Piirmäär |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4317 | Austraalia | 100 | |
| 09.4318 | Brasiilia | 50 | Saavutatud |
| 09.4319 | Kuuba | 100 | |
| 09.4320 | Muud kolmandad riigid | 100 | Saavutatud |

Järjekorranumber

Riik

Ajavahemik 3.–7. juuli 2006: protsent taotletud kogusest, mille kohta antakse välja litsents

Piirmäär

09.4317

Austraalia

100

09.4318

Brasiilia

50

Saavutatud

09.4319

Kuuba

100

09.4320

Muud kolmandad riigid

100

Saavutatud

Balkani suhkur

Määruse (EÜ) nr 950/2006 V jaotis

Turustusaasta 2006/2007

| Järjekorranumber | Riik | Ajavahemik 3.–7. juuli 2006: protsent taotletud kogusest, mille kohta antakse välja litsents | Piirmäär |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4324 | Albaania | 100 | |
| 09.4325 | Bosnia ja Hertsegoviina | 100 | Saavutatud |
| 09.4326 | Serbia, Montenegro ja Kosovo | 100 | |

Järjekorranumber

Riik

Ajavahemik 3.–7. juuli 2006: protsent taotletud kogusest, mille kohta antakse välja litsents

Piirmäär

09.4324

Albaania

100

09.4325

Bosnia ja Hertsegoviina

100

Saavutatud

09.4326

Serbia, Montenegro ja Kosovo

100

Turustusaasta 2006

| Järjekorranumber | Liik | Ajavahemik 3.–7. juuli 2006: protsent taotletud kogusest, mille kohta antakse välja litsents | Piirmäär |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4327 | Endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik | 100 | |

Järjekorranumber

Liik

Ajavahemik 3.–7. juuli 2006: protsent taotletud kogusest, mille kohta antakse välja litsents

Piirmäär

09.4327

Endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik

100

---

II Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

Komisjon

| 13.7.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 192/21 |
| --- | --- | --- | --- |

13.7.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 192/21

---

KOMISJONI OTSUS,

3. september 2004,

EÜ asutamislepingu artikli 81 ja EMP lepingu artikli 53 kohase menetluse kohta Boliden AB, Boliden Fabrication AB ja Boliden Cuivre & Zinc S.A.; Austria Buntmetall AG ja Buntmetall Amstetten Ges.m.b.H.; Halcor S.A.; HME Nederland BV; IMI plc, IMI Kynoch Ltd. ja IMI Yorkshire Copper Tube Ltd.; KM Europa Metal AG, Tréfimétaux SA ja Europa Metalli SpA; Mueller Industries, Inc., WTC Holding Company, Inc., Mueller Europe Ltd., DENO Holding Company, Inc. ja DENO Acquisition EURL; Outokumpu Oyj ja Outokumpu Copper Products OY; ja Wieland Werke AG vastu

(Juhtum C.38.069 – sanitaartehnilised vasktorud)

(teatavaks tehtud numbri K(2004) 2826 all)

(Ainult hollandi-, inglis-, itaalia-, kreeka-, prantsus-, rootsi-, saksa- ja soomekeelne tekst on autentsed)

(2006/485/EÜ)

3. septembril 2004. aastal võttis komisjon vastu otsuse EÜ asutamislepingu artikli 81 ja EMP lepingu artikli 53 kohase menetluse kohta. Vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1/2003 (1) artikli 30 sätetele avaldab komisjon siinkohal osapoolte nimed ja otsuse põhisisu, arvestades seejuures ettevõtjate õigustatud huve oma ärihuvide kaitsmisel. Otsuse täisteksti mittekonfidentsiaalne variant on menetluse originaalkeeltes ja komisjoni töökeeltes ära toodud konkurentsi peadirektoraadi veebilehel aadressil http://ec.europa.eu/comm/competition/index_en.html

I.   RIKKUMISE KOKKUVÕTLIK KIRJELDUS

| (1) | Otsus on adresseeritud järgmistele ettevõtjatele:






  — | Boliden AB, Boliden Fabrication AB ja Boliden Cuivre & Zinc S.A., |
| --- | --- | --- |

(1)

Otsus on adresseeritud järgmistele ettevõtjatele:

—

Boliden AB, Boliden Fabrication AB ja Boliden Cuivre & Zinc S.A.,

| — | Austria Buntmetall AG ja Buntmetall Amstetten Ges.m.b.H. (“Buntmetall” või “BMA”), |
| --- | --- |

—

Austria Buntmetall AG ja Buntmetall Amstetten Ges.m.b.H. (“Buntmetall” või “BMA”),

| — | Halcor S.A. (“Halcor”), |
| --- | --- |

—

Halcor S.A. (“Halcor”),

| — | HME Nederland BV (“HME”), |
| --- | --- |

—

HME Nederland BV (“HME”),

| — | IMI plc, IMI Kynoch Ltd. ja IMI Yorkshire Copper Tube Ltd. (“YCT”), üheskoos “IMI-kontsern” või “IMI”, |
| --- | --- |

—

IMI plc, IMI Kynoch Ltd. ja IMI Yorkshire Copper Tube Ltd. (“YCT”), üheskoos “IMI-kontsern” või “IMI”,

| — | KM Europa Metal AG (“KME” või “KM Europa Metal”), Tréfimétaux SA (“TMX” või “Tréfimétaux”) ja Europa Metalli SpA (“EM” või “Europa Metalli”), üheskoos “KME-kontsern”, |
| --- | --- |

—

KM Europa Metal AG (“KME” või “KM Europa Metal”), Tréfimétaux SA (“TMX” või “Tréfimétaux”) ja Europa Metalli SpA (“EM” või “Europa Metalli”), üheskoos “KME-kontsern”,

| — | Mueller Industries, Inc. (“Mueller”), WTC Holding Company, Inc., Mueller Europe Ltd., DENO Holding Company, Inc. ja DENO Acquisition EURL, |
| --- | --- |

—

Mueller Industries, Inc. (“Mueller”), WTC Holding Company, Inc., Mueller Europe Ltd., DENO Holding Company, Inc. ja DENO Acquisition EURL,

| — | Outokumpu Oyj ja Outokumpu Copper Products OY, üheskoos “Outokumpu”, |
| --- | --- |

—

Outokumpu Oyj ja Outokumpu Copper Products OY, üheskoos “Outokumpu”,

| — | Wieland Werke AG (“Wieland” või “Wieland Werke”). |
| --- | --- |

—

Wieland Werke AG (“Wieland” või “Wieland Werke”).

| (2) | Otsuse adressaadid osalesid ühekordses, keerukas ja pidevas rikkumises, mis oli vastuolus Euroopa Ühenduse asutamislepingu (edaspidi “EÜ asutamisleping” või “asutamisleping”) artikliga 81 ja alates 1. jaanuarist 1994 Euroopa Majanduspiirkonna lepingu (edaspidi “EMP leping”) artikliga 53, hõlmas kogu EMP territooriumi ja seisnes hindade fikseerimises, turgude jagamises ja sanitaartehniliste vasktorude turgu käsitleva konfidentsiaalse teabe vahetamises vähemalt alates 3. juunist 1988 kuni 22. märtsini 2001. |
| --- | --- |

(2)

Otsuse adressaadid osalesid ühekordses, keerukas ja pidevas rikkumises, mis oli vastuolus Euroopa Ühenduse asutamislepingu (edaspidi “EÜ asutamisleping” või “asutamisleping”) artikliga 81 ja alates 1. jaanuarist 1994 Euroopa Majanduspiirkonna lepingu (edaspidi “EMP leping”) artikliga 53, hõlmas kogu EMP territooriumi ja seisnes hindade fikseerimises, turgude jagamises ja sanitaartehniliste vasktorude turgu käsitleva konfidentsiaalse teabe vahetamises vähemalt alates 3. juunist 1988 kuni 22. märtsini 2001.

| (3) | Societa Metallurgica Italiana SpA (“SMI”) on kontserni KME (kuhu kuuluvad Europa Metalli SpA (“EM” või “EM/LMI” või “Europa Metalli”) ja Tréfimétaux SA (“Tréfimétaux” või “TMX”)) Itaalias registreeritud valdusettevõtja. Olles tutvunud SMI ja KME arvamustega SMI seisukoha kohta selles menetluses, jõudis komisjon järeldusele, et käesolev otsus ei peaks olema adresseeritud SMI-le. |
| --- | --- |

(3)

Societa Metallurgica Italiana SpA (“SMI”) on kontserni KME (kuhu kuuluvad Europa Metalli SpA (“EM” või “EM/LMI” või “Europa Metalli”) ja Tréfimétaux SA (“Tréfimétaux” või “TMX”)) Itaalias registreeritud valdusettevõtja. Olles tutvunud SMI ja KME arvamustega SMI seisukoha kohta selles menetluses, jõudis komisjon järeldusele, et käesolev otsus ei peaks olema adresseeritud SMI-le.

| (4) | KME esitatud tõendite põhjal tundus olevat õige eristada SMI kontserni sisese vastutuse väljaselgitamisel kaht ajavahemikku. Neist esimesel, mis hõlmas aastaid 1988–1995, tuleb KME lugeda omaette, EMi ja TMXiga ühendamata ettevõtjaks, vaatamata sellele, et SMI omandas 1990. aastal temas 76,9 % suuruse osaluse. KME juhatuse koosseis erines tema tütarettevõtjate juhatuste omadest ja näib, et KME, EMi ja TMXi tegevjuhtimist ei koordineeritud omavahel enne kontserni ümberkorraldamist 1995. aastal, mil KME omandas 100 % EMi ja TMXi aktsiatest. Seepärast võib järeldada, et ajavahemikul 1988–1995 vastutas KME ainult enda, mitte aga oma tütarettevõtjate tegevuse eest. |
| --- | --- |

(4)

KME esitatud tõendite põhjal tundus olevat õige eristada SMI kontserni sisese vastutuse väljaselgitamisel kaht ajavahemikku. Neist esimesel, mis hõlmas aastaid 1988–1995, tuleb KME lugeda omaette, EMi ja TMXiga ühendamata ettevõtjaks, vaatamata sellele, et SMI omandas 1990. aastal temas 76,9 % suuruse osaluse. KME juhatuse koosseis erines tema tütarettevõtjate juhatuste omadest ja näib, et KME, EMi ja TMXi tegevjuhtimist ei koordineeritud omavahel enne kontserni ümberkorraldamist 1995. aastal, mil KME omandas 100 % EMi ja TMXi aktsiatest. Seepärast võib järeldada, et ajavahemikul 1988–1995 vastutas KME ainult enda, mitte aga oma tütarettevõtjate tegevuse eest.

| (5) | Samal ajal tuleb EMi ja TMXi, kes oli kuni 1995. aastani täielikult EMi omanduses olev tütarettevõtja, pidada üheks majandusüksuseks ja seega üheks, kuni kontserni ümberkorraldamiseni KMEst eristatavaks ettevõtjaks. Peale EMi täieliku kontrolli TMXi üle toetasid ka mitmed muud asjaolud oletust, et nimetatud tütarettevõtja ei ajanud iseseisvat kaubanduspoliitikat (nt määrati EMi juhte TMXi juhatuse liikmeteks; ettevõtjad ühtlustasid oma äristrateegiaid; 1993. aastal loodi ühine müügiorganisatsioon; alates 1989. aastast tegutseti samal tooteturul ühe kartellina). Järelikult vastutab EM ajavahemikul 1989–1995 enda tegevuse eest ja kannab koos TMXiga solidaarvastutust viimase lubamatu tegevuse eest. |
| --- | --- |

(5)

Samal ajal tuleb EMi ja TMXi, kes oli kuni 1995. aastani täielikult EMi omanduses olev tütarettevõtja, pidada üheks majandusüksuseks ja seega üheks, kuni kontserni ümberkorraldamiseni KMEst eristatavaks ettevõtjaks. Peale EMi täieliku kontrolli TMXi üle toetasid ka mitmed muud asjaolud oletust, et nimetatud tütarettevõtja ei ajanud iseseisvat kaubanduspoliitikat (nt määrati EMi juhte TMXi juhatuse liikmeteks; ettevõtjad ühtlustasid oma äristrateegiaid; 1993. aastal loodi ühine müügiorganisatsioon; alates 1989. aastast tegutseti samal tooteturul ühe kartellina). Järelikult vastutab EM ajavahemikul 1989–1995 enda tegevuse eest ja kannab koos TMXiga solidaarvastutust viimase lubamatu tegevuse eest.

| (6) | Ajavahemikul 1995–2001, kui nii EMi kui ka TMXi kapital oli täielikult KME kontrolli all, tuleb lugeda, et KME kontsern tegutses turul ühtse ettevõtjana. Kontrollikahtlust, mis tugineb EMi ja TMXi aktsiate 100 % kuulumisele KME-le, millele lisanduvad olulised juhtimissidemed ja majanduslik tegelikkus, ei ole piisava tõendusmaterjali abil kummutatud. Siit tulenevalt kannavad KME, EM ja TMX oma ebaseadusliku tegevuse eest aastatel 1995–2001 solidaarvastutust. |
| --- | --- |

(6)

Ajavahemikul 1995–2001, kui nii EMi kui ka TMXi kapital oli täielikult KME kontrolli all, tuleb lugeda, et KME kontsern tegutses turul ühtse ettevõtjana. Kontrollikahtlust, mis tugineb EMi ja TMXi aktsiate 100 % kuulumisele KME-le, millele lisanduvad olulised juhtimissidemed ja majanduslik tegelikkus, ei ole piisava tõendusmaterjali abil kummutatud. Siit tulenevalt kannavad KME, EM ja TMX oma ebaseadusliku tegevuse eest aastatel 1995–2001 solidaarvastutust.

| (7) | Soome ettevõtja Outokumpu suhtes leidis komisjon, et emaettevõtja Outokumpu Oyj kannab ühis- ja üksikvastutust täielikult tema omanduses oleva tütarettevõtja Outokumpu Copper Products Oy (“OCP”) tegevuse eest. Kogu OCP kapital oli kogu rikkumise kestel Outokumpu Oyj kontrolli all. Lisaks osales emaettevõtja Outokumpu andmetel rikkumises oma vasktoodete osakonna kaudu juba enne 1988. aasta maid ja oli seega sellest teadlik ka pärast seda, kui tütarettevõtja loodi ja ajavahemikus 1988. aasta maist kuni detsembrini oma ülesandeid täitma hakkas. Sellegipoolest ei käskinud emaettevõtja oma tütarettevõtjal rikkumist lõpetada. Eelneva põhjal võib oletada, et Outokumpu Oyj-l oli täielik ja tõhus kontroll oma tütarettevõtja äripoliitika üle, mida Outokumpu ei ole suutnud kummutada. Kuna 1987. ja 1988. aasta kohta oli vähe andmeid, piirdus komisjon Outokumpu tegevuse hindamisel 1989. aasta septembris alanud ajavahemikuga. |
| --- | --- |

(7)

Soome ettevõtja Outokumpu suhtes leidis komisjon, et emaettevõtja Outokumpu Oyj kannab ühis- ja üksikvastutust täielikult tema omanduses oleva tütarettevõtja Outokumpu Copper Products Oy (“OCP”) tegevuse eest. Kogu OCP kapital oli kogu rikkumise kestel Outokumpu Oyj kontrolli all. Lisaks osales emaettevõtja Outokumpu andmetel rikkumises oma vasktoodete osakonna kaudu juba enne 1988. aasta maid ja oli seega sellest teadlik ka pärast seda, kui tütarettevõtja loodi ja ajavahemikus 1988. aasta maist kuni detsembrini oma ülesandeid täitma hakkas. Sellegipoolest ei käskinud emaettevõtja oma tütarettevõtjal rikkumist lõpetada. Eelneva põhjal võib oletada, et Outokumpu Oyj-l oli täielik ja tõhus kontroll oma tütarettevõtja äripoliitika üle, mida Outokumpu ei ole suutnud kummutada. Kuna 1987. ja 1988. aasta kohta oli vähe andmeid, piirdus komisjon Outokumpu tegevuse hindamisel 1989. aasta septembris alanud ajavahemikuga.

| (8) | Mueller, IMI, Wieland ja Boliden ei vaidlustanud oma valdus- ja emaettevõtjate vastutust sanitaartehniliste vasktorude äris tegutsevate tütarettevõtjate tegevuse eest. |
| --- | --- |

(8)

Mueller, IMI, Wieland ja Boliden ei vaidlustanud oma valdus- ja emaettevõtjate vastutust sanitaartehniliste vasktorude äris tegutsevate tütarettevõtjate tegevuse eest.

| (9) | Ettevõtjad osalesid rikkumises vähemalt järgmistel ajavahemikel:






  a) | Boliden AB koos ettevõtjatega Outokumpu Copper Fabrication AB (endine Boliden Fabrication AB) ja Outokumpu Copper BCZ S.A. (endine Boliden Cuivre & Zinc S.A.) – 3. juuni 1988 – 22. märts 2001; |
| --- | --- | --- |

(9)

Ettevõtjad osalesid rikkumises vähemalt järgmistel ajavahemikel:

a)

Boliden AB koos ettevõtjatega Outokumpu Copper Fabrication AB (endine Boliden Fabrication AB) ja Outokumpu Copper BCZ S.A. (endine Boliden Cuivre & Zinc S.A.) – 3. juuni 1988 – 22. märts 2001;

| b) | Outokumpu Copper Fabrication AB (endine Boliden Fabrication AB) koos ettevõtjatega Boliden AB ja Outokumpu Copper BCZ S.A. (endine Boliden Cuivre & Zinc S.A.) – 3. juuni 1988 – 22. märts 2001; |
| --- | --- |

b)

Outokumpu Copper Fabrication AB (endine Boliden Fabrication AB) koos ettevõtjatega Boliden AB ja Outokumpu Copper BCZ S.A. (endine Boliden Cuivre & Zinc S.A.) – 3. juuni 1988 – 22. märts 2001;

| c) | Outokumpu Copper BCZ S.A. (endine Boliden Cuivre & Zinc S.A.) koos ettevõtjatega Boliden AB ja Outokumpu Copper Fabrication AB (endine Boliden Fabrication AB) – 3. juuni 1988 – 22. märts 2001; |
| --- | --- |

c)

Outokumpu Copper BCZ S.A. (endine Boliden Cuivre & Zinc S.A.) koos ettevõtjatega Boliden AB ja Outokumpu Copper Fabrication AB (endine Boliden Fabrication AB) – 3. juuni 1988 – 22. märts 2001;

| d) | Austria Buntmetall AG:






  i) | koos ettevõtjaga Buntmetall Amstetten Ges.m.b.H. – hiljemalt 29. august 1998 – 8. juuli 1999 ja |
| --- | --- | --- |

d)

Austria Buntmetall AG:

i)

koos ettevõtjaga Buntmetall Amstetten Ges.m.b.H. – hiljemalt 29. august 1998 – 8. juuli 1999 ja

| ii) | koos ettevõtjatega Wieland Werke AG ja Buntmetall Amstetten Ges.m.b.H – 9. juuli 1999 – 22. märts 2001; |
| --- | --- |

ii)

koos ettevõtjatega Wieland Werke AG ja Buntmetall Amstetten Ges.m.b.H – 9. juuli 1999 – 22. märts 2001;

| e) | Buntmetall Amstetten Ges.m.b.H.:






  i) | koos ettevõtjaga Austria Buntmetall AG – hiljemalt 29. august 1998 – 8. juuli 1999 ja |
| --- | --- | --- |

e)

Buntmetall Amstetten Ges.m.b.H.:

i)

koos ettevõtjaga Austria Buntmetall AG – hiljemalt 29. august 1998 – 8. juuli 1999 ja

| ii) | koos ettevõtjatega Wieland Werke AG ja Austria Buntmetall AG – 9. juuli 1999 – 22. märts 2001; |
| --- | --- |

ii)

koos ettevõtjatega Wieland Werke AG ja Austria Buntmetall AG – 9. juuli 1999 – 22. märts 2001;

| f) | Halcor S.A. – hiljemalt 29. august 1998 – vähemalt 1999. aasta septembri algus; |
| --- | --- |

f)

Halcor S.A. – hiljemalt 29. august 1998 – vähemalt 1999. aasta septembri algus;

| g) | HME Nederland BV – hiljemalt 29. august 1998 – 22. märts 2001; |
| --- | --- |

g)

HME Nederland BV – hiljemalt 29. august 1998 – 22. märts 2001;

| h) | IMI plc koos ettevõtjatega IMI Kynoch Ltd. ja Yorkshire Copper Tube Ltd. (endine IMI Yorkshire Copper Tube Ltd.) – 29. september 1989 – 22. märts 2001; |
| --- | --- |

h)

IMI plc koos ettevõtjatega IMI Kynoch Ltd. ja Yorkshire Copper Tube Ltd. (endine IMI Yorkshire Copper Tube Ltd.) – 29. september 1989 – 22. märts 2001;

| i) | IMI Kynoch Ltd. koos ettevõtjatega IMI plc ja Yorkshire Copper Tube Ltd. (endine IMI Yorkshire Copper Tube Ltd.) – 29. september 1989 – 22. märts 2001; |
| --- | --- |

i)

IMI Kynoch Ltd. koos ettevõtjatega IMI plc ja Yorkshire Copper Tube Ltd. (endine IMI Yorkshire Copper Tube Ltd.) – 29. september 1989 – 22. märts 2001;

| j) | Yorkshire Copper Tube Ltd. (endine IMI Yorkshire Copper Tube Ltd.) koos ettevõtjatega IMI plc ja IMI Kynoch Ltd. – 29. september 1989 – 22. märts 2001; |
| --- | --- |

j)

Yorkshire Copper Tube Ltd. (endine IMI Yorkshire Copper Tube Ltd.) koos ettevõtjatega IMI plc ja IMI Kynoch Ltd. – 29. september 1989 – 22. märts 2001;

| k) | KM Europa Metal AG:






  i) | eraldi 3. juuni 1988 – 19. juuni 1995 ja |
| --- | --- | --- |

k)

KM Europa Metal AG:

i)

eraldi 3. juuni 1988 – 19. juuni 1995 ja

| ii) | koos ettevõtjatega Tréfimétaux SA ja Europa Metalli SpA – 20. juuni 1995 – 22. märts 2001; |
| --- | --- |

ii)

koos ettevõtjatega Tréfimétaux SA ja Europa Metalli SpA – 20. juuni 1995 – 22. märts 2001;

| l) | Europa Metalli SpA:






  i) | koos ettevõtjaga TMX – 29. september 1989 – 19. juuni 1995 ja |
| --- | --- | --- |

l)

Europa Metalli SpA:

i)

koos ettevõtjaga TMX – 29. september 1989 – 19. juuni 1995 ja

| ii) | koos ettevõtjatega KM Europa Metal AG ja Tréfimétaux SA – 20. juuni 1995 – 22. märts 2001; |
| --- | --- |

ii)

koos ettevõtjatega KM Europa Metal AG ja Tréfimétaux SA – 20. juuni 1995 – 22. märts 2001;

| m) | Tréfimétaux SA:






  i) | koos ettevõtjaga Europa Metalli SpA – 29. september 1989 – 19. juuni 1995 ja |
| --- | --- | --- |

m)

Tréfimétaux SA:

i)

koos ettevõtjaga Europa Metalli SpA – 29. september 1989 – 19. juuni 1995 ja

| ii) | koos ettevõtjatega KM Europa Metal AG ja Europa Metalli SpA – 20. juuni 1995 – 22. märts 2001; |
| --- | --- |

ii)

koos ettevõtjatega KM Europa Metal AG ja Europa Metalli SpA – 20. juuni 1995 – 22. märts 2001;

| n) | Mueller Industries, Inc. koos ettevõtjatega WTC Holding Company, Inc., Mueller Europe Ltd., DENO Holding Company, Inc. ja DENO Acquisition EURL – 21. oktoober 1997 – 8. jaanuar 2001; |
| --- | --- |

n)

Mueller Industries, Inc. koos ettevõtjatega WTC Holding Company, Inc., Mueller Europe Ltd., DENO Holding Company, Inc. ja DENO Acquisition EURL – 21. oktoober 1997 – 8. jaanuar 2001;

| o) | WTC Holding Company, Inc. koos ettevõtjatega Mueller Industries, Inc., Mueller Europe Ltd., DENO Holding Company, Inc. ja DENO Acquisition EURL – 21. oktoober 1997 – 8. jaanuar 2001; |
| --- | --- |

o)

WTC Holding Company, Inc. koos ettevõtjatega Mueller Industries, Inc., Mueller Europe Ltd., DENO Holding Company, Inc. ja DENO Acquisition EURL – 21. oktoober 1997 – 8. jaanuar 2001;

| p) | Mueller Europe Ltd. koos ettevõtjatega WTC Holding Company, Inc., Mueller Industries, Inc., DENO Holding Company, Inc. ja DENO Acquisition EURL – 21. oktoober 1997 – 8. jaanuar 2001; |
| --- | --- |

p)

Mueller Europe Ltd. koos ettevõtjatega WTC Holding Company, Inc., Mueller Industries, Inc., DENO Holding Company, Inc. ja DENO Acquisition EURL – 21. oktoober 1997 – 8. jaanuar 2001;

| q) | DENO Holding Company, Inc. koos ettevõtjatega WTC Holding Company, Inc., Mueller Europe Ltd., Mueller Industries, Inc. ja DENO Acquisition EURL – 21. oktoober 1997 – 8. jaanuar 2001; |
| --- | --- |

q)

DENO Holding Company, Inc. koos ettevõtjatega WTC Holding Company, Inc., Mueller Europe Ltd., Mueller Industries, Inc. ja DENO Acquisition EURL – 21. oktoober 1997 – 8. jaanuar 2001;

| r) | DENO Acquisition EURL koos ettevõtjatega WTC Holding Company, Inc., Mueller Europe Ltd., DENO Holding Company, Inc. ja Mueller Industries, Inc. – 21. oktoober 1997 – 8. jaanuar 2001; |
| --- | --- |

r)

DENO Acquisition EURL koos ettevõtjatega WTC Holding Company, Inc., Mueller Europe Ltd., DENO Holding Company, Inc. ja Mueller Industries, Inc. – 21. oktoober 1997 – 8. jaanuar 2001;

| s) | Outokumpu Oyj koos ettevõtjaga Outokumpu Copper Products Oy – 29. september 1989 – 22. märts 2001; |
| --- | --- |

s)

Outokumpu Oyj koos ettevõtjaga Outokumpu Copper Products Oy – 29. september 1989 – 22. märts 2001;

| t) | Outokumpu Copper Products Oy koos ettevõtjaga Outokumpu Oyj – 29. september 1989 – 22. märts 2001; |
| --- | --- |

t)

Outokumpu Copper Products Oy koos ettevõtjaga Outokumpu Oyj – 29. september 1989 – 22. märts 2001;

| u) | Wieland Werke AG:






  i) | eraldi 29. september 1989 – 8. juuli 1999 ja |
| --- | --- | --- |

u)

Wieland Werke AG:

i)

eraldi 29. september 1989 – 8. juuli 1999 ja

| ii) | koos ettevõtjatega Austria Buntmetall AG ja Buntmetall Amstetten Ges.m.b.H. – 9. juuli 1999 – 22. märts 2001. |
| --- | --- |

ii)

koos ettevõtjatega Austria Buntmetall AG ja Buntmetall Amstetten Ges.m.b.H. – 9. juuli 1999 – 22. märts 2001.

| (10) | Vasktorud jagatakse tavaliselt kaheks tooterühmaks: i) tööstuslikud torud, mis jagunevad alarühmadeks lõpptarbimise järgi (õhu konditsioneerimis- ja külmutusseadmed, toruliitmikud, gaasikütteseadmed, filterkuivatid ja telekommunikatsiooniseadmed) ja ii) sanitaartehnilised torud (nimetatakse ka veetorudeks või paigaldustorudeks). Sanitaartehnilisi torusid kasutatakse ehitustööstuses vee-, õli-, gaasi- ja küttetorustike jaoks. (2) |
| --- | --- |

(10)

Vasktorud jagatakse tavaliselt kaheks tooterühmaks: i) tööstuslikud torud, mis jagunevad alarühmadeks lõpptarbimise järgi (õhu konditsioneerimis- ja külmutusseadmed, toruliitmikud, gaasikütteseadmed, filterkuivatid ja telekommunikatsiooniseadmed) ja ii) sanitaartehnilised torud (nimetatakse ka veetorudeks või paigaldustorudeks). Sanitaartehnilisi torusid kasutatakse ehitustööstuses vee-, õli-, gaasi- ja küttetorustike jaoks. (2)

| (11) | Tavapäraselt valmistati sanitaartehnilisi torusid peamiselt vasest, st ümbertöötatud vasest, värskelt vääristatud vasest (katoodvasest) või vase valuplokkidest, mingil määral ka terasest. Alates 1990. aastate algusest toodetakse sanitaartehnilisi torusid järjest suuremal määral plastmassist või segamaterjalidest (alumiiniumkihtidega plastmass). Uute materjalide kasutuselevõttu kiirendas avalik arutelu joogivee kvaliteedinõuete üle ja sellele järgnenud Euroopa joogivee direktiivi vastuvõtmine 1998. aastal. |
| --- | --- |

(11)

Tavapäraselt valmistati sanitaartehnilisi torusid peamiselt vasest, st ümbertöötatud vasest, värskelt vääristatud vasest (katoodvasest) või vase valuplokkidest, mingil määral ka terasest. Alates 1990. aastate algusest toodetakse sanitaartehnilisi torusid järjest suuremal määral plastmassist või segamaterjalidest (alumiiniumkihtidega plastmass). Uute materjalide kasutuselevõttu kiirendas avalik arutelu joogivee kvaliteedinõuete üle ja sellele järgnenud Euroopa joogivee direktiivi vastuvõtmine 1998. aastal.

| (12) | Sanitaartehniliste torude ostjad on peamiselt edasimüüjad, nii hulgi- kui jaemüüjad, kes müüvad neid torustike ehitajatele ja teistele lõpptarbijatele, samas aga tööstuslike torude kasutajad on peamiselt neid otse ostvad tööstustarbijad, originaalseadmete või varuosade tootjad. |
| --- | --- |

(12)

Sanitaartehniliste torude ostjad on peamiselt edasimüüjad, nii hulgi- kui jaemüüjad, kes müüvad neid torustike ehitajatele ja teistele lõpptarbijatele, samas aga tööstuslike torude kasutajad on peamiselt neid otse ostvad tööstustarbijad, originaalseadmete või varuosade tootjad.

| (13) | Puhtast vasest sanitaartehniliste torude turu maht oli EMPs 2000. aastal hinnanguliselt 1 miljard eurot ja plastisolatsiooniga sanitaartehniliste vasktorude turu maht umbes 200 miljonit eurot. (3) Otsuse adressaadid on peamised sanitaartehniliste vasktorude tootjad Euroopas. EMPs olid nende turuosade (puhtast vasest torud) hinnangulised suurused 2000. aastal, kartellikokkuleppe toimimise viimasel täisaastal ligikaudu järgmised: KME [...] (4) %, IMI [...] %, Outokumpu [...] %, Wieland Werke [...] %, Mueller [...] %, Boliden [...] %, Buntmetall [...] % (1998), HME [...] %, Halcor [...] %. Hinnangulised turuosad kogu sanitaartehniliste torude (puhtast vasest ja plastkattega sanitaartehnilised torud) EMP turust aastal 2000, mis oli kartellikokkuleppe toimimise viimane täisaasta, olid ligikaudu järgmised: KME [...] % ja Wieland [...] %. Kogu EMP puhtast vasest sanitaartehniliste torude turust kuulus neile ettevõtjatele ligikaudu 80–90 %. Tuleb aga märkida, et mitte kõik nimetatud ettevõtjad ei tegutsenud turul kogu vaadeldava aja jooksul. |
| --- | --- |

(13)

Puhtast vasest sanitaartehniliste torude turu maht oli EMPs 2000. aastal hinnanguliselt 1 miljard eurot ja plastisolatsiooniga sanitaartehniliste vasktorude turu maht umbes 200 miljonit eurot. (3) Otsuse adressaadid on peamised sanitaartehniliste vasktorude tootjad Euroopas. EMPs olid nende turuosade (puhtast vasest torud) hinnangulised suurused 2000. aastal, kartellikokkuleppe toimimise viimasel täisaastal ligikaudu järgmised: KME [...] (4) %, IMI [...] %, Outokumpu [...] %, Wieland Werke [...] %, Mueller [...] %, Boliden [...] %, Buntmetall [...] % (1998), HME [...] %, Halcor [...] %. Hinnangulised turuosad kogu sanitaartehniliste torude (puhtast vasest ja plastkattega sanitaartehnilised torud) EMP turust aastal 2000, mis oli kartellikokkuleppe toimimise viimane täisaasta, olid ligikaudu järgmised: KME [...] % ja Wieland [...] %. Kogu EMP puhtast vasest sanitaartehniliste torude turust kuulus neile ettevõtjatele ligikaudu 80–90 %. Tuleb aga märkida, et mitte kõik nimetatud ettevõtjad ei tegutsenud turul kogu vaadeldava aja jooksul.

| (14) | Käesoleva otsuse adressaadid osalesid EÜ asutamislepingu artikli 81 ja EMP lepingu artikli 53 ühekordses, pidevas, keerukas ja Bolideni, KME-kontserni ning Wielandi puhul ka mitmel eri kujul avaldunud rikkumises valdaval osal EMP territooriumist. Nad jaotasid omavahel mahte ja turuosasid, mõnel juhul leppisid kokku sanitaartehniliste vasktorude (ja KME ning Wielandi puhul ka plastkattega vasktorude) sihthindades, hindade tõstmises ja muudes kaubanduslikes näitajates, vahetasid oma konkurentsi kahjustavate meetmete tagajärgede jälgimiseks teavet müükide, tellimuste, turuosade ja hindade kohta ning sõlmisid turuliidrikokkuleppe. Rikkumine sai alguse 1988. aasta juunis ja lõppes 2001. aasta märtsis. Eri aegadel osalesid selles erinevad ettevõtjad. |
| --- | --- |

(14)

Käesoleva otsuse adressaadid osalesid EÜ asutamislepingu artikli 81 ja EMP lepingu artikli 53 ühekordses, pidevas, keerukas ja Bolideni, KME-kontserni ning Wielandi puhul ka mitmel eri kujul avaldunud rikkumises valdaval osal EMP territooriumist. Nad jaotasid omavahel mahte ja turuosasid, mõnel juhul leppisid kokku sanitaartehniliste vasktorude (ja KME ning Wielandi puhul ka plastkattega vasktorude) sihthindades, hindade tõstmises ja muudes kaubanduslikes näitajates, vahetasid oma konkurentsi kahjustavate meetmete tagajärgede jälgimiseks teavet müükide, tellimuste, turuosade ja hindade kohta ning sõlmisid turuliidrikokkuleppe. Rikkumine sai alguse 1988. aasta juunis ja lõppes 2001. aasta märtsis. Eri aegadel osalesid selles erinevad ettevõtjad.

| (15) | Rikkumine oli ühekordne, kuna mahtude jagamine ja hindade kooskõlastamine oli pidevalt sihiks võetud ning tegutsemine ja meetmete võtmine selle nimel toimus pidevalt. Rikkumise keerukust näitab see, et rikkumine seisnes nii lepete sõlmimises kui ka kooskõlastatud tegevuses. |
| --- | --- |

(15)

Rikkumine oli ühekordne, kuna mahtude jagamine ja hindade kooskõlastamine oli pidevalt sihiks võetud ning tegutsemine ja meetmete võtmine selle nimel toimus pidevalt. Rikkumise keerukust näitab see, et rikkumine seisnes nii lepete sõlmimises kui ka kooskõlastatud tegevuses.

| (16) | Turgu valitseva seisundi kuritarvitamine avaldus ka mitmel eri kujul ilmnenud rikkumisena, kuna see toimus sanitaartehniliste vasktorude turul konkurentsi vältimiseks kolmel eri tasandil. |
| --- | --- |

(16)

Turgu valitseva seisundi kuritarvitamine avaldus ka mitmel eri kujul ilmnenud rikkumisena, kuna see toimus sanitaartehniliste vasktorude turul konkurentsi vältimiseks kolmel eri tasandil.

| (17) | Esimese tasandi koostöö sai alguse hiljemalt 1988. aasta juunis (kestis 2001. aasta märtsini) ja selles osalesid niinimetatud SANCO®-tootjad (SANCO-klubi): KME, Tréfimétaux, Europa Metalli, Boliden ja Wieland. Boliden piiras oma SANCO-koostööd 1995. aasta juulis ja osales hiljem kuni 2001. aasta märtsini teabevahetussüsteemis. SANCO®-tootjad jagasid omavahel SANCO® torude turuosasid, vahetasid konfidentsiaalset teavet, fikseerisid ja kooskõlastasid hindu ning mahahindlusi. See koostöö näib olevat olnud kõige tihedam ja sellega valmistati ette kohtumisi mitte-SANCO-tootjatega. KME ja Wieland tegid vähemalt 1991. aasta algusest kuni 2001. aasta märtsini koostööd ka plastkattega sanitaartehniliste vasktorude WICU® ja Cuprotherm osas. |
| --- | --- |

(17)

Esimese tasandi koostöö sai alguse hiljemalt 1988. aasta juunis (kestis 2001. aasta märtsini) ja selles osalesid niinimetatud SANCO®-tootjad (SANCO-klubi): KME, Tréfimétaux, Europa Metalli, Boliden ja Wieland. Boliden piiras oma SANCO-koostööd 1995. aasta juulis ja osales hiljem kuni 2001. aasta märtsini teabevahetussüsteemis. SANCO®-tootjad jagasid omavahel SANCO® torude turuosasid, vahetasid konfidentsiaalset teavet, fikseerisid ja kooskõlastasid hindu ning mahahindlusi. See koostöö näib olevat olnud kõige tihedam ja sellega valmistati ette kohtumisi mitte-SANCO-tootjatega. KME ja Wieland tegid vähemalt 1991. aasta algusest kuni 2001. aasta märtsini koostööd ka plastkattega sanitaartehniliste vasktorude WICU® ja Cuprotherm osas.

| (18) | Teise tasandi koostöö algas hiljemalt 1989. aasta septembris ja selles osalesid Euroopa suurimad tootjad ehk “viisik” (nii SANCO- kui ka mitte-SANCO-tootjad): KME (kaasa arvatud Tréfimétaux ja Europa Metalli), Wieland, Outokumpu, IMI ja 1997. aasta oktoobrist saadik ka Mueller. Peaeesmärk oli turuosade jagamine ja stabiliseerimine ning hindade ja mahahindluste kooskõlastamine. Nõupidamised toimusid kas ametiliidu koosolekutel (nt Rahvusvahelise Survetöödeldava Vase Nõukogu (International Wrought Copper Council – IWCC) koosolekud) või siis Zürichis. Koostöö toimus nii tippjuhtide kui ka jooksva töö tasandil peetud nõupidamistena. Kontaktide areng toimus kolmes etapis: september 1989 – juuni–juuli 1994 (pandi alus tegevuse koordineerimisele ja teabevahetusele); juuli 1994 – juuni 1997 (vähema intensiivsusega kontaktid); juuni 1997 – märts 2001 (koordineerimise tõhus ja tulemuslik taastamine). |
| --- | --- |

(18)

Teise tasandi koostöö algas hiljemalt 1989. aasta septembris ja selles osalesid Euroopa suurimad tootjad ehk “viisik” (nii SANCO- kui ka mitte-SANCO-tootjad): KME (kaasa arvatud Tréfimétaux ja Europa Metalli), Wieland, Outokumpu, IMI ja 1997. aasta oktoobrist saadik ka Mueller. Peaeesmärk oli turuosade jagamine ja stabiliseerimine ning hindade ja mahahindluste kooskõlastamine. Nõupidamised toimusid kas ametiliidu koosolekutel (nt Rahvusvahelise Survetöödeldava Vase Nõukogu (International Wrought Copper Council – IWCC) koosolekud) või siis Zürichis. Koostöö toimus nii tippjuhtide kui ka jooksva töö tasandil peetud nõupidamistena. Kontaktide areng toimus kolmes etapis: september 1989 – juuni–juuli 1994 (pandi alus tegevuse koordineerimisele ja teabevahetusele); juuli 1994 – juuni 1997 (vähema intensiivsusega kontaktid); juuni 1997 – märts 2001 (koordineerimise tõhus ja tulemuslik taastamine).

| (19) | Kolmanda tasandi koostöö algas 1998. aasta augustis ja toimus 1999. aasta augustist 2001. aasta märtsini. See hõlmas nimetatud viisikut ja nelja väiksemat tootjat (üheskoos nn “üheksa rühm”): Halcor kuni 1999. aasta augustini, HME Nederland BV, Boliden (kes ei osalenud pidevalt) ja Buntmetall kuni 2001. aasta märtsini. Üheksa rühm arutas omavahel turuosade ja sihthindade ning -marginaalide küsimusi. |
| --- | --- |

(19)

Kolmanda tasandi koostöö algas 1998. aasta augustis ja toimus 1999. aasta augustist 2001. aasta märtsini. See hõlmas nimetatud viisikut ja nelja väiksemat tootjat (üheskoos nn “üheksa rühm”): Halcor kuni 1999. aasta augustini, HME Nederland BV, Boliden (kes ei osalenud pidevalt) ja Buntmetall kuni 2001. aasta märtsini. Üheksa rühm arutas omavahel turuosade ja sihthindade ning -marginaalide küsimusi.

II.   TRAHVID

| (20) | Käesolev rikkumine seisnes peamiselt hindade fikseerimises ja turgude jagamises, mis on oma olemuselt EÜ asutamislepingu artikli 81 lõike 1 ja EMP lepingu artikli 53 lõike 1 väga tõsised rikkumised. On kindlaks tehtud, et kartellikokkulepped viidi ka ellu ja need põhjustasid vähemalt teatud ajavahemikel turuhindade tõusu. Kartell hõlmas kogu ühisturgu ja EMP loomise järel ka enamikku EMPst. |
| --- | --- |

(20)

Käesolev rikkumine seisnes peamiselt hindade fikseerimises ja turgude jagamises, mis on oma olemuselt EÜ asutamislepingu artikli 81 lõike 1 ja EMP lepingu artikli 53 lõike 1 väga tõsised rikkumised. On kindlaks tehtud, et kartellikokkulepped viidi ka ellu ja need põhjustasid vähemalt teatud ajavahemikel turuhindade tõusu. Kartell hõlmas kogu ühisturgu ja EMP loomise järel ka enamikku EMPst.

| (21) | Arvestades uuritava tegevuse olemust, selle tegelikku mõju sanitaartehniliste vasktorude turule ja asjaolu, et selline koostöö hõlmas vägagi laialdast geograafilist piirkonda (enamikku EMPst), panid käesoleva otsuse adressaadid toime EÜ asutamislepingu artikli 81 lõike 1 ja EMP lepingu artikli 53 lõike 1 väga tõsise rikkumise. |
| --- | --- |

(21)

Arvestades uuritava tegevuse olemust, selle tegelikku mõju sanitaartehniliste vasktorude turule ja asjaolu, et selline koostöö hõlmas vägagi laialdast geograafilist piirkonda (enamikku EMPst), panid käesoleva otsuse adressaadid toime EÜ asutamislepingu artikli 81 lõike 1 ja EMP lepingu artikli 53 lõike 1 väga tõsise rikkumise.

| (22) | Käesoleva, mitmeid ettevõtjaid hõlmanud juhtumi puhul võeti trahvi põhisummade kindlaksmääramise järel arvesse iga konkreetse ettevõtja kaalu turul, et arvestada iga ettevõtja lubamatu tegevuse tegelikku mõju konkurentsile. |
| --- | --- |

(22)

Käesoleva, mitmeid ettevõtjaid hõlmanud juhtumi puhul võeti trahvi põhisummade kindlaksmääramise järel arvesse iga konkreetse ettevõtja kaalu turul, et arvestada iga ettevõtja lubamatu tegevuse tegelikku mõju konkurentsile.

| (23) | Trahvi suuruse arvutamiseks jagati ettevõtjad nelja rühma lähtuvalt nende asjaomase toote turuosast kogu EMPd hõlmaval turul rikkumise viimase täisaasta (2000. aasta) jooksul. Esimesse rühma kuulus KME; teise – Outokumpu, IMI, Mueller ja Wieland Werke kontsern koos BMAga (ligikaudu pool KME turuosast); kolmandasse rühma kuulus Boliden (umbes kaks kolmandikku teise rühma turuosast); neljanda rühma moodustasid HME ning Halcor (umbes pool teise rühma turuosast). |
| --- | --- |

(23)

Trahvi suuruse arvutamiseks jagati ettevõtjad nelja rühma lähtuvalt nende asjaomase toote turuosast kogu EMPd hõlmaval turul rikkumise viimase täisaasta (2000. aasta) jooksul. Esimesse rühma kuulus KME; teise – Outokumpu, IMI, Mueller ja Wieland Werke kontsern koos BMAga (ligikaudu pool KME turuosast); kolmandasse rühma kuulus Boliden (umbes kaks kolmandikku teise rühma turuosast); neljanda rühma moodustasid HME ning Halcor (umbes pool teise rühma turuosast).

| (24) | Et EM ja TMX tegutsesid aastatel 1988–1995 ühe ettevõtjana, kannavad nad rikkumise omapoolse osa eest solidaarvastutust. Samamoodi moodustasid KME, EM ja TMX aastatel 1995–2001 ühe ettevõtja (“KME-kontserni”) ja kannavad rikkumise sellele vastava osa eest solidaarvastutust. Seetõttu jagati trahvi põhisumma kaheks osaks, vastavalt trahviks ajavahemiku 1988–1995 ja ajavahemiku 1995–2001 eest. Selle tulemusena määrati KME-le eraldi trahv 17,96 miljonit eurot; EM ja TMX kannavad ühis- või üksikvastutust 16,37 miljoni euro suuruse trahvi maksmise eest; KME, EM ning TMX (ehk KME kontsern) kannavad ühis- või üksikvastutust 32,75 miljoni euro suuruse trahvi tasumise eest. |
| --- | --- |

(24)

Et EM ja TMX tegutsesid aastatel 1988–1995 ühe ettevõtjana, kannavad nad rikkumise omapoolse osa eest solidaarvastutust. Samamoodi moodustasid KME, EM ja TMX aastatel 1995–2001 ühe ettevõtja (“KME-kontserni”) ja kannavad rikkumise sellele vastava osa eest solidaarvastutust. Seetõttu jagati trahvi põhisumma kaheks osaks, vastavalt trahviks ajavahemiku 1988–1995 ja ajavahemiku 1995–2001 eest. Selle tulemusena määrati KME-le eraldi trahv 17,96 miljonit eurot; EM ja TMX kannavad ühis- või üksikvastutust 16,37 miljoni euro suuruse trahvi maksmise eest; KME, EM ning TMX (ehk KME kontsern) kannavad ühis- või üksikvastutust 32,75 miljoni euro suuruse trahvi tasumise eest.

| (25) | Samamoodi eristati vastutuse jaotamiseks Wielandi kontserni siseselt kaht ajavahemikku. Wieland Werke AG omandas 1999. aastal ainukontrolli kontserni Buntmetall üle. Seetõttu käsitleti Wieland Werke AGd ja kontserni Buntmetall ühe ja rikkumise eest solidaarvastutust kandva ettevõtjana alles alates 1999. aastast. |
| --- | --- |

(25)

Samamoodi eristati vastutuse jaotamiseks Wielandi kontserni siseselt kaht ajavahemikku. Wieland Werke AG omandas 1999. aastal ainukontrolli kontserni Buntmetall üle. Seetõttu käsitleti Wieland Werke AGd ja kontserni Buntmetall ühe ja rikkumise eest solidaarvastutust kandva ettevõtjana alles alates 1999. aastast.

| (26) | Määratud trahvide piisava tõkestava mõju tagamiseks korrutati Outokumpule määratud algne trahvisumma 1,5ga. Seda tehes peeti vajalikuks arvestada kontserni ülemaailmset kogukäivet (umbes 5 miljardit eurot), kuna emaettevõtja (Outokumpu Oyj) osales 1988. aastal rikkumises oma vasktoodete osakonna kaudu ega käskinud hiljem oma täielikus omanduses oleval tütarettevõtjal OCP seda lõpetada. Ülemaailmse käibe poolest on Outokumpu kõigist teistest osalistest üle kahe korra suurem. |
| --- | --- |

(26)

Määratud trahvide piisava tõkestava mõju tagamiseks korrutati Outokumpule määratud algne trahvisumma 1,5ga. Seda tehes peeti vajalikuks arvestada kontserni ülemaailmset kogukäivet (umbes 5 miljardit eurot), kuna emaettevõtja (Outokumpu Oyj) osales 1988. aastal rikkumises oma vasktoodete osakonna kaudu ega käskinud hiljem oma täielikus omanduses oleval tütarettevõtjal OCP seda lõpetada. Ülemaailmse käibe poolest on Outokumpu kõigist teistest osalistest üle kahe korra suurem.

| (27) | Rikkumise kestus oli eri ettevõtjatel erinev. Rikkumine sai alguse hiljemalt 3. juunil 1988 ja kestis vähemalt 22. märtsini 2001. Rikkumises osalesid pidevalt järgmised ettevõtjad järgmiste ajavahemike jooksul:








  — | : | Bolideni kontsern | : | 12 aastat ja 9 kuud, |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| — | : | Buntmetalli kontsern | : | 2 aastat ja 6 kuud, |
| — | : | Halcor | : | 12 kuud, |
| — | : | HME | : | 2 aastat ja 6 kuud, |
| — | : | IMI kontsern | : | 11 aastat ja 5 kuud, |
| — | : | KME kontsern | : | 12 aastat ja 9 kuud (kogukestus, mille sisse jäävad erinevate kontserni liikmete erinevad osalemisajad),
  (KME 12 aastat ja 9 kuud; EM/TMX: 11 aastat ja 5 kuud), |
| — | : | Muelleri kontsern | : | 3 aastat ja 2 kuud, |
| — | : | Outokumpu kontsern | : | 11 aastat ja 5 kuud, |
| — | : | Wieland Werke | : | 11 aastat ja 5 kuud. |

(27)

Rikkumise kestus oli eri ettevõtjatel erinev. Rikkumine sai alguse hiljemalt 3. juunil 1988 ja kestis vähemalt 22. märtsini 2001. Rikkumises osalesid pidevalt järgmised ettevõtjad järgmiste ajavahemike jooksul:

—

:

Bolideni kontsern

:

12 aastat ja 9 kuud,

—

:

Buntmetalli kontsern

:

2 aastat ja 6 kuud,

—

:

Halcor

:

12 kuud,

—

:

HME

:

2 aastat ja 6 kuud,

—

:

IMI kontsern

:

11 aastat ja 5 kuud,

—

:

KME kontsern

:

12 aastat ja 9 kuud (kogukestus, mille sisse jäävad erinevate kontserni liikmete erinevad osalemisajad),

(KME 12 aastat ja 9 kuud; EM/TMX: 11 aastat ja 5 kuud),

—

:

Muelleri kontsern

:

3 aastat ja 2 kuud,

—

:

Outokumpu kontsern

:

11 aastat ja 5 kuud,

—

:

Wieland Werke

:

11 aastat ja 5 kuud.

| (28) | Kartellidistsipliini rangus oli eri aegadel erinev. Ajavahemikku 1994. aasta keskpaigast kuni 1997. aasta keskpaigani nimetas Outokumpu “vaikseks hooajaks”. KME ja Wieland jätkasid WICU, Cuprothermi ja SANCO-alast koostööd. IMI, Wieland, Outokumpu ja KME kohtusid 1996. aastal korduvalt. Kartell toimis sel ajal kahtlemata vähem tõhusalt, kuid ebaregulaarne konfidentsiaalse teabe vahetamine jätkus siiski. Outokumpu kinnitusel olid kontaktid vahepeal vähem intensiivsed. Seega oli neil aastatel tegemist mitte kartellitegevuse katkemise, vaid selle aktiivsuse vähenemisega. Järelikult ei mõjuta vähemaktiivse kartellitegevuse perioodid rikkumise kogukestust (12 aastat ja 9 kuud) tervikuna. |
| --- | --- |

(28)

Kartellidistsipliini rangus oli eri aegadel erinev. Ajavahemikku 1994. aasta keskpaigast kuni 1997. aasta keskpaigani nimetas Outokumpu “vaikseks hooajaks”. KME ja Wieland jätkasid WICU, Cuprothermi ja SANCO-alast koostööd. IMI, Wieland, Outokumpu ja KME kohtusid 1996. aastal korduvalt. Kartell toimis sel ajal kahtlemata vähem tõhusalt, kuid ebaregulaarne konfidentsiaalse teabe vahetamine jätkus siiski. Outokumpu kinnitusel olid kontaktid vahepeal vähem intensiivsed. Seega oli neil aastatel tegemist mitte kartellitegevuse katkemise, vaid selle aktiivsuse vähenemisega. Järelikult ei mõjuta vähemaktiivse kartellitegevuse perioodid rikkumise kogukestust (12 aastat ja 9 kuud) tervikuna.

| (29) | Outokumpu puhul raskendas rikkumist asjaolu, et ta oli olnud ka eelmise samalaadse rikkumise kohta tehtud otsuse, st komisjoni otsuse 90/417/ECSC (5) adressaadiks seoses valtsitud roostevabast lehtterasest toodete sektoris sõlmitud kartellikokkuleppega. Tookordse otsusega Outokumput siiski ei trahvitud. |
| --- | --- |

(29)

Outokumpu puhul raskendas rikkumist asjaolu, et ta oli olnud ka eelmise samalaadse rikkumise kohta tehtud otsuse, st komisjoni otsuse 90/417/ECSC (5) adressaadiks seoses valtsitud roostevabast lehtterasest toodete sektoris sõlmitud kartellikokkuleppega. Tookordse otsusega Outokumput siiski ei trahvitud.

| (30) | Outokumpu on nimetatud leiu vaidlustanud väitega, et eelmine kord oli tegu hoopis teistsuguse olukorraga, kuna i) Outokumpu tegutses valitsuse mõju all ja usus, et nimetatud kokkulepetel on üldsuse heakskiit; ii) komisjon tunnistas ise, et tookord ei olnud tegu otsese rikkumisega, ega määranud trahvi; iii) asjaga olid seotud erinevad ettevõtjad, nende eri kohtades asuvad erinevad allüksused ja töötajad ning iv) küsimusega seostus asutamislepingu teine säte (Euroopa Söe- ja Teraseühenduse asutamislepingu artikkel 65). |
| --- | --- |

(30)

Outokumpu on nimetatud leiu vaidlustanud väitega, et eelmine kord oli tegu hoopis teistsuguse olukorraga, kuna i) Outokumpu tegutses valitsuse mõju all ja usus, et nimetatud kokkulepetel on üldsuse heakskiit; ii) komisjon tunnistas ise, et tookord ei olnud tegu otsese rikkumisega, ega määranud trahvi; iii) asjaga olid seotud erinevad ettevõtjad, nende eri kohtades asuvad erinevad allüksused ja töötajad ning iv) küsimusega seostus asutamislepingu teine säte (Euroopa Söe- ja Teraseühenduse asutamislepingu artikkel 65).

| (31) | Outokumpu väitega ei saanud nõustuda, kuna ettevõtjatele adresseeritavate komisjoni otsuste üks eesmärk on neid hoiatada ja takistada edaspidi samasuguseid rikkumisi toime panemast ka siis, kui mingil põhjusel trahvi ei määrata. See, et Outokumpu jätkas sanitaartehniliste vasktorude sektoris rikkumist pärast seda, kui temalt oli komisjoni otsusega nõutud rikkumise lõpetamist roostevaba terase sektoris, näitab selgelt, et esialgne otsus ei avaldanud Outokumpu turukäitumisele piisavat tõkestavat mõju. Seega tuli edaspidise samasuguse tegevuse vältimiseks praegusel juhul trahvisummat suurendada. Pealegi tähendas samalaadne rikkumine antud tingimustes sama asutamislepingu artikli korduvat rikkumist, kuna antud juhul on Euroopa Söe- ja Teraseühenduse asutamislepingu artikkel 65 samaväärne EÜ asutamislepingu artikli 81 lõikega 1. Samasugusel seisukohal oli komisjon olnud juba oma 16. detsembri 2003. aasta otsuses tööstuslike torude kohta. |
| --- | --- |

(31)

Outokumpu väitega ei saanud nõustuda, kuna ettevõtjatele adresseeritavate komisjoni otsuste üks eesmärk on neid hoiatada ja takistada edaspidi samasuguseid rikkumisi toime panemast ka siis, kui mingil põhjusel trahvi ei määrata. See, et Outokumpu jätkas sanitaartehniliste vasktorude sektoris rikkumist pärast seda, kui temalt oli komisjoni otsusega nõutud rikkumise lõpetamist roostevaba terase sektoris, näitab selgelt, et esialgne otsus ei avaldanud Outokumpu turukäitumisele piisavat tõkestavat mõju. Seega tuli edaspidise samasuguse tegevuse vältimiseks praegusel juhul trahvisummat suurendada. Pealegi tähendas samalaadne rikkumine antud tingimustes sama asutamislepingu artikli korduvat rikkumist, kuna antud juhul on Euroopa Söe- ja Teraseühenduse asutamislepingu artikkel 65 samaväärne EÜ asutamislepingu artikli 81 lõikega 1. Samasugusel seisukohal oli komisjon olnud juba oma 16. detsembri 2003. aasta otsuses tööstuslike torude kohta.

| (32) | Halcori väidet, nagu oleksid KME, Outokumpu, Wieland ja Mueller talle survet avaldanud, ei suudetud tõendada. Samuti jäi kinnituseta Bolideni väide KME surveavalduste kohta. |
| --- | --- |

(32)

Halcori väidet, nagu oleksid KME, Outokumpu, Wieland ja Mueller talle survet avaldanud, ei suudetud tõendada. Samuti jäi kinnituseta Bolideni väide KME surveavalduste kohta.

| (33) | Osapoolte väitel tuleb kergendavateks asjaoludeks lugeda mitmeid tegureid, muu hulgas seda, et lepped jäid tegelikkuses ellu viimata, rikkumisest saadava kasu piiratust ja sanitaartehniliste vasktorude sektori majandusraskusi. |
| --- | --- |

(33)

Osapoolte väitel tuleb kergendavateks asjaoludeks lugeda mitmeid tegureid, muu hulgas seda, et lepped jäid tegelikkuses ellu viimata, rikkumisest saadava kasu piiratust ja sanitaartehniliste vasktorude sektori majandusraskusi.

| (34) | Komisjon on oma otsuses kõik need väited ümber lükanud ja esitanud tõendeid kokkulepete mõju kohta hindadele. Seetõttu ei kehti leevendavad asjaolud antud juhul ühegi ettevõtja suhtes. |
| --- | --- |

(34)

Komisjon on oma otsuses kõik need väited ümber lükanud ja esitanud tõendeid kokkulepete mõju kohta hindadele. Seetõttu ei kehti leevendavad asjaolud antud juhul ühegi ettevõtja suhtes.

| (35) | 1996. aasta trahvide määramatajätmise või vähendamise teatises ei ole sätestatud mingeid erisoodustusi trahvide määramatajätmise või vähendamise taotlejale, kes avalikustab komisjonile seni teadmata olnud asjaolusid ja mõjutab kartellikokkuleppe kestust ning ohtlikkust. Sellist käitumist käsitleti leevendava tegurina juba tööstuslike torude juhtumi puhul. |
| --- | --- |

(35)

1996. aasta trahvide määramatajätmise või vähendamise teatises ei ole sätestatud mingeid erisoodustusi trahvide määramatajätmise või vähendamise taotlejale, kes avalikustab komisjonile seni teadmata olnud asjaolusid ja mõjutab kartellikokkuleppe kestust ning ohtlikkust. Sellist käitumist käsitleti leevendava tegurina juba tööstuslike torude juhtumi puhul.

| (36) | Seetõttu leiti, et Outokumpu koostöö puhul võib seda asjaolu pidada kergendavaks. Outokumpu paljastas esimesena sanitaartehniliste vasktorude üleeuroopalise kartellikokkuleppe kogukestuse ja eelkõige esitas ta esimesena otsustava tähtsusega tõendeid ja selgitusi, mis näitasid, et rikkumine toimus pidevalt 1994. aasta juulist kuni 1997. aasta juulini (samuti 1990. aastast kuni 1992. aasta lõpuni). Trahvide määramatajätmise või vähendamise taotluse esitajalt saadud teabe ja enne Outokumpu trahvide määramatajätmise või vähendamise taotlust korraldatud kontrollimiste põhjal ei oleks komisjon suutnud 1989. aasta septembrist saadik toimunud rikkumise kestust ja pidevust välja selgitada. Outokumput ei tohiks koostöö eest karistada suurema trahviga kui see, mida ta oleks pidanud maksma juhul, kui poleks koostööd teinud. Eelneva valgusel vähendati Outokumpule määratava trahvi põhisummat 40,17 miljoni euro võrra tasuks 1996. aasta trahvide määramatajätmise või vähendamise teatise kohaldamisala piire ületava tulemusliku koostöö eest. |
| --- | --- |

(36)

Seetõttu leiti, et Outokumpu koostöö puhul võib seda asjaolu pidada kergendavaks. Outokumpu paljastas esimesena sanitaartehniliste vasktorude üleeuroopalise kartellikokkuleppe kogukestuse ja eelkõige esitas ta esimesena otsustava tähtsusega tõendeid ja selgitusi, mis näitasid, et rikkumine toimus pidevalt 1994. aasta juulist kuni 1997. aasta juulini (samuti 1990. aastast kuni 1992. aasta lõpuni). Trahvide määramatajätmise või vähendamise taotluse esitajalt saadud teabe ja enne Outokumpu trahvide määramatajätmise või vähendamise taotlust korraldatud kontrollimiste põhjal ei oleks komisjon suutnud 1989. aasta septembrist saadik toimunud rikkumise kestust ja pidevust välja selgitada. Outokumput ei tohiks koostöö eest karistada suurema trahviga kui see, mida ta oleks pidanud maksma juhul, kui poleks koostööd teinud. Eelneva valgusel vähendati Outokumpule määratava trahvi põhisummat 40,17 miljoni euro võrra tasuks 1996. aasta trahvide määramatajätmise või vähendamise teatise kohaldamisala piire ületava tulemusliku koostöö eest.

| (37) | Komisjoni arvates võis sama asjaolu lugeda kergendavaks KME koostöö puhul. Kuigi komisjon oli saanud üksikuid viiteid, mille kohaselt ebaseaduslik tegevus hõlmas ka plastkattega torusid, ja tal oli kindlamaid tõendeid plastkattega torusid puudutava teabevahetuse kohta vastulauses käsitletaval ajavahemikul, õnnestus tal üksnes tänu KME abile avastada WICU/Cuprotherm torusid käsitlev ühekordne, pidev ja keerukas rikkumine juba hiljemalt 1991. aasta algusest saadik. Komisjoni arvates ei tohiks KME kontserni koostöö eest karistada. KMEle määratava trahvi põhisumma vähendamisel on õige lähtuda plastkattega torude sektori suhtelisest tähtsusest võrreldes puhtast vasest sanitaartehniliste torude sektoriga. Nimetatud kriteeriumi põhjal vähendati trahvisummat ühekordselt 7,93 miljoni euro võrra. |
| --- | --- |

(37)

Komisjoni arvates võis sama asjaolu lugeda kergendavaks KME koostöö puhul. Kuigi komisjon oli saanud üksikuid viiteid, mille kohaselt ebaseaduslik tegevus hõlmas ka plastkattega torusid, ja tal oli kindlamaid tõendeid plastkattega torusid puudutava teabevahetuse kohta vastulauses käsitletaval ajavahemikul, õnnestus tal üksnes tänu KME abile avastada WICU/Cuprotherm torusid käsitlev ühekordne, pidev ja keerukas rikkumine juba hiljemalt 1991. aasta algusest saadik. Komisjoni arvates ei tohiks KME kontserni koostöö eest karistada. KMEle määratava trahvi põhisumma vähendamisel on õige lähtuda plastkattega torude sektori suhtelisest tähtsusest võrreldes puhtast vasest sanitaartehniliste torude sektoriga. Nimetatud kriteeriumi põhjal vähendati trahvisummat ühekordselt 7,93 miljoni euro võrra.

| (38) | Kõik käesoleva otsuse adressaadid tegid uurimise erinevatel etappidel komisjoniga koostööd, et saavutada komisjoni trahvide määramatajätmise või vähendamise teatisega kehtestatud sooduskohtlemist. 1996. aasta trahvide määramatajätmise või vähendamise teatist kohaldati järgmiselt. |
| --- | --- |

(38)

Kõik käesoleva otsuse adressaadid tegid uurimise erinevatel etappidel komisjoniga koostööd, et saavutada komisjoni trahvide määramatajätmise või vähendamise teatisega kehtestatud sooduskohtlemist. 1996. aasta trahvide määramatajätmise või vähendamise teatist kohaldati järgmiselt.

| (39) | Mueller Industries Inc. (“Mueller”) oli esimene ettevõtja, kes teatas (2001. aasta jaanuaris) komisjonile kartelli olemasolust Euroopa sanitaartehniliste vasktorude sektoris 1990. aastatel. Enne komisjoni juurdluse algatamist Muellerilt saadud asitõendid võimaldasid komisjonil välja selgitada mitmete 1989. ja 1994. aastal ning aastatel 1997–2001 peetud kartellikoosolekute toimumise, sisu ja osalejad ja korraldada kontrolle 22. märtsil 2001 ning hiljemgi. Mueller lõpetas kohe kartellikoostöös osalemise ja varustas komisjoni hulgaliste kokkuleppeid täpsemalt kajastavate andmete ning dokumentidega. Seetõttu vabastati Mueller täielikult igasuguse trahvi maksmisest. |
| --- | --- |

(39)

Mueller Industries Inc. (“Mueller”) oli esimene ettevõtja, kes teatas (2001. aasta jaanuaris) komisjonile kartelli olemasolust Euroopa sanitaartehniliste vasktorude sektoris 1990. aastatel. Enne komisjoni juurdluse algatamist Muellerilt saadud asitõendid võimaldasid komisjonil välja selgitada mitmete 1989. ja 1994. aastal ning aastatel 1997–2001 peetud kartellikoosolekute toimumise, sisu ja osalejad ja korraldada kontrolle 22. märtsil 2001 ning hiljemgi. Mueller lõpetas kohe kartellikoostöös osalemise ja varustas komisjoni hulgaliste kokkuleppeid täpsemalt kajastavate andmete ning dokumentidega. Seetõttu vabastati Mueller täielikult igasuguse trahvi maksmisest.

| (40) | Mueller esitas üksikuid tõendeid 1997. aastale eelnenud aja kohta ja avalikustas kartelli olemasolu aastatel 1997–2001. Koos kontrollimiste käigus kogutud dokumentidega oli komisjonil nüüd piisavalt tõendeid, et algatada menetlust, mis lõppes kõigi leppes osalejate vastu suunatud otsusega. Seega ei kohaldatud ühegi teise osapoole suhtes trahvimäära alandamist vastavalt 1996. aasta trahvide määramatajätmise või vähendamise teatise punktile C. |
| --- | --- |

(40)

Mueller esitas üksikuid tõendeid 1997. aastale eelnenud aja kohta ja avalikustas kartelli olemasolu aastatel 1997–2001. Koos kontrollimiste käigus kogutud dokumentidega oli komisjonil nüüd piisavalt tõendeid, et algatada menetlust, mis lõppes kõigi leppes osalejate vastu suunatud otsusega. Seega ei kohaldatud ühegi teise osapoole suhtes trahvimäära alandamist vastavalt 1996. aasta trahvide määramatajätmise või vähendamise teatise punktile C.

| (41) | Enne kui komisjon oma vastulause vastu võttis, varustasid Outokumpu (aprill 2001), KME (oktoober 2002), Wieland (jaanuar 2003) ja Halcor (aprill 2003) komisjoni teabe ja dokumentidega, mis aitasid rikkumiste toimumist kindlaks teha. Ükski neist ei esitanud sisulisi vastuväiteid komisjoni vastulause aluseks olnud asjaolude suhtes, välja arvatud asjaolud, mida otsuses ei kinnitatud. Seega kohaldatakse nimetatud ettevõtjate suhtes trahvimäära vähendamist 10–50 % võrra vastavalt trahvide määramatajätmise või vähendamise teatise punktile D. |
| --- | --- |

(41)

Enne kui komisjon oma vastulause vastu võttis, varustasid Outokumpu (aprill 2001), KME (oktoober 2002), Wieland (jaanuar 2003) ja Halcor (aprill 2003) komisjoni teabe ja dokumentidega, mis aitasid rikkumiste toimumist kindlaks teha. Ükski neist ei esitanud sisulisi vastuväiteid komisjoni vastulause aluseks olnud asjaolude suhtes, välja arvatud asjaolud, mida otsuses ei kinnitatud. Seega kohaldatakse nimetatud ettevõtjate suhtes trahvimäära vähendamist 10–50 % võrra vastavalt trahvide määramatajätmise või vähendamise teatise punktile D.

| (42) | Outokumpu esitas esimesena otsustava tähtsusega tõendeid ajavahemiku kohta 1989. aastast kuni 1997. aasta keskpaigani. Ajavahemikuks 1997. aasta keskpaigast kuni 2001. aasta märtsini olid juba olemas Muellerilt saadud ja kontrollimiste käigus kogutud andmed. Outokumpu panus oli otsustava tähtsusega eelkõige rikkumise pidevuse tuvastamisel. Tasuks vähendati Outokumpu trahvi maksimaalse 50 % võrra summast, millega teda oleks trahvitud, kui ta poleks komisjoniga koostööd teinud. |
| --- | --- |

(42)

Outokumpu esitas esimesena otsustava tähtsusega tõendeid ajavahemiku kohta 1989. aastast kuni 1997. aasta keskpaigani. Ajavahemikuks 1997. aasta keskpaigast kuni 2001. aasta märtsini olid juba olemas Muellerilt saadud ja kontrollimiste käigus kogutud andmed. Outokumpu panus oli otsustava tähtsusega eelkõige rikkumise pidevuse tuvastamisel. Tasuks vähendati Outokumpu trahvi maksimaalse 50 % võrra summast, millega teda oleks trahvitud, kui ta poleks komisjoniga koostööd teinud.

| (43) | KMEl ja Wielandil (koos Buntmetalliga) peeti õigeks vähendada trahvimäära võrdselt, kuid vähem kui Outokumpul. Wieland avalikustas esimesena üksikasjaliku loetelu aastatel 1993–2001 peetud nõupidamistest ja andis selgitusi, mis võimaldasid komisjonil kasutada palju selleaegseid dokumente tõendusmaterjalina, KME oli aga esimene, kes andis täielikud selgitused rikkumise kõigi aspektide (SANCO nõupidamised, üleeuroopalised nõupidamised) kohta. Seetõttu vähendati KME trahvi 35 % võrra summast, mis oleks tulnud maksta, kui ta ei oleks komisjoniga koostööd teinud. Wielandil (koos Buntmetalliga) vähendas komisjon trahvi 35 % võrra summast, millega teda muidu oleks trahvitud. |
| --- | --- |

(43)

KMEl ja Wielandil (koos Buntmetalliga) peeti õigeks vähendada trahvimäära võrdselt, kuid vähem kui Outokumpul. Wieland avalikustas esimesena üksikasjaliku loetelu aastatel 1993–2001 peetud nõupidamistest ja andis selgitusi, mis võimaldasid komisjonil kasutada palju selleaegseid dokumente tõendusmaterjalina, KME oli aga esimene, kes andis täielikud selgitused rikkumise kõigi aspektide (SANCO nõupidamised, üleeuroopalised nõupidamised) kohta. Seetõttu vähendati KME trahvi 35 % võrra summast, mis oleks tulnud maksta, kui ta ei oleks komisjoniga koostööd teinud. Wielandil (koos Buntmetalliga) vähendas komisjon trahvi 35 % võrra summast, millega teda muidu oleks trahvitud.

| (44) | Halcor esitas mitmeid selle perioodi dokumente enda kartellis osalemise ajast (1998. aasta augustist kuni 1999. aasta augustini). Kuid vahemik, mille kohta Halcor dokumendid esitas, oli juba niigi hästi dokumenteeritud. Pealegi ei selgitanud Halcor, kuidas ta enne 1998. aasta augustit kartellikokkulepetes osales. Seepärast vähendatakse tema trahvimäära Outokumpu, KME või Wielandiga võrreldes märksa vähem. Samas tuli komisjonil arvestada, et Halcor pakkus omalt poolt kostööd kohe pärast infopäringu saamist ja et Halcori ruumides uurimisi läbi ei viidud. Kokkuvõttes vähendati Halcori trahvi 15 % võrra summast, millega teda muidu oleks trahvitud. |
| --- | --- |

(44)

Halcor esitas mitmeid selle perioodi dokumente enda kartellis osalemise ajast (1998. aasta augustist kuni 1999. aasta augustini). Kuid vahemik, mille kohta Halcor dokumendid esitas, oli juba niigi hästi dokumenteeritud. Pealegi ei selgitanud Halcor, kuidas ta enne 1998. aasta augustit kartellikokkulepetes osales. Seepärast vähendatakse tema trahvimäära Outokumpu, KME või Wielandiga võrreldes märksa vähem. Samas tuli komisjonil arvestada, et Halcor pakkus omalt poolt kostööd kohe pärast infopäringu saamist ja et Halcori ruumides uurimisi läbi ei viidud. Kokkuvõttes vähendati Halcori trahvi 15 % võrra summast, millega teda muidu oleks trahvitud.

| (45) | Bolideni kontsern taotles pärast vastulause saamist trahvide määramatajätmist või vähendamist. Boliden tunnistas rikkumist ega vaidlustanud selle asjaolusid. Lisaks selgitas ta mõningaid fakte. Muelleri, Outokumpu, KME kontserni, Wielandi ja Halcori varasemat koostööd ja läbiviidud kontrollimisi arvestades oli rikkumine selleks ajaks siiski juba täielikult tuvastatud. Seda arvestades vähendas komisjon Bolideni trahvisummat 10 % võrra võrreldes summaga, mis oleks tulnud maksta, kui ta poleks komisjoniga koostööd teinud. |
| --- | --- |

(45)

Bolideni kontsern taotles pärast vastulause saamist trahvide määramatajätmist või vähendamist. Boliden tunnistas rikkumist ega vaidlustanud selle asjaolusid. Lisaks selgitas ta mõningaid fakte. Muelleri, Outokumpu, KME kontserni, Wielandi ja Halcori varasemat koostööd ja läbiviidud kontrollimisi arvestades oli rikkumine selleks ajaks siiski juba täielikult tuvastatud. Seda arvestades vähendas komisjon Bolideni trahvisummat 10 % võrra võrreldes summaga, mis oleks tulnud maksta, kui ta poleks komisjoniga koostööd teinud.

| (46) | Pärast vastulause saamist taotles IMI-kontsern trahvide määramatajätmist või vähendamist. IMI tunnistas rikkumist ega vaidlustanud selle asjaolusid. Muelleri, Outokumpu, KME-kontserni, Wielandi ja Halcori koostööd ja läbiviidud kontrollimisi arvestades oli rikkumine selleks ajaks juba täielikult tuvastatud. Seda arvestades vähendas komisjon IMI-kontserni 10 % võrra võrreldes summaga, mis tal muidu oleks tulnud maksta. |
| --- | --- |

(46)

Pärast vastulause saamist taotles IMI-kontsern trahvide määramatajätmist või vähendamist. IMI tunnistas rikkumist ega vaidlustanud selle asjaolusid. Muelleri, Outokumpu, KME-kontserni, Wielandi ja Halcori koostööd ja läbiviidud kontrollimisi arvestades oli rikkumine selleks ajaks juba täielikult tuvastatud. Seda arvestades vähendas komisjon IMI-kontserni 10 % võrra võrreldes summaga, mis tal muidu oleks tulnud maksta.

Otsus

| 1. | Määrati järgmised trahvid:







  a) | Boliden AB, Outokumpu Copper Fabrication AB (endine Boliden Fabrication AB) ja Outokumpu Copper BCZ S.A. (endine Boliden Cuivre & Zinc S.A.) ühis- ja üksikvastutuse korras | 32,6 miljonit eurot; |
| --- | --- | --- | --- |
| b) | Austria Buntmetall AG ja Buntmetall Amstetten Ges.m.b.H. ühis- ja üksikvastutuse korras | 0,6695 miljonit eurot; |
| c) | Austria Buntmetall AG, Buntmetall Amstetten Ges.m.b.H. ja Wieland Werke AG ühis- ja üksikvastutuse korras | 2,43 miljonit eurot; |
| d) | Halcor S.A. üksikvastutuse korras | 9,16 miljonit eurot; |
| e) | HME Nederland BV üksikvastutuse korras | 4,49 miljonit eurot; |
| f) | IMI plc, IMI Kynoch Ltd. ja Yorkshire Copper Tube Ltd. (endine IMI Yorkshire Copper Tube Ltd.) ühis- ja üksikvastutuse korras | 44,98 miljonit eurot; |
| g) | KM Europa Metal AG üksikvastutuse korras | 17,96 miljonit eurot; |
| h) | KM Europa Metal AG, Tréfimétaux SA ja Europa Metalli SpA ühis- ja üksikvastutuse korras | 32,75 miljonit eurot; |
| i) | Europa Metalli SpA ja Tréfimétaux SA ühis- ja üksikvastutuse korras | 16,37 miljonit eurot; |
| j) | Outokumpu Oyj ja Outokumpu Copper Products Oy ühis- ja üksikvastutuse korras | 36,14 miljonit eurot; |
| k) | Wieland Werke AG üksikvastutuse korras | 24,7416 miljonit eurot. |

1.

Määrati järgmised trahvid:

a)

Boliden AB, Outokumpu Copper Fabrication AB (endine Boliden Fabrication AB) ja Outokumpu Copper BCZ S.A. (endine Boliden Cuivre & Zinc S.A.) ühis- ja üksikvastutuse korras

32,6 miljonit eurot;

b)

Austria Buntmetall AG ja Buntmetall Amstetten Ges.m.b.H. ühis- ja üksikvastutuse korras

0,6695 miljonit eurot;

c)

Austria Buntmetall AG, Buntmetall Amstetten Ges.m.b.H. ja Wieland Werke AG ühis- ja üksikvastutuse korras

2,43 miljonit eurot;

d)

Halcor S.A. üksikvastutuse korras

9,16 miljonit eurot;

e)

HME Nederland BV üksikvastutuse korras

4,49 miljonit eurot;

f)

IMI plc, IMI Kynoch Ltd. ja Yorkshire Copper Tube Ltd. (endine IMI Yorkshire Copper Tube Ltd.) ühis- ja üksikvastutuse korras

44,98 miljonit eurot;

g)

KM Europa Metal AG üksikvastutuse korras

17,96 miljonit eurot;

h)

KM Europa Metal AG, Tréfimétaux SA ja Europa Metalli SpA ühis- ja üksikvastutuse korras

32,75 miljonit eurot;

i)

Europa Metalli SpA ja Tréfimétaux SA ühis- ja üksikvastutuse korras

16,37 miljonit eurot;

j)

Outokumpu Oyj ja Outokumpu Copper Products Oy ühis- ja üksikvastutuse korras

36,14 miljonit eurot;

k)

Wieland Werke AG üksikvastutuse korras

24,7416 miljonit eurot.

| 2. | Loetletud ettevõtjad lõpetavad kohe kõik rikkumised, kui nad pole seda seni teinud. Nad hoiduvad igasuguse käesoleva juhtumi puhul rikkumiseks loetud teo või käitumise kordamisest ja igasuguste nendega mõjult või eesmärgilt võrdväärsete meetmete võtmisest. |
| --- | --- |

2.

Loetletud ettevõtjad lõpetavad kohe kõik rikkumised, kui nad pole seda seni teinud. Nad hoiduvad igasuguse käesoleva juhtumi puhul rikkumiseks loetud teo või käitumise kordamisest ja igasuguste nendega mõjult või eesmärgilt võrdväärsete meetmete võtmisest.

---

(1)  EÜT L 1, 4.1.2003, lk 1. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 411/2004 (ELT L 68, 6.3.2004, lk 1).

(2)  Vt 32123. Ühe Bolideni uuringu kohaselt kasutatakse neist 45 % veetorustike, 52 % küttetorustike ja 3 % gaasitorustike juures.

(3)  Nende arvude õigsust praegu kontrollitakse.

(4)  Osa tekstist on välja jäetud, et vältida konfidentsiaalse info avalikustamist; väljajäetud osad on nurksulgudes.

(5)  EÜT L 220, 15.8.1990, lk 28.

---

Euroopa Liidu lepingu V jaotise kohaselt vastuvõetud aktid

| 13.7.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 192/30 |
| --- | --- | --- | --- |

13.7.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 192/30

---

NÕUKOGU OTSUS 2006/486/ÜVJP,

11. juuli 2006,

mis käsitleb ühismeetme 2005/557/ÜVJP Aafrika Liidu missiooni Sudaani Darfuri piirkonnas toetava Euroopa Liidu tsiviil-sõjalise tegevuse kohta, rakendamist

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse nõukogu ühismeedet 2005/557/ÜVJP (1) eriti selle artikli 8 lõike 1 teist lõiku koostoimes Euroopa Liidu lepingu artikli 23 lõike 2 teise taandega,

ning arvestades järgmist:

| (1) | 21. novembril 2005 võttis nõukogu vastu otsuse 2005/806/ÜVJP, millega rakendatakse ühismeedet 2005/557/ÜVJP Aafrika Liidu missiooni Sudaani Darfuri piirkonnas toetava Euroopa Liidu tsiviil-sõjalise tegevuse kohta. (2) |
| --- | --- |

(1)

21. novembril 2005 võttis nõukogu vastu otsuse 2005/806/ÜVJP, millega rakendatakse ühismeedet 2005/557/ÜVJP Aafrika Liidu missiooni Sudaani Darfuri piirkonnas toetava Euroopa Liidu tsiviil-sõjalise tegevuse kohta. (2)

| (2) | Kuni Aafrika Liidu missiooni muutumiseni ÜRO operatsiooniks peaks EL jätkama oma toetust ja kooskõlas otsuse 2005/806/ÜVJP artikliga 2 otsustas nõukogu jätkata Aafrika Liidu missiooni Sudaani Darfuri piirkonnas toetava Euroopa Liidu tsiviil-sõjalise tegevuse toetamist. |
| --- | --- |

(2)

Kuni Aafrika Liidu missiooni muutumiseni ÜRO operatsiooniks peaks EL jätkama oma toetust ja kooskõlas otsuse 2005/806/ÜVJP artikliga 2 otsustas nõukogu jätkata Aafrika Liidu missiooni Sudaani Darfuri piirkonnas toetava Euroopa Liidu tsiviil-sõjalise tegevuse toetamist.

| (3) | Mis puutub tsiviilkomponenti, siis peaks nõukogu tegema otsuse toetustegevuse jätkamise rahastamise kohta. |
| --- | --- |

(3)

Mis puutub tsiviilkomponenti, siis peaks nõukogu tegema otsuse toetustegevuse jätkamise rahastamise kohta.

| (4) | AMIS II toetav ELi tegevus toimub olukorras, mis võib rikkuda ja kahjustada Euroopa Liidu lepingu artiklis 11 sätestatud ÜVJP eesmärke, |
| --- | --- |

(4)

AMIS II toetav ELi tegevus toimub olukorras, mis võib rikkuda ja kahjustada Euroopa Liidu lepingu artiklis 11 sätestatud ÜVJP eesmärke,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Otsuse 2005/806/ÜVJP artikli 1 lõikes 1 sätestatud lähtesummast kaetakse ka kulutused ajavahemikuks 29. juuli 2006 kuni 31. oktoober 2006.

Artikkel 2

Nõukogu hindab hiljemalt 30. septembril 2006, kas ELi toetustegevust tuleks jätkata.

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Artikkel 4

Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 11. juuli 2006

Nõukogu nimel

eesistuja

E. HEINÄLUOMA

---

(1)  ELT L 188, 20.7.2005, lk 46.

1

(2)  ELT L 303, 22.11.2005, lk 60.

2

---