# Eiropas Savienības L 184/2006

| | ISSN 1725-5112 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 184 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 49. sējums2006. gada 6. jūlijs |

ISSN 1725-5112

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 184

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

49. sējums2006. gada 6. jūlijs

---

| Saturs | | I   Tiesību akti, kuru publicēšana ir obligāta | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 1021/2006 (2006. gada 5. jūlijs), ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem | 1 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 1022/2006 (2006. gada 5. jūlijs), ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1071/2005, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus par to, kā piemērot Padomes Regulu (EK) Nr. 2826/2000 par informācijas un veicināšanas pasākumiem attiecībā uz lauksaimniecības produktiem iekšējā tirgū | 3 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 1023/2006 (2006. gada 5. jūlijs), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 958/2003, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus par to, kā piemērot Padomes Lēmumu 2003/286/EK attiecībā uz koncesijām Kopienas tarifu kvotu veidā dažiem labības produktiem, kuru izcelsme ir Bulgārijas Republikā, un ar ko groza Regulu (EK) Nr. 2809/2000 | 5 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 1024/2006 (2006. gada 5. jūlijs), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 573/2003, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus par to, kā piemērot Padomes Lēmumu 2003/18/EK attiecībā uz koncesijām Kopienas tarifu kvotu veidā dažiem labības produktiem, kuru izcelsme ir Rumānijā, un ar ko groza Regulu (EK) Nr. 2809/2000 | 7 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 1025/2006 (2006. gada 5. jūlijs), ar ko nosaka galīgo kompensācijas likmi un procentus B sistēmas izvešanas atļauju piešķiršanai augļu un dārzeņu nozarē (tomātiem, apelsīniem, citroniem un āboliem) | 9 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 1026/2006 (2006. gada 5. jūlijs), ar ko nosaka piešķiršanas koeficientu, kurš jāpiemēro attiecībā uz Regulā (EK) Nr. 969/2006 paredzēto Kopienas tarifu kvotu kukurūzas ievedumiem no trešām valstīm | 11 |
| | * | Eiropas Centrālās bankas Regula (EK) Nr. 1027/2006 (2006. gada 14. jūnijs) par statistikas ziņošanas prasībām pasta žironorēķinu iestādēm, kas pieņem noguldījumus no euro zonas rezidentiem, kuri nav monetārās finanšu iestādes (ECB/2006/8) | 12 |

Saturs

I   Tiesību akti, kuru publicēšana ir obligāta

Lappuse

Komisijas Regula (EK) Nr. 1021/2006 (2006. gada 5. jūlijs), ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem

1

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 1022/2006 (2006. gada 5. jūlijs), ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1071/2005, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus par to, kā piemērot Padomes Regulu (EK) Nr. 2826/2000 par informācijas un veicināšanas pasākumiem attiecībā uz lauksaimniecības produktiem iekšējā tirgū

3

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 1023/2006 (2006. gada 5. jūlijs), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 958/2003, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus par to, kā piemērot Padomes Lēmumu 2003/286/EK attiecībā uz koncesijām Kopienas tarifu kvotu veidā dažiem labības produktiem, kuru izcelsme ir Bulgārijas Republikā, un ar ko groza Regulu (EK) Nr. 2809/2000

5

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 1024/2006 (2006. gada 5. jūlijs), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 573/2003, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus par to, kā piemērot Padomes Lēmumu 2003/18/EK attiecībā uz koncesijām Kopienas tarifu kvotu veidā dažiem labības produktiem, kuru izcelsme ir Rumānijā, un ar ko groza Regulu (EK) Nr. 2809/2000

7

Komisijas Regula (EK) Nr. 1025/2006 (2006. gada 5. jūlijs), ar ko nosaka galīgo kompensācijas likmi un procentus B sistēmas izvešanas atļauju piešķiršanai augļu un dārzeņu nozarē (tomātiem, apelsīniem, citroniem un āboliem)

9

Komisijas Regula (EK) Nr. 1026/2006 (2006. gada 5. jūlijs), ar ko nosaka piešķiršanas koeficientu, kurš jāpiemēro attiecībā uz Regulā (EK) Nr. 969/2006 paredzēto Kopienas tarifu kvotu kukurūzas ievedumiem no trešām valstīm

11

*

Eiropas Centrālās bankas Regula (EK) Nr. 1027/2006 (2006. gada 14. jūnijs) par statistikas ziņošanas prasībām pasta žironorēķinu iestādēm, kas pieņem noguldījumus no euro zonas rezidentiem, kuri nav monetārās finanšu iestādes (ECB/2006/8)

(ECB/2006/8)

12

| | | II   Tiesību akti, kuru publicēšana nav obligāta |
| --- | --- | --- |
| | | Padome |
| | * | Padomes Lēmums (2006. gada 5. maijs), lai parakstītu un provizoriski piemērotu Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Jaunzēlandi par dažiem gaisa pārvadājumu pakalpojumu aspektiem | 25 |
| Nolīgums starp Eiropas Kopienu un Jaunzēlandi par dažiem gaisa pārvadājumu pakalpojumu aspektiem | 26 |

II   Tiesību akti, kuru publicēšana nav obligāta

Padome

*

Padomes Lēmums (2006. gada 5. maijs), lai parakstītu un provizoriski piemērotu Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Jaunzēlandi par dažiem gaisa pārvadājumu pakalpojumu aspektiem

25

Nolīgums starp Eiropas Kopienu un Jaunzēlandi par dažiem gaisa pārvadājumu pakalpojumu aspektiem

Nolīgums starp Eiropas Kopienu un Jaunzēlandi par dažiem gaisa pārvadājumu pakalpojumu aspektiem

26

| | | Tiesību akti, kas pieņemti saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību V sadaļu |
| --- | --- | --- |
| | * | Padomes Lēmums (2005. gada 21. novembris), kas attiecas uz Eiropas Savienības un Islandes Republikas nolīguma slēgšanu par drošības procedūrām klasificētas informācijas apmaiņai | 34 |
| Eiropas Savienības un Islandes Republikas Nolīgums par drošības procedūrām klasificētas informācijas apmaiņai | 35 |
| | * | Padomes Vienotā rīcība 2006/468/KĀDP (2006. gada 5. jūlijs), ar ko atjauno un pārskata Eiropas Savienības Īpašā pārstāvja Sudānā pilnvaras | 38 |

Tiesību akti, kas pieņemti saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību V sadaļu

*

Padomes Lēmums (2005. gada 21. novembris), kas attiecas uz Eiropas Savienības un Islandes Republikas nolīguma slēgšanu par drošības procedūrām klasificētas informācijas apmaiņai

34

Eiropas Savienības un Islandes Republikas Nolīgums par drošības procedūrām klasificētas informācijas apmaiņai

35

*

Padomes Vienotā rīcība 2006/468/KĀDP (2006. gada 5. jūlijs), ar ko atjauno un pārskata Eiropas Savienības Īpašā pārstāvja Sudānā pilnvaras

38

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

I Tiesību akti, kuru publicēšana ir obligāta

| 6.7.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 184/1 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 184/1

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1021/2006

(2006. gada 5. jūlijs),

ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1994. gada 21. decembra Regulu (EK) Nr. 3223/94 par sīki izstrādātiem augļu un dārzeņu ievešanas režīma izpildes noteikumiem (1), un jo īpaši tās 4. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulā (EK) Nr. 3223/94, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumus, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta ievešanas vērtības pielikumā precizētajiem produktu ievedumiem no trešām valstīm un periodiem. |
| --- | --- |

(1)

Regulā (EK) Nr. 3223/94, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumus, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta ievešanas vērtības pielikumā precizētajiem produktu ievedumiem no trešām valstīm un periodiem.

| (2) | Piemērojot iepriekš minētos kritērijus, standarta ievešanas vērtības nosakāmas līmeņos, kas norādīti šīs regulas pielikumā, |
| --- | --- |

(2)

Piemērojot iepriekš minētos kritērijus, standarta ievešanas vērtības nosakāmas līmeņos, kas norādīti šīs regulas pielikumā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta ievešanas vērtības, kas paredzētas Regulas (EK) Nr. 3223/94 4. pantā, ir tādas, kā norādīts tabulā, kas pievienota pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2006. gada 6. jūlijā.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2006. gada 5. jūlijā

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

J. L. DEMARTY

---

(1)  OV L 337, 24.12.1994., 66. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 386/2005 (OV L 62, 9.3.2005., 3. lpp.).

1

---

PIELIKUMS

Komisijas 2006. gada 5. jūlija Regulai, ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta ievešanas vērtība |
| 0702 00 00 | 052 | 67,5 |
| 204 | 28,7 |
| 999 | 48,1 |
| 0707 00 05 | 052 | 81,0 |
| 999 | 81,0 |
| 0709 90 70 | 052 | 91,1 |
| 999 | 91,1 |
| 0805 50 10 | 388 | 56,4 |
| 528 | 55,5 |
| 999 | 56,0 |
| 0808 10 80 | 388 | 84,2 |
| 400 | 113,4 |
| 404 | 102,8 |
| 508 | 86,5 |
| 512 | 76,0 |
| 524 | 54,3 |
| 528 | 78,9 |
| 720 | 115,7 |
| 800 | 145,8 |
| 804 | 97,3 |
| 999 | 95,5 |
| 0808 20 50 | 388 | 112,2 |
| 512 | 95,3 |
| 528 | 84,9 |
| 720 | 39,0 |
| 999 | 82,9 |
| 0809 10 00 | 052 | 190,0 |
| 999 | 190,0 |
| 0809 20 95 | 052 | 314,6 |
| 068 | 107,3 |
| 608 | 218,2 |
| 999 | 213,4 |
| 0809 40 05 | 624 | 146,3 |
| 999 | 146,3 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta ievešanas vērtība

0702 00 00

052

67,5

204

28,7

999

48,1

0707 00 05

052

81,0

999

81,0

0709 90 70

052

91,1

999

91,1

0805 50 10

388

56,4

528

55,5

999

56,0

0808 10 80

388

84,2

400

113,4

404

102,8

508

86,5

512

76,0

524

54,3

528

78,9

720

115,7

800

145,8

804

97,3

999

95,5

0808 20 50

388

112,2

512

95,3

528

84,9

720

39,0

999

82,9

0809 10 00

052

190,0

999

190,0

0809 20 95

052

314,6

068

107,3

608

218,2

999

213,4

0809 40 05

624

146,3

999

146,3

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 750/2005 (OV L 126, 19.5.2005., 12. lpp.). Kods “999” nozīmē “citas izcelsmes vietas”.

---

| 6.7.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 184/3 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 184/3

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1022/2006

(2006. gada 5. jūlijs),

ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1071/2005, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus par to, kā piemērot Padomes Regulu (EK) Nr. 2826/2000 par informācijas un veicināšanas pasākumiem attiecībā uz lauksaimniecības produktiem iekšējā tirgū

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2000. gada 19. decembra Regulu (EK) Nr. 2826/2000 par informācijas un veicināšanas pasākumiem attiecībā uz lauksaimniecības produktiem iekšējā tirgū (1), un jo īpaši tās 4. pantu, 5. panta 1. punktu, kā arī 12. pantu,

tā kā:

| (1) | Regulas (EK) Nr. 2826/2000 3. pantā noteikti kritēriji to tēmu un produktu noteikšanai, uz kuriem var attiecināt informācijas un/vai veicināšanas pasākumus iekšējā tirgū. Šīs tēmas un produkti ir uzskaitīti Komisijas Regulas (EK) Nr. 1071/2005 I pielikumā (2). |
| --- | --- |

(1)

Regulas (EK) Nr. 2826/2000 3. pantā noteikti kritēriji to tēmu un produktu noteikšanai, uz kuriem var attiecināt informācijas un/vai veicināšanas pasākumus iekšējā tirgū. Šīs tēmas un produkti ir uzskaitīti Komisijas Regulas (EK) Nr. 1071/2005 I pielikumā (2).

| (2) | Atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 2826/2000 5. pantam attiecībā uz katru izvēlēto nozari vai produktu jāpieņem pamatnostādnes, kurās noteikti šajās nozarēs veicamo kampaņu galvenie virzieni. Izvēlēto nozaru un produktu pamatnostādnes norādītas Regulas (EK) Nr. 1071/2005 II pielikumā. |
| --- | --- |

(2)

Atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 2826/2000 5. pantam attiecībā uz katru izvēlēto nozari vai produktu jāpieņem pamatnostādnes, kurās noteikti šajās nozarēs veicamo kampaņu galvenie virzieni. Izvēlēto nozaru un produktu pamatnostādnes norādītas Regulas (EK) Nr. 1071/2005 II pielikumā.

| (3) | Nesenā putnu gripas krīze destabilizēja mājputnu gaļas nozari, izraisot patērētāju uzticības krīzes radītu strauju patēriņa kritumu. Tāpēc ir lietderīgi šajā nozarē paredzēt iespēju veikt informācijas un/vai veicināšanas pasākumus, lai ilgstoši atjaunotu patērētāju uzticību, jo īpaši sniedzot pietiekamu informāciju. |
| --- | --- |

(3)

Nesenā putnu gripas krīze destabilizēja mājputnu gaļas nozari, izraisot patērētāju uzticības krīzes radītu strauju patēriņa kritumu. Tāpēc ir lietderīgi šajā nozarē paredzēt iespēju veikt informācijas un/vai veicināšanas pasākumus, lai ilgstoši atjaunotu patērētāju uzticību, jo īpaši sniedzot pietiekamu informāciju.

| (4) | Tādēļ mājputnu gaļa jāiekļauj veicināmo produktu sarakstā un jāpieņem pamatnostādnes, kurās noteikti šajās nozarēs veicamo kampaņu galvenie virzieni. |
| --- | --- |

(4)

Tādēļ mājputnu gaļa jāiekļauj veicināmo produktu sarakstā un jāpieņem pamatnostādnes, kurās noteikti šajās nozarēs veicamo kampaņu galvenie virzieni.

| (5) | Tādēļ attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 1071/2005. |
| --- | --- |

(5)

Tādēļ attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 1071/2005.

| (6) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar apvienotās “Lauksaimniecības produktu veicināšanas” pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(6)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar apvienotās “Lauksaimniecības produktu veicināšanas” pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulu (EK) Nr. 1071/2005 groza šādi:

| 1) | Regulas I pielikumu papildina ar šādu ievilkumu:






  “— | mājputnu gaļa”. |
| --- | --- | --- |

1)

Regulas I pielikumu papildina ar šādu ievilkumu:

“—

mājputnu gaļa”.

| 2) | Regulas II pielikumu papildina ar šīs regulas pielikuma tekstu. |
| --- | --- |

2)

Regulas II pielikumu papildina ar šīs regulas pielikuma tekstu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā septītajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2006. gada 5. jūlijā

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  OV L 328, 23.12.2000., 2. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2060/2004 (OV L 357, 2.12.2004., 3. lpp.).

1

(2)  OV L 179, 11.7.2005., 1. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Regulas (EK) Nr. 1071/2005 II pielikumā iekļauj turpmāk minētās pamatnostādnes attiecībā uz mājputnu gaļu:

“MĀJPUTNU GAĻA

1.   Stāvokļa vispārēja analīze

Patērētāju uzticības krīze attiecībā uz mājputnu gaļu, kas saistīta ar putnu gripas atspoguļošanu presē, izpaužas ar ievērojamu patēriņa kritumu. Tādēļ ir jāveicina patērētāju uzticēšanās Kopienas izcelsmes mājputnu gaļai.

Lai to panāktu, jāsniedz objektīva informācija par Kopienas ražošanas sistēmām (tirdzniecības normām) un pieprasītajām pārbaudēm papildus vispārējai likumdošanai attiecībā uz pārbaudēm un pārtikas drošību.

2.   Mērķi

| — | Informācijas un veicināšanas pasākumu kampaņas attiecas tikai uz ES ražotiem produktiem. |
| --- | --- |

—

Informācijas un veicināšanas pasākumu kampaņas attiecas tikai uz ES ražotiem produktiem.

| — | To mērķis ir:






  — | nodrošināt objektīvu un pilnīgu informāciju par Kopienas un valsts ražošanas sistēmu noteikumiem mājputnu gaļas produktu drošībai; it īpaši patērētājiem jāsniedz pilnīga un precīza informācija par tirdzniecības normām, |
| --- | --- | --- |

—

To mērķis ir:

—

nodrošināt objektīvu un pilnīgu informāciju par Kopienas un valsts ražošanas sistēmu noteikumiem mājputnu gaļas produktu drošībai; it īpaši patērētājiem jāsniedz pilnīga un precīza informācija par tirdzniecības normām,

| — | informēt patērētājus par mājputnu gaļas dažādību, organoleptiskajām īpašībām un uzturvērtību, |
| --- | --- |

—

informēt patērētājus par mājputnu gaļas dažādību, organoleptiskajām īpašībām un uzturvērtību,

| — | pievērst patērētāju uzmanību izsekojamībai. |
| --- | --- |

—

pievērst patērētāju uzmanību izsekojamībai.

3.   Mērķgrupas

| — | Patērētāji un patērētāju apvienības |
| --- | --- |

—

Patērētāji un patērētāju apvienības

| — | Atbildīgās personas par iepirkumiem mājsaimniecībās |
| --- | --- |

—

Atbildīgās personas par iepirkumiem mājsaimniecībās

| — | Iestādes (restorāni, slimnīcas, skolas utt.) |
| --- | --- |

—

Iestādes (restorāni, slimnīcas, skolas utt.)

| — | Izplatītāji un izplatītāju apvienības |
| --- | --- |

—

Izplatītāji un izplatītāju apvienības

| — | Žurnālisti un sabiedriskās domas veidotāji |
| --- | --- |

—

Žurnālisti un sabiedriskās domas veidotāji

4.   Galvenās idejas

| — | Kopienas noteikumi attiecas uz visu ES teritorijā realizēto mājputnu gaļu, aptverot visu ražošanas, kaušanas un patēriņa ķēdi. |
| --- | --- |

—

Kopienas noteikumi attiecas uz visu ES teritorijā realizēto mājputnu gaļu, aptverot visu ražošanas, kaušanas un patēriņa ķēdi.

| — | Ieviesti drošības nodrošināšanas pasākumi, tostarp pārbaudes. |
| --- | --- |

—

Ieviesti drošības nodrošināšanas pasākumi, tostarp pārbaudes.

| — | Vispārēji ieteikumi par higiēnu attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes pārtikas produktu apstrādi. |
| --- | --- |

—

Vispārēji ieteikumi par higiēnu attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes pārtikas produktu apstrādi.

5.   Galvenie informācijas kanāli

| — | Internets |
| --- | --- |

—

Internets

| — | Sabiedrisko attiecību pasākumi ar plašsaziņas līdzekļiem un reklāmu (zinātniskā un specializētā prese, sieviešu žurnāli, laikraksti, kulinārijas žurnāli) |
| --- | --- |

—

Sabiedrisko attiecību pasākumi ar plašsaziņas līdzekļiem un reklāmu (zinātniskā un specializētā prese, sieviešu žurnāli, laikraksti, kulinārijas žurnāli)

| — | Kontakti ar patērētāju apvienībām |
| --- | --- |

—

Kontakti ar patērētāju apvienībām

| — | Audiovizuālie saziņas līdzekļi |
| --- | --- |

—

Audiovizuālie saziņas līdzekļi

| — | Rakstiski dokumenti (bukleti, brošūras u. c.) |
| --- | --- |

—

Rakstiski dokumenti (bukleti, brošūras u. c.)

| — | Informācija tirdzniecības vietās |
| --- | --- |

—

Informācija tirdzniecības vietās

6.   Programmu ilgums un apjoms

Programmām jābūt vismaz valsts mērogā vai jāattiecas uz vairākām dalībvalstīm.

Divpadsmit līdz divdesmit četri mēneši, priekšroku dodot daudzgadu programmām, kurās katram posmam noteikti pamatoti mērķi.”

---

| 6.7.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 184/5 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 184/5

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1023/2006

(2006. gada 5. jūlijs),

ar ko groza Regulu (EK) Nr. 958/2003, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus par to, kā piemērot Padomes Lēmumu 2003/286/EK attiecībā uz koncesijām Kopienas tarifu kvotu veidā dažiem labības produktiem, kuru izcelsme ir Bulgārijas Republikā, un ar ko groza Regulu (EK) Nr. 2809/2000

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2003. gada 8. aprīļa Lēmumu 2003/286/EK par tāda protokola slēgšanu, ar kuru precizē tirdzniecības aspektus Eiropas nolīgumā, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Bulgārijas Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā pušu sarunu rezultātus par savstarpējām lauksaimniecības koncesijām (1), un jo īpaši tā 3. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Lēmumu 2003/286/EK Kopiena par katru tirdzniecības gadu ir apņēmusies noteikt ievedtarifa kvotas ar nodokļa nulles likmi kviešiem un labības maisījumam, kviešu lipeklim un kukurūzai, kuras izcelsme ir Bulgārijas Republikā. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Lēmumu 2003/286/EK Kopiena par katru tirdzniecības gadu ir apņēmusies noteikt ievedtarifa kvotas ar nodokļa nulles likmi kviešiem un labības maisījumam, kviešu lipeklim un kukurūzai, kuras izcelsme ir Bulgārijas Republikā.

| (2) | Ņemot vērā pieredzi, kas gūta, piemērojot Komisijas Regulu (EK) Nr. 958/2003 (2), ir jāprecizē un jāvienkāršo daži minētās regulas noteikumi. |
| --- | --- |

(2)

Ņemot vērā pieredzi, kas gūta, piemērojot Komisijas Regulu (EK) Nr. 958/2003 (2), ir jāprecizē un jāvienkāršo daži minētās regulas noteikumi.

| (3) | Lai pārliecinātos par kāda uzņēmēja faktiski pieprasītiem daudzumiem, ir jāprecizē uzņēmēja pienākums iesniegt tikai vienu pieteikumu ievešanas atļaujai par katru kārtas numuru un par katru attiecīgo nedēļu, un jāparedz sods par šā pienākuma neievērošanu. |
| --- | --- |

(3)

Lai pārliecinātos par kāda uzņēmēja faktiski pieprasītiem daudzumiem, ir jāprecizē uzņēmēja pienākums iesniegt tikai vienu pieteikumu ievešanas atļaujai par katru kārtas numuru un par katru attiecīgo nedēļu, un jāparedz sods par šā pienākuma neievērošanu.

| (4) | Tādēļ attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 958/2003. |
| --- | --- |

(4)

Tādēļ attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 958/2003.

| (5) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Labības pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(5)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Labības pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulu (EK) Nr. 958/2003 groza šādi:

| 1) | pievieno šādu 1.a pantu:
  “1.a pants
  Uzņēmējs var iesniegt tikai vienu atļaujas pieteikumu par katru kārtas numuru un par katru attiecīgo nedēļu atbilstīgi 2. panta 1. punktam. Ja uzņēmējs iesniedz vairāk nekā vienu pieteikumu, visus minētā uzņēmēja pieteikumus noraida un drošības naudu, kas samaksāta pieteikuma iesniegšanas dienā, pārņem attiecīgā dalībvalsts.”; |
| --- | --- |

1)

pievieno šādu 1.a pantu:

“1.a pants

Uzņēmējs var iesniegt tikai vienu atļaujas pieteikumu par katru kārtas numuru un par katru attiecīgo nedēļu atbilstīgi 2. panta 1. punktam. Ja uzņēmējs iesniedz vairāk nekā vienu pieteikumu, visus minētā uzņēmēja pieteikumus noraida un drošības naudu, kas samaksāta pieteikuma iesniegšanas dienā, pārņem attiecīgā dalībvalsts.”;

| 2) | regulas 2. pantu groza šādi:






  a) | tā 1. punktu aizstāj ar šādu tekstu:
  “1.   Ievešanas atļauju pieteikumus katra mēneša otrajā pirmdienā iesniedz dalībvalstu kompetentajās iestādēs ne vēlāk kā plkst. 13.00 pēc Briseles laika.
  Pieteikuma iesniedzējs iesniedz atļaujas pieteikumu tās dalībvalsts kompetentajai iestādei, kurā tas ir reģistrēts kā PVN maksātājs.
  Katrā atļaujas pieteikumā norāda daudzumu, kas nepārsniedz attiecīgajā tirdzniecības gadā konkrētā produkta importam atvēlēto daudzumu.”; |
| --- | --- | --- |

2)

regulas 2. pantu groza šādi:

a)

tā 1. punktu aizstāj ar šādu tekstu:

“1.   Ievešanas atļauju pieteikumus katra mēneša otrajā pirmdienā iesniedz dalībvalstu kompetentajās iestādēs ne vēlāk kā plkst. 13.00 pēc Briseles laika.

Pieteikuma iesniedzējs iesniedz atļaujas pieteikumu tās dalībvalsts kompetentajai iestādei, kurā tas ir reģistrēts kā PVN maksātājs.

Katrā atļaujas pieteikumā norāda daudzumu, kas nepārsniedz attiecīgajā tirdzniecības gadā konkrētā produkta importam atvēlēto daudzumu.”;

| b) | tā 3. punktu aizstāj ar šādu tekstu:
  “3.   Ja, summējot no tirdzniecības gada sākuma katram attiecīgajam produktam piešķirtos daudzumus un 2. punktā minēto daudzumu, tiek pārsniegta attiecīgajā tirdzniecības gadā atvēlētā kvota, tad Komisija, vēlākais, trešajā darba dienā pēc šo pieteikumu iesniegšanas nosaka vienotu samazināšanas koeficientu, kas piemērojams pieprasītajiem daudzumiem.”; |
| --- | --- |

b)

tā 3. punktu aizstāj ar šādu tekstu:

“3.   Ja, summējot no tirdzniecības gada sākuma katram attiecīgajam produktam piešķirtos daudzumus un 2. punktā minēto daudzumu, tiek pārsniegta attiecīgajā tirdzniecības gadā atvēlētā kvota, tad Komisija, vēlākais, trešajā darba dienā pēc šo pieteikumu iesniegšanas nosaka vienotu samazināšanas koeficientu, kas piemērojams pieprasītajiem daudzumiem.”;

| c) | tā 4. punktu aizstāj ar šādu tekstu:
  “4.   Pēc tam, kad vajadzības gadījumā piemēroti piešķiršanas koeficienti, kas noteikti atbilstīgi 3. punktam, dalībvalsts kompetentās iestādes ceturtajā darba dienā pēc pieteikuma iesniegšanas izdod ievešanas atļaujas, kuras atbilst pieteikumiem, kas paziņoti Komisijai saskaņā ar 2. punktu.
  Ievešanas atļauju izdošanas dienā dalībvalsts kompetentās iestādes, izmantojot pielikumā sniegto paraugu, ne vēlāk kā plkst. 18.00 (Briseles laiks) elektroniski paziņo Komisijai par kopējo daudzumu, kas aprēķināts, sasummējot visus daudzumus, par kuriem tajā pašā dienā ir izdotas ievešanas atļaujas.” |
| --- | --- |

c)

tā 4. punktu aizstāj ar šādu tekstu:

“4.   Pēc tam, kad vajadzības gadījumā piemēroti piešķiršanas koeficienti, kas noteikti atbilstīgi 3. punktam, dalībvalsts kompetentās iestādes ceturtajā darba dienā pēc pieteikuma iesniegšanas izdod ievešanas atļaujas, kuras atbilst pieteikumiem, kas paziņoti Komisijai saskaņā ar 2. punktu.

Ievešanas atļauju izdošanas dienā dalībvalsts kompetentās iestādes, izmantojot pielikumā sniegto paraugu, ne vēlāk kā plkst. 18.00 (Briseles laiks) elektroniski paziņo Komisijai par kopējo daudzumu, kas aprēķināts, sasummējot visus daudzumus, par kuriem tajā pašā dienā ir izdotas ievešanas atļaujas.”

2. pants

Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2006. gada 5. jūlijā

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  OV L 102, 24.4.2003., 60. lpp.

1

(2)  OV L 136, 4.6.2003., 3. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1046/2005 (OV L 172, 5.7.2005., 79. lpp.).

2

---

| 6.7.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 184/7 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 184/7

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1024/2006

(2006. gada 5. jūlijs),

ar ko groza Regulu (EK) Nr. 573/2003, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus par to, kā piemērot Padomes Lēmumu 2003/18/EK attiecībā uz koncesijām Kopienas tarifu kvotu veidā dažiem labības produktiem, kuru izcelsme ir Rumānijā, un ar ko groza Regulu (EK) Nr. 2809/2000

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2002. gada 19. decembra Lēmumu 2003/18/EK par tāda protokola noslēgšanu, ar kuru precizē tirdzniecības aspektus Eiropas nolīgumā, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Rumāniju, no otras puses, lai ņemtu vērā pušu sarunu rezultātus par jaunām savstarpējām lauksaimniecības koncesijām (1), un jo īpaši tā 3. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Lēmumu 2003/18/EK Kopiena ir apņēmusies par katru tirdzniecības gadu noteikt ievedtarifa kvotas ar nodokļa nulles likmi kviešiem un labības maisījumam, kā arī kukurūzai, kuras izcelsme ir Rumānijā. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Lēmumu 2003/18/EK Kopiena ir apņēmusies par katru tirdzniecības gadu noteikt ievedtarifa kvotas ar nodokļa nulles likmi kviešiem un labības maisījumam, kā arī kukurūzai, kuras izcelsme ir Rumānijā.

| (2) | Ņemot vērā pieredzi, kas gūta, piemērojot Komisijas Regulu (EK) Nr. 573/2003 (2), ir jāprecizē un jāvienkāršo daži minētās regulas noteikumi. |
| --- | --- |

(2)

Ņemot vērā pieredzi, kas gūta, piemērojot Komisijas Regulu (EK) Nr. 573/2003 (2), ir jāprecizē un jāvienkāršo daži minētās regulas noteikumi.

| (3) | Lai pārliecinātos par kāda uzņēmēja faktiski pieprasītiem daudzumiem, ir jāprecizē uzņēmēja pienākums iesniegt tikai vienu pieteikumu ievešanas atļaujai par katru kārtas numuru un par katru attiecīgo nedēļu, un jāparedz sods par šā pienākuma neievērošanu. |
| --- | --- |

(3)

Lai pārliecinātos par kāda uzņēmēja faktiski pieprasītiem daudzumiem, ir jāprecizē uzņēmēja pienākums iesniegt tikai vienu pieteikumu ievešanas atļaujai par katru kārtas numuru un par katru attiecīgo nedēļu, un jāparedz sods par šā pienākuma neievērošanu.

| (4) | Tādēļ attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 573/2003. |
| --- | --- |

(4)

Tādēļ attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 573/2003.

| (5) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Labības pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(5)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Labības pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulu (EK) Nr. 573/2003 groza šādi:

| 1) | pievieno šādu 1.a pantu:
  “1.a pants
  Uzņēmējs var iesniegt tikai vienu atļaujas pieteikumu par katru kārtas numuru un par katru attiecīgo nedēļu atbilstīgi 2. panta 1. punktam. Ja uzņēmējs iesniedz vairāk nekā vienu pieteikumu, visus minētā uzņēmēja pieteikumus noraida un drošības naudu, kas samaksāta pieteikuma iesniegšanas dienā, pārņem attiecīgā dalībvalsts.”; |
| --- | --- |

1)

pievieno šādu 1.a pantu:

“1.a pants

Uzņēmējs var iesniegt tikai vienu atļaujas pieteikumu par katru kārtas numuru un par katru attiecīgo nedēļu atbilstīgi 2. panta 1. punktam. Ja uzņēmējs iesniedz vairāk nekā vienu pieteikumu, visus minētā uzņēmēja pieteikumus noraida un drošības naudu, kas samaksāta pieteikuma iesniegšanas dienā, pārņem attiecīgā dalībvalsts.”;

| 2) | regulas 2. pantu groza šādi:






  a) | tā 1. punktu aizstāj ar šādu tekstu:
  “1.   Ievešanas atļauju pieteikumus katra mēneša otrajā pirmdienā iesniedz dalībvalstu kompetentajās iestādēs ne vēlāk kā plkst. 13.00 pēc Briseles laika.
  Pieteikuma iesniedzējs iesniedz atļaujas pieteikumu tās dalībvalsts kompetentajai iestādei, kurā tas ir reģistrēts kā PVN maksātājs.
  Katrā atļaujas pieteikumā norāda daudzumu, kas nepārsniedz attiecīgajā tirdzniecības gadā konkrētā produkta importam atvēlēto daudzumu.”; |
| --- | --- | --- |

2)

regulas 2. pantu groza šādi:

a)

tā 1. punktu aizstāj ar šādu tekstu:

“1.   Ievešanas atļauju pieteikumus katra mēneša otrajā pirmdienā iesniedz dalībvalstu kompetentajās iestādēs ne vēlāk kā plkst. 13.00 pēc Briseles laika.

Pieteikuma iesniedzējs iesniedz atļaujas pieteikumu tās dalībvalsts kompetentajai iestādei, kurā tas ir reģistrēts kā PVN maksātājs.

Katrā atļaujas pieteikumā norāda daudzumu, kas nepārsniedz attiecīgajā tirdzniecības gadā konkrētā produkta importam atvēlēto daudzumu.”;

| b) | tā 3. punktu aizstāj ar šādu tekstu:
  “3.   Ja summējot no tirdzniecības gada sākuma katram attiecīgajam produktam piešķirtos daudzumus un 2. punktā minēto daudzumu, tiek pārsniegta attiecīgajā tirdzniecības gadā atvēlētā kvota, tad Komisija, vēlākais, trešajā darba dienā pēc šo pieteikumu iesniegšanas nosaka vienotu samazināšanas koeficientu, kas piemērojams pieprasītajiem daudzumiem.”; |
| --- | --- |

b)

tā 3. punktu aizstāj ar šādu tekstu:

“3.   Ja summējot no tirdzniecības gada sākuma katram attiecīgajam produktam piešķirtos daudzumus un 2. punktā minēto daudzumu, tiek pārsniegta attiecīgajā tirdzniecības gadā atvēlētā kvota, tad Komisija, vēlākais, trešajā darba dienā pēc šo pieteikumu iesniegšanas nosaka vienotu samazināšanas koeficientu, kas piemērojams pieprasītajiem daudzumiem.”;

| c) | tā 4. punktu aizstāj ar šādu tekstu:
  “4.   Pēc tam, kad vajadzības gadījumā piemēroti piešķiršanas koeficienti, kas noteikti atbilstīgi 3. punktam, dalībvalsts kompetentās iestādes ceturtajā darba dienā pēc pieteikuma iesniegšanas izdod ievešanas atļaujas, kuras atbilst pieteikumiem, kas paziņoti Komisijai saskaņā ar 2. punktu.
  Ievešanas atļauju izdošanas dienā dalībvalsts kompetentās iestādes, izmantojot pielikumā sniegto paraugu, ne vēlāk kā plkst. 18.00 (Briseles laiks) elektroniski paziņo Komisijai par kopējo daudzumu, kas aprēķināts, sasummējot visus daudzumus, par kuriem tajā pašā dienā ir izdotas ievešanas atļaujas.” |
| --- | --- |

c)

tā 4. punktu aizstāj ar šādu tekstu:

“4.   Pēc tam, kad vajadzības gadījumā piemēroti piešķiršanas koeficienti, kas noteikti atbilstīgi 3. punktam, dalībvalsts kompetentās iestādes ceturtajā darba dienā pēc pieteikuma iesniegšanas izdod ievešanas atļaujas, kuras atbilst pieteikumiem, kas paziņoti Komisijai saskaņā ar 2. punktu.

Ievešanas atļauju izdošanas dienā dalībvalsts kompetentās iestādes, izmantojot pielikumā sniegto paraugu, ne vēlāk kā plkst. 18.00 (Briseles laiks) elektroniski paziņo Komisijai par kopējo daudzumu, kas aprēķināts, sasummējot visus daudzumus, par kuriem tajā pašā dienā ir izdotas ievešanas atļaujas.”

2. pants

Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2006. gada 5. jūlijā

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  OV L 8, 14.1.2003., 18. lpp.

1

(2)  OV L 82, 29.3.2003., 25. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 777/2004 (OV L 123, 27.4.2004., 50. lpp.).

2

---

| 6.7.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 184/9 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 184/9

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1025/2006

(2006. gada 5. jūlijs),

ar ko nosaka galīgo kompensācijas likmi un procentus B sistēmas izvešanas atļauju piešķiršanai augļu un dārzeņu nozarē (tomātiem, apelsīniem, citroniem un āboliem)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1996. gada 28. oktobra Regulu (EK) Nr. 2200/96 par augļu un dārzeņu tirgus kopējo organizāciju (1),

ņemot vērā Komisijas 2001. gada 8. oktobra Regulu (EK) Nr. 1961/2001 par sīki izstrādātiem izpildes noteikumiem Padomes Regulai (EK) Nr. 2200/96 attiecībā uz eksporta kompensācijām augļu un dārzeņu nozarē (2), un jo īpaši tās 6. panta 7. punktu,

tā kā:

| (1) | Komisijas Regulā (EK) Nr. 557/2006 (3) noteikti orientējošie daudzumi, attiecībā uz ko var piešķirt B sistēmas izvešanas atļaujas. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas Regulā (EK) Nr. 557/2006 (3) noteikti orientējošie daudzumi, attiecībā uz ko var piešķirt B sistēmas izvešanas atļaujas.

| (2) | B sistēmas atļaujām, kas laikā no 2006. gada 16. maija līdz 30. jūnijam pieprasītas attiecībā uz tomātiem, apelsīniem, citroniem un āboliem, galīgā kompensācijas likme jānosaka orientējošās likmes līmenī un jānosaka piešķīruma procentuālās daļas pieprasītajiem daudzumiem, |
| --- | --- |

(2)

B sistēmas atļaujām, kas laikā no 2006. gada 16. maija līdz 30. jūnijam pieprasītas attiecībā uz tomātiem, apelsīniem, citroniem un āboliem, galīgā kompensācijas likme jānosaka orientējošās likmes līmenī un jānosaka piešķīruma procentuālās daļas pieprasītajiem daudzumiem,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

B sistēmas izvešanas atļauju pieteikumiem, kas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 557/2006 1. pantu iesniegti laikposmā no 2006. gada 16. maija līdz 30. jūnijam, piešķīruma procentuālās daļas un piemērojamās kompensācijas likmes noteiktas šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2006. gada 6. jūlijā.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2006. gada 5. jūlijā

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

J. L. DEMARTY

---

(1)  OV L 297, 21.11.1996., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 47/2003 (OV L 7, 11.1.2003., 64. lpp.).

1

(2)  OV L 268, 9.10.2001., 8. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 386/2005 (OV L 62, 9.3.2005., 3. lpp.).

2

(3)  OV L 98, 6.4.2006., 65. lpp.

3

---

PIELIKUMS

Pieprasīto daudzumu piešķīruma procentuālās daļas un kompensācijas likme, kas piemērojama B sistēmas atļaujām, kas pieprasītas laikā no 2006. gada 16. maija līdz 30. jūnijam (tomāti, apelsīni, citroni un āboli)

| Produkts | Kompensācijas likme
  (EUR/t tīrsvara) | Pieprasīto daudzumu piešķīruma procentuālās daļas |
| --- | --- | --- |
| Tomāti | 30 | 100 % |
| Apelsīni | 39 | 100 % |
| Citroni | 60 | 100 % |
| Āboli | 33 | 100 % |

Produkts

Kompensācijas likme

(EUR/t tīrsvara)

Pieprasīto daudzumu piešķīruma procentuālās daļas

Tomāti

30

100 %

Apelsīni

39

100 %

Citroni

60

100 %

Āboli

33

100 %

---

| 6.7.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 184/11 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 184/11

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1026/2006

(2006. gada 5. jūlijs),

ar ko nosaka piešķiršanas koeficientu, kurš jāpiemēro attiecībā uz Regulā (EK) Nr. 969/2006 paredzēto Kopienas tarifu kvotu kukurūzas ievedumiem no trešām valstīm

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2003. gada 29. septembra Regulu (EK) Nr. 1784/2003 par labības tirgus kopīgo organizāciju (1),

ņemot vērā Komisijas 2006. gada 29. jūnija Regulu (EK) Nr. 969/2006, ar ko atver Kopienas tarifa kvotas kukurūzas ievešanai no trešām valstīm (2), un jo īpaši tās 4. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Ar Regulu (EK) Nr. 969/2006 ir atvērta gada tarifa kvota 242 074 tonnu apmērā kukurūzai (kārtas numurs 09.4131). |
| --- | --- |

(1)

Ar Regulu (EK) Nr. 969/2006 ir atvērta gada tarifa kvota 242 074 tonnu apmērā kukurūzai (kārtas numurs 09.4131).

| (2) | Regulas (EK) Nr. 969/2006 11. punktā ir noteikts, ka 2. daļas apjoms laikposmā no 2006. gada 1. jūlija līdz 31. decembrim ir 242 074 tonnas. |
| --- | --- |

(2)

Regulas (EK) Nr. 969/2006 11. punktā ir noteikts, ka 2. daļas apjoms laikposmā no 2006. gada 1. jūlija līdz 31. decembrim ir 242 074 tonnas.

| (3) | Daudzumi, kas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 969/2006 4. panta 1. punkta noteikumiem bija pieprasīti līdz 2006. gada 3. jūlija pirmdienai pulksten 13.00 pēc Briseles laika, pārsniedz pieejamos daudzumus. Tāpēc ir jānosaka, cik lielā mērā atļaujas var izsniegt, nosakot samazinājuma koeficientu, ko piemēro prasītajiem daudzumiem, |
| --- | --- |

(3)

Daudzumi, kas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 969/2006 4. panta 1. punkta noteikumiem bija pieprasīti līdz 2006. gada 3. jūlija pirmdienai pulksten 13.00 pēc Briseles laika, pārsniedz pieejamos daudzumus. Tāpēc ir jānosaka, cik lielā mērā atļaujas var izsniegt, nosakot samazinājuma koeficientu, ko piemēro prasītajiem daudzumiem,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Visi saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 969/2006 4. panta 1. un 2. punktu iesniegtie un Komisijai līdz 2006. gada 3. jūlija pirmdienai pulksten 13.00 pēc Briseles laika nosūtītie ievešanas atļauju pieteikumi par kukurūzas kvotu tiek pieņemti 0,46439 % apmērā no pieprasītajiem daudzumiem.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2006. gada 6. jūlijā.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2006. gada 5. jūlijā

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

J. L. DEMARTY

---

(1)  OV L 270, 21.10.2003., 78. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1154/2005 (OV L 187, 19.7.2005., 11. lpp.).

1

(2)  OV L 176, 30.6.2006., 44. lpp.

2

---

| 6.7.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 184/12 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 184/12

---

EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS REGULA (EK) Nr. 1027/2006

(2006. gada 14. jūnijs)

par statistikas ziņošanas prasībām pasta žironorēķinu iestādēm, kas pieņem noguldījumus no euro zonas rezidentiem, kuri nav monetārās finanšu iestādes

(ECB/2006/8)

EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS PADOME,

ņemot vērā Padomes 1998. gada 23. novembra Regulu (EK) Nr. 2533/98 par statistiskās informācijas vākšanu, ko veic Eiropas Centrālā banka (1), un jo īpaši tās 5. panta 1. punktu un 6. panta 4. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulas (EK) Nr. 2533/98 2. panta 1. punkts nosaka, ka, lai pildītu statistikas ziņošanas prasības, Eiropas Centrālajai bankai (ECB) ar valstu centrālo banku (VCB) palīdzību ir tiesības vākt statistisko informāciju atsauces pārskata grupu ietvaros un par to, kas ir vajadzīgs Eiropas Centrālo banku sistēmas uzdevumu veikšanai. 2. panta 2. punkta b) apakšpunkts nosaka, ka pasta žironorēķinu iestādes (PŽI) ir daļa no atsauces pārskata grupas tiktāl, ciktāl tas vajadzīgs ECB statistikas ziņošanas prasību izpildei, t. sk. monetārās un banku statistikas jomā. |
| --- | --- |

(1)

Regulas (EK) Nr. 2533/98 2. panta 1. punkts nosaka, ka, lai pildītu statistikas ziņošanas prasības, Eiropas Centrālajai bankai (ECB) ar valstu centrālo banku (VCB) palīdzību ir tiesības vākt statistisko informāciju atsauces pārskata grupu ietvaros un par to, kas ir vajadzīgs Eiropas Centrālo banku sistēmas uzdevumu veikšanai. 2. panta 2. punkta b) apakšpunkts nosaka, ka pasta žironorēķinu iestādes (PŽI) ir daļa no atsauces pārskata grupas tiktāl, ciktāl tas vajadzīgs ECB statistikas ziņošanas prasību izpildei, t. sk. monetārās un banku statistikas jomā.

| (2) | 2001. gada 22. novembra Regula (EK) Nr. 2423/2001 par monetāro finanšu iestāžu sektora konsolidēto bilanci (ECB/2001/13) (2) tika pieņemta, pamatojoties uz Regulu (EK) Nr. 2533/98. Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2423/2001 (ECB/2001/13) 2. panta 1. punktu faktiskajā pārskata grupā ietilpst monetārās finanšu iestādes (MFI), kas ir iesaistīto dalībvalstu teritoriju rezidentes. |
| --- | --- |

(2)

2001. gada 22. novembra Regula (EK) Nr. 2423/2001 par monetāro finanšu iestāžu sektora konsolidēto bilanci (ECB/2001/13) (2) tika pieņemta, pamatojoties uz Regulu (EK) Nr. 2533/98. Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2423/2001 (ECB/2001/13) 2. panta 1. punktu faktiskajā pārskata grupā ietilpst monetārās finanšu iestādes (MFI), kas ir iesaistīto dalībvalstu teritoriju rezidentes.

| (3) | Euro zonas monetāros rādītājus un tiem atbilstošos bilances posteņus iegūst galvenokārt no MFI bilanču datiem, kurus vāc saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 2423/2001 (ECB/2001/13). Tomēr euro zonas monetārie rādītāji ietver ne tikai MFI monetārās saistības pret euro zonas rezidentu ne-MFI, izņemot centrālo valdību, bet arī centrālās valdības monetārās saistības pret euro zonas rezidentu ne-MFI, izņemot centrālo valdību. Tāpēc papildu statistiskā informācija par centrālās valdības noguldījumu saistībām un centrālās valdības skaidrās naudas turējumiem un MFI izdotu vērtspapīru turējumiem pašlaik tiek vākta saskaņā ar 2003. gada 6. februāra Pamatnostādni ECB/2003/2 par dažām Eiropas Centrālās bankas statistikas ziņošanas prasībām un procedūrām, kas valstu centrālajām bankām jāievēro, paziņojot statistiskos datus monetārās un banku statistikas jomā (3). |
| --- | --- |

(3)

Euro zonas monetāros rādītājus un tiem atbilstošos bilances posteņus iegūst galvenokārt no MFI bilanču datiem, kurus vāc saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 2423/2001 (ECB/2001/13). Tomēr euro zonas monetārie rādītāji ietver ne tikai MFI monetārās saistības pret euro zonas rezidentu ne-MFI, izņemot centrālo valdību, bet arī centrālās valdības monetārās saistības pret euro zonas rezidentu ne-MFI, izņemot centrālo valdību. Tāpēc papildu statistiskā informācija par centrālās valdības noguldījumu saistībām un centrālās valdības skaidrās naudas turējumiem un MFI izdotu vērtspapīru turējumiem pašlaik tiek vākta saskaņā ar 2003. gada 6. februāra Pamatnostādni ECB/2003/2 par dažām Eiropas Centrālās bankas statistikas ziņošanas prasībām un procedūrām, kas valstu centrālajām bankām jāievēro, paziņojot statistiskos datus monetārās un banku statistikas jomā (3).

| (4) | Dažās iesaistītajās dalībvalstīs PŽI vairs nav centrālās valdības sektorā saskaņā ar Eiropas Nacionālo un reģionālo kontu sistēmu (EKS 95) (4), un tām ļauts pieņemt noguldījumus ne tikai valsts kases vārdā, bet tām ļauts pieņemt noguldījumus arī savā vārdā. Tāpēc statistisko informāciju par šādiem noguldījumiem vairs nav iespējams ziņot Pamatnostādnes ECB/2003/2 ietvaros. |
| --- | --- |

(4)

Dažās iesaistītajās dalībvalstīs PŽI vairs nav centrālās valdības sektorā saskaņā ar Eiropas Nacionālo un reģionālo kontu sistēmu (EKS 95) (4), un tām ļauts pieņemt noguldījumus ne tikai valsts kases vārdā, bet tām ļauts pieņemt noguldījumus arī savā vārdā. Tāpēc statistisko informāciju par šādiem noguldījumiem vairs nav iespējams ziņot Pamatnostādnes ECB/2003/2 ietvaros.

| (5) | PŽI, kas pieņem noguldījumus šajā kontekstā veic darbības, kas līdzīgas MFI veiktajām darbībām. Tāpēc uz abiem iestāžu veidiem būtu jāattiecina līdzīgas statistikas ziņošanas prasības – ciktāl šādas prasības attiecas uz to darbību. |
| --- | --- |

(5)

PŽI, kas pieņem noguldījumus šajā kontekstā veic darbības, kas līdzīgas MFI veiktajām darbībām. Tāpēc uz abiem iestāžu veidiem būtu jāattiecina līdzīgas statistikas ziņošanas prasības – ciktāl šādas prasības attiecas uz to darbību.

| (6) | Lai nodrošinātu šādu saskaņotu režīmu un nodrošinātu to, ka pieejama statistiskā informācija par PŽI saņemtajiem noguldījumiem, nepieciešams pieņemt jaunu regulu, kas šīm iestādēm prasa ievērot ziņošanas prasības, |
| --- | --- |

(6)

Lai nodrošinātu šādu saskaņotu režīmu un nodrošinātu to, ka pieejama statistiskā informācija par PŽI saņemtajiem noguldījumiem, nepieciešams pieņemt jaunu regulu, kas šīm iestādēm prasa ievērot ziņošanas prasības,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Definīcijas

Šajā regulā:

| — | terminiem “iesaistītā dalībvalsts”, “ziņotājiestādes” un “rezidents” ir tā pati nozīme, kas noteikta Regulas (EK) Nr. 2533/98 1. pantā, |
| --- | --- |

—

terminiem “iesaistītā dalībvalsts”, “ziņotājiestādes” un “rezidents” ir tā pati nozīme, kas noteikta Regulas (EK) Nr. 2533/98 1. pantā,

| — | “PŽI” ir pasts, kas ietilpst “nefinanšu sabiedrību” sektorā (EKS 95 11. sektors) un kas papildus pasta pakalpojumiem pieņem noguldījumus no euro zonas rezidentiem, kuri nav MFI, ar mērķi sniegt noguldītājiem naudas pārvedumu pakalpojumus. |
| --- | --- |

—

“PŽI” ir pasts, kas ietilpst “nefinanšu sabiedrību” sektorā (EKS 95 11. sektors) un kas papildus pasta pakalpojumiem pieņem noguldījumus no euro zonas rezidentiem, kuri nav MFI, ar mērķi sniegt noguldītājiem naudas pārvedumu pakalpojumus.

2. pants

Faktiskā pārskata grupa

1.   Faktisko pārskata grupu veido PŽI, kas ir iesaistīto dalībvalstu rezidentes.

2.   ECB Valde var izveidot un uzturēt to PŽI sarakstu, uz kurām attiecas šī regula. VCB un ECB šo sarakstu atbilstošā veidā dara pieejamu attiecīgajām PŽI, tostarp elektroniskiem līdzekļiem, izmantojot Internetu vai – pēc attiecīgo PŽI pieprasījuma – papīra veidā. Šis saraksts ir tikai informatīviem nolūkiem. Ja saraksta jaunākais pieejamais variants ir nepareizs, ECB tomēr nepiemēro sankcijas PŽI, kas nav pienācīgi izpildījusi pārskatu prasības, ja tā labticīgi ir paļāvusies uz nepareizo sarakstu.

3.   VCB var noteikt PŽI atbrīvojumu no prasības sniegt statistisko informāciju saskaņā ar šo regulu ar nosacījumu, ka prasītā statistiskā informācija jau ir savākta no citiem avotiem. VCB laikus pārbauda šā nosacījuma izpildi, lai, vienojoties ar ECB, vajadzības gadījumā katra gada sākumā piemērotu vai anulētu atbrīvojumus.

3. pants

Statistikas ziņošanas prasības

1.   Faktiskā pārskata grupa katru mēnesi paziņo tās iesaistītās dalībvalsts VCB, kurā PŽI ir rezidente, mēneša statistisko informāciju par tās mēneša beigu bilances atlikumiem.

2.   Saskaņā ar šo regulu sniedzamā statistiskā informācija attiecas uz darbībām, ko PŽI veic savā vārdā un kas norādītas I un II pielikumā.

3.   Saskaņā ar šo regulu prasīto statistisko informāciju paziņo atbilstoši III pielikumā izklāstītajiem obligātajiem pārraides, precizitātes, konceptuālās atbilstības un pārskatīšanas standartiem.

4.   VCB saskaņā ar attiecīgās valsts īpatnībām nosaka un īsteno ziņošanas kārtību, kas jāievēro faktiskajai pārskata grupai. VCB nodrošina to, ka šī ziņošanas kārtība nodrošina šajā regulā prasīto statistisko informāciju un ļauj precīzi pārbaudīt atbilstību III pielikumā izklāstītajiem obligātajiem pārraides, precizitātes, konceptuālās atbilstības un pārskatīšanas standartiem.

5.   Apvienošanās, sadalīšanas vai citas reorganizācijas gadījumā, kas varētu ietekmēt statistikas pienākumu izpildi, iesaistītā ziņotājiestāde informē attiecīgo VCB par plānotajām procedūrām, lai izpildītu šajā regulā noteiktās statistikas ziņošanas prasības, tiklīdz nodoms par attiecīgās darbības veikšanu ticis paziņots atklātībā, un dara to laikus pirms apvienošanās, sadalīšanas vai reorganizācijas.

4. pants

Savlaicīgums

Saskaņā ar 3. panta 1. un 2. punktu paziņoto statistisko informāciju VCB nosūta ECB tās 15. darbadienas darba laika beigās, kas seko mēnesim, uz kuru šī informācija attiecas. VCB lemj par to, kad tām nepieciešams saņemt informāciju no ziņotājiestādēm, lai ievērotu šo termiņu.

5. pants

Grāmatvedības noteikumi

1.   Ņemot vērā 2. un 3. punktu, ziņojot saskaņā ar šo regulu, PŽI ievēro Padomes 1986. gada 8. decembra Direktīvas 86/635/EEK par banku un citu finanšu iestāžu gada pārskatiem un konsolidētajiem pārskatiem (5) nacionālajā transpozīcijā, kā arī citos piemērojamos starptautiskos standartos noteiktos grāmatvedības noteikumus – abos gadījumos tiktāl, ciktāl tie attiecas uz PŽI. Neskarot iesaistītajās dalībvalstīs dominējošo grāmatvedības praksi un neto atlikumu aprēķināšanas kārtību, statistikas mērķiem par visiem finanšu aktīviem un pasīviem ziņo, ievērojot bruto principu.

2.   Par noguldījumu saistībām un aizdevumiem ziņo pēc nominālvērtības mēneša beigās, ievērojot bruto principu. Nominālvērtība ir pamatsumma, kas parādniekam jāatmaksā kreditoram saskaņā ar līgumsaistībām.

3.   VCB var ļaut par aizdevumiem, kam izveidoti uzkrājumi, ziņot, atskaitot no tiem uzkrājumus, un par pirktajiem aizdevumiem ziņot pēc cenas, par kuru panākta vienošanās to iegādes laikā, – ar nosacījumu, ka šādu ziņošanas praksi piemēro visas rezidentes ziņotājiestādes un ir tā vajadzīga, lai nodrošinātu aizdevumu statistiskās novērtēšanas kontinuitāti attiecībā uz datiem, par kuriem ziņots par periodiem pirms 2005. gada janvāra.

6. pants

Pārbaude un informācijas piespiedu vākšana

VCB īsteno tiesības pārbaudīt vai piespiedu kārtā vākt informāciju, ko ziņotājiestādes sniedz atbilstīgi šajā regulā noteiktajām statistikas ziņošanas prasībām, neierobežojot ECB tiesības pašai īstenot šīs tiesības. Šīs tiesības jo īpaši īsteno, ja faktiskajā pārskata grupā iekļautā PŽI neievēro šīs regulas III pielikumā noteiktos pārraides, precizitātes, konceptuālās atbilstības un pārskatīšanas obligātos standartus.

7. pants

Nobeiguma noteikumi

Šī regula stājas spēkā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Frankfurtē pie Mainas, 2006. gada 14. jūnijā

ECB Padomes vārdā —

ECB priekšsēdētājs

Jean-Claude TRICHET

---

(1)  OV L 318, 27.11.1998., 8. lpp.

1

(2)  OV L 333, 17.12.2001., 1. lpp. Regula, kurā jaunākie grozījumi veikti ar Regulu (EK) Nr. 2181/2004 (ECB/2004/21) (OV L 371, 18.12.2004., 42. lpp.).

2

(3)  OV L 241, 26.9.2003., 1. lpp. Pamatnostādne, kurā jaunākie grozījumi veikti ar Pamatnostādni ECB/2005/4 (OV L 109, 29.4.2005., 6. lpp.).

3

(4)  Kuru Eiropas Savienības Padome pieņēmusi savā 1996. gada 25. jūnija Regulā (EK) Nr. 2223/96 par Eiropas Nacionālo un reģionālo kontu sistēmu Kopienā (OV L 310, 30.11.1996., 1. lpp.). Regula, kurā jaunākie grozījumi veikti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1267/2003 (OV L 180, 18.7.2003., 1. lpp.).

4

(5)  OV L 372, 31.12.1986., 1. lpp.

5

---

I PIELIKUMS

Image

Image

Image

---

II PIELIKUMS

DEFINĪCIJAS SAISTĪBĀ AR STATISTIKAS ZIŅOŠANAS PRASĪBĀM

Vispārīgās definīcijas

Statistikas mērķiem PŽI konsolidē darbību visos savos birojos (reģistrēti biroji vai galvenais birojs un/vai filiāles), kas atrodas vienas un tās pašas valsts teritorijā. Statistikā nav atļauta pārrobežu konsolidācija.

Ja mātesuzņēmums un tā meitasuzņēmumi ir PŽI, kas atrodas vienas un tās pašas valsts teritorijā, mātesuzņēmumam atļauts savos statistikas pārskatos konsolidēt šo meitasuzņēmumu darbību. Meitasuzņēmumi ir atsevišķi reģistrēti uzņēmumi, kuros citam uzņēmumam pieder vairākuma daļas vai visas daļas, savukārt filiāles ir struktūrvienības bez neatkarīga juridiskā statusa, kas pilnībā pieder mātesuzņēmumam.

Ja PŽI pieder filiāles, kas atrodas citu iesaistīto dalībvalstu teritorijās, reģistrētais vai galvenais birojs, kurš atrodas attiecīgajā iesaistītajā dalībvalstī, pozīcijas pret visām šīm filiālēm uzskata par pozīcijām pret rezidentiem citās iesaistītajās dalībvalstīs. Turpretī filiāle, kas atrodas attiecīgajā iesaistītajā dalībvalstī, pozīcijas pret reģistrēto vai galveno biroju vai pret citām tās pašas iestādes filiālēm, kas atrodas citu iesaistīto dalībvalstu teritorijās, uzskata par pozīcijām pret rezidentiem citās iesaistītajās dalībvalstīs.

Ja PŽI pieder filiāles, kas atrodas ārpus iesaistīto dalībvalstu teritorijas, reģistrētais vai galvenais birojs, kurš atrodas attiecīgajā iesaistītajā dalībvalstī, pozīcijas pret visām šīm filiālēm uzskata par pozīcijām pret rezidentiem pārējā pasaulē. Turpretī filiāle, kas atrodas attiecīgajā iesaistītajā dalībvalstī, pozīcijas pret reģistrēto vai galveno biroju vai pret citām tās pašas iestādes filiālēm, kas atrodas ārpus iesaistītajām dalībvalstīm, uzskata par pozīcijām pret rezidentiem pārējā pasaulē.

PŽI, kas atrodas ārzonas finanšu centros, statistikā uzskata par to teritoriju rezidentiem, kuros šie centri atrodas.

Sektoru definīcijas

EKS 95 sniedz sektoru klasifikācijas standartu. PŽI darījuma partnerus, kas atrodas iesaistīto dalībvalstu teritorijā, identificē pēc to iekšzemes sektora vai pēc institucionālās klasifikācijas saskaņā ar statistikai sagatavoto MFI sarakstu un klientu statistiskās klasifikācijas pamatnostādnēm, kas izklāstītas ECB Naudas un banku sektora rokasgrāmatā (“Klientu statistiskās klasifikācijas pamatnostādnes”), kurā ievēro klasifikācijas principus, kas, cik iespējams, atbilst EKS 95.

“MFI” aptver šādus sektorus un apakšsektorus:

—   monetārās finanšu iestādes (MFI): rezidentu kredītiestādes, kas definētas Kopienas tiesību aktos, un pārējās rezidentu finanšu iestādes, kas nodarbojas ar noguldījumu un/vai to tuvu aizstājēju piesaisti no iestādēm, kas nav MFI, kā arī kredītu izsniegšanu un/vai ieguldījumu veikšanu vērtspapīros savā vārdā (vismaz ekonomiskā nozīmē),

—   kredītiestādes: kā definēts Kopienas tiesību aktos (1): a) uzņēmums, kura uzdevums ir pieņemt noguldījumus vai citus atmaksājamus līdzekļus no sabiedrības (2) un piešķirt kredītus uz sava rēķina; vai b) elektroniskās naudas iestāde, kas definēta Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 18. septembra Direktīvā 2000/46/EK par elektroniskās naudas iestāžu darbības sākšanu, veikšanu un konsultatīvu uzraudzību (3),

—   centrālās bankas: iesaistīto dalībvalstu centrālās bankas un ECB,

—   naudas tirgus fondi: tie kolektīvo ieguldījumu uzņēmumi, kuru daļas likviditātes ziņā ir līdzvērtīgas noguldījumu aizstājējas un kuri galvenokārt iegulda līdzekļus naudas tirgus instrumentos un/vai NTF vērtspapīros, un/vai citos pārvedamos parāda instrumentos, kam atlikušais termiņš ir gads vai mazāks par gadu, un/vai banku noguldījumos, un/vai kuru peļņas norma līdzinās naudas tirgus instrumentu procentu likmēm,

—   pārējās monetārās finanšu iestādes: pārējās rezidentes finanšu iestādes, kas atbilst MFI definīcijai, neatkarīgi no to uzņēmējdarbības veida.

Banku nozares iestādes, kas atrodas ārpus dalībvalstīm, sauc par bankām, nevis par MFI. Tāpat arī termins “ne-MFI” attiecas tikai uz dalībvalstīm; citām valstīm piemērotāks ir termins “nebankas”. “Ne-MFI” aptver šādus sektorus un apakšsektorus:

—   valsts pārvalde: rezidentu struktūras, kas galvenokārt ražo netirgojamas preces un sniedz netirgojamus pakalpojumus, kas paredzēti individuālam vai kolektīvam patēriņam un/vai nodarbojas ar nacionālā ienākuma un nacionālās bagātības pārdalīšanu (EKS 95, 2.68.–2.70. punkts),

—   centrālā valdība: valsts un citu centrālo aģentūru administratīvie departamenti, kuru kompetencē ir visa ekonomikas teritorija, izņemot sociālā nodrošinājuma fondu administrēšanu (EKS 95, 2.71. punkts),

—   pavalsts valdība: atsevišķas institucionālas struktūras, kas pilda dažas valdības funkcijas līmenī, kas ir zemāks par centrālās valdības līmeni, bet augstāks par vietējās valdības līmeni, izņemot sociālā nodrošinājuma fondu administrēšanu (EKS 95, 2.72. punkts),

—   vietējā valdība: valsts pārvalde, kuras kompetencē ir tikai ekonomikas teritorijas vietējā daļa, izņemot vietējās sociālā nodrošinājuma fondu aģentūras (EKS 95, 2.73. punkts),

—   sociālā nodrošinājuma fondi: centrālās, pavalsts un vietējās institucionālās struktūras, kuru galvenā nodarbošanās ir sociālo pabalstu izsniegšana (EKS 95, 2.74. punkts).

Pārējie rezidentu sektori, t. i., ne-MFI rezidenti, izņemot valsts pārvaldi, ietver:

—   citus finanšu starpniekus + finanšu papildpakalpojumu sniedzējus: nemonetārās finanšu sabiedrības un kvazisabiedrības (izņemot apdrošināšanas sabiedrības un pensiju fondus), kas galvenokārt iesaistītas finanšu starpniecībā, uzņemoties tādas saistības, kuras nav valūta, noguldījumi un/vai līdzvērtīgi noguldījumu aizstājēji no institucionālām vienībām, kas nav monetārās finanšu iestādes (EKS 95, 2.53.–2.56. punkts). Iekļauti arī finanšu papildpakalpojumu sniedzēji, ko veido visas finanšu sabiedrības un kvazisabiedrības, kuras galvenokārt nodarbojas ar finanšu papildpakalpojumu sniegšanu (EKS 95, 2.57.–2.59. punkts),

—   apdrošināšanas sabiedrības un pensiju fondi: nemonetāras finanšu sabiedrības un kvazisabiedrības, kas galvenokārt nodarbojas ar finanšu starpniecību, apkopojot riskus (EKS 95, 2.60.–2.67. punkts),

—   nefinanšu sabiedrības: sabiedrības un kvazisabiedrības, kas nenodarbojas ar finanšu starpniecību, bet galvenokārt ražo tirgus preces un sniedz nefinanšu pakalpojumus (EKS 95, 2.21.–2.31. punkts),

—   mājsaimniecības: indivīdi vai indivīdu grupas kā patērētāji un preču ražotāji un nefinanšu pakalpojumu sniedzēji, kuru preces un pakalpojumi paredzēti pašu galapatēriņam, un kā tirgus preču ražotāji un nefinanšu un finanšu pakalpojumu sniedzēji ar noteikumu, ka viņu darbība nav tāda kā kvazisabiedrībām. Ietilpst bezpeļņas organizācijas, kas apkalpo mājsaimniecības un kas galvenokārt ražo netirgojamas preces un pakalpojumus, kuri paredzēti konkrētām mājsaimniecību grupām (EKS 95, 2.75.–2.88. punkts).

Lai pēc sektoriem klasificētu darījuma partnerus ne-MFI, kas neatrodas iekšzemē, sīkākas norādes var atrast ECB Monetārās un banku statistikas sektora rokasgrāmatā.

Instrumentu kategoriju definīcijas

Aktīvu un pasīvu kategoriju definīcijās ņemtas vērā dažādu finanšu sistēmu īpašības. Dažas aktīvu un pasīvu kategorijas iedalītas pēc to termiņa emisijas brīdī. Termiņš emisijas brīdī (sākotnējais termiņš) attiecas uz fiksētu finanšu instrumenta lietošanas laiku, pirms kura beigām šo instrumentu nevar atprasīt (piemēram, parāda vērtspapīri) vai pirms kura to var pieprasīt, tikai samaksājot attiecīgu soda naudu (piemēram, daži noguldījumu veidi). Paziņojuma termiņš atbilst laikposmam starp to brīdi, kad turētājs paziņo par savu nodomu atprasīt instrumentu, un dienu, kad turētājam tiek atļauts pārvērst šo instrumentu skaidrā naudā, nemaksājot soda naudu. Finanšu instrumentus klasificē saskaņā ar paziņojuma termiņu tikai tad, ja tiem nav noteikts termiņš.

Turpmākās tabulas sniedz sīki izstrādātu standarta aprakstu par tām instrumentu kategorijām, ko VCB transponē attiecīgās valsts līmenī piemērojamās kategorijās saskaņā ar šo regulu (4).

Mēneša kopsavilkuma bilances instrumentu kategoriju sīki izstrādāts apraksts

AKTĪVU KATEGORIJAS

| Kategorija | Galveno īpašību apraksts |
| --- | --- |
| 1. | Skaidrā nauda |

Kategorija

Galveno īpašību apraksts

1.

Skaidrā nauda

Apgrozībā esošu euro un ārvalstu valūtas banknošu un monētu, ko parasti izmanto norēķinos, turējumi

| 2. | Aizdevumi |
| --- | --- |

2.

Aizdevumi

Pārskatu shēmā aizdevumi ir līdzekļi, kurus ziņotājiestādes aizdevušas aizņēmējiem un kuriem nav dokumentāra apliecinājuma vai kurus apliecina vienots dokuments (pat ja tas kļuvis tirgojams). Tajā ietilpst aktīvi noguldījumu veidā

| — | noguldījumi MFI |
| --- | --- |

—

noguldījumi MFI

| — | sliktie parādi, kas vēl nav atmaksāti vai ir norakstīti |
| --- | --- |

—

sliktie parādi, kas vēl nav atmaksāti vai ir norakstīti

Par sliktajiem parādiem uzskata aizdevumus, kuru atmaksa aizkavējusies vai kuriem identificēts cits vērtības samazinājums. VCB nosaka to, vai sliktie parādi jāatspoguļo, ietverot vai izslēdzot uzkrājumus

| — | netirgojamu vērtspapīru turējumi |
| --- | --- |

—

netirgojamu vērtspapīru turējumi

Vērtspapīri, kas nav akcijas un cits pašu kapitāls un kas nav tirgojami un ko nevar pārdot otrreizējos tirgos, sk. arī “tirgojamie aizdevumi”

| — | tirgojamie aizdevumi |
| --- | --- |

—

tirgojamie aizdevumi

Aizdevumi, kas de facto kļuvuši tirgojami, klasificējami aktīvu postenī “aizdevumi” ar noteikumu, ka tie arī turpmāk būs apliecināti ar vienotu dokumentu un ka tos parasti tirgo tikai laiku pa laikam

| — | pakārtotie parādi noguldījumu vai aizdevumu veidā |
| --- | --- |

—

pakārtotie parādi noguldījumu vai aizdevumu veidā

Pakārtotie parāda instrumenti nodrošina pakārtotus prasījumus pret iestādi emitenti, kuras var īstenot tikai pēc tam, kad apmierināti visi augstāka statusa prasījumi (piemēram, noguldījumi/aizdevumi), tādējādi tie iegūst dažas “akciju un cita pašu kapitāla” īpašības. Statistikā pakārtotos parādus atspoguļo saskaņā ar finanšu instrumenta raksturīgajām īpašībām, t. i., klasificē vai nu kā “aizdevumu” vai kā “neakciju vērtspapīrus”. Ja PŽI visu veidu pakārtotos parādus statistikā uzrāda kā vienu skaitli, šis skaitlis jāiedala postenī “neakciju vērtspapīri”, pamatojoties uz to, ka pakārtotais parāds galvenokārt ir vērtspapīru veidā, nevis aizdevums

| — | prasījumi saskaņā ar apgrozāmo parāda vērtspapīru pirkšanu ar atpārdošanu (reverse repos) |
| --- | --- |

—

prasījumi saskaņā ar apgrozāmo parāda vērtspapīru pirkšanu ar atpārdošanu (reverse repos)

Atbilstošā skaidrā nauda, ko samaksā par ziņotājiestāžu pirktajiem vērtspapīriem

Tālāk minēto posteni neuzskata par aizdevumu:

| — | aizdevumi, kas piešķirti uz trasta pamata |
| --- | --- |

—

aizdevumi, kas piešķirti uz trasta pamata

Aizdevumi, kas piešķirti uz trasta pamata (“trasta aizdevumi”/“uzticības aizdevumi”) ir aizdevumi, ko piešķir vienas puses vārdā (“pilnvarotais”) trešās personas (“labumguvējs”) uzdevumā. Statistikā trasta aizdevumus neatspoguļo pilnvarnieka bilancē, ja risku un ieguvumus, kas saistīti ar īpašumtiesībām uz līdzekļiem, patur labumguvējs. Īpašumtiesību riskus un ieguvumus labumguvējs patur, ja: i) labumguvējs uzņemas aizdevuma kredītrisku (t. i., pilnvarnieks ir atbildīgs tikai par aizdevuma administratīvo pārvaldību) vai ii) labumguvēja ieguldījumam ir garantijas zaudējuma gadījumā, ja pilnvarnieks bankrotē (t. i., trasta aizdevums neietilpst pilnvarnieka aktīvos, ko var sadalīt bankrota gadījumā)

| 3. | Neakciju vērtspapīri |
| --- | --- |

3.

Neakciju vērtspapīri

Vērtspapīri, kas nav akcijas vai cits pašu kapitāls, kas ir tirgojami un ko parasti tirgo sekundārajos tirgos vai ko var mainīt pret citiem vērtspapīriem tirgū un kas nepiešķir turētājam īpašumtiesības uz iestādi emitenti. Šajā postenī ietilpst:

| — | vērtspapīri, kas turētājam dod beznosacījuma tiesības uz fiksētu vai līgumā noteiktu ienākumu procentu maksājumu veidā un/vai norādītu fiksētu summu konkrētā dienā (vai dienās) vai sākot ar dienu, kas noteikta emisijas brīdī |
| --- | --- |

—

vērtspapīri, kas turētājam dod beznosacījuma tiesības uz fiksētu vai līgumā noteiktu ienākumu procentu maksājumu veidā un/vai norādītu fiksētu summu konkrētā dienā (vai dienās) vai sākot ar dienu, kas noteikta emisijas brīdī

| — | tirgojamie aizdevumi, kas pārstrukturēti daudzos identiskos dokumentos un ko var tirgot otrreizējos tirgos (sk. arī “Tirgojamie aizdevumi” 2. kategorijā) |
| --- | --- |

—

tirgojamie aizdevumi, kas pārstrukturēti daudzos identiskos dokumentos un ko var tirgot otrreizējos tirgos (sk. arī “Tirgojamie aizdevumi” 2. kategorijā)

| — | pakārtotie parādi parāda vērtspapīru veidā (sk. arī “Pakārtotie parādi noguldījumu vai aizdevumu veidā” 2. kategorijā) |
| --- | --- |

—

pakārtotie parādi parāda vērtspapīru veidā (sk. arī “Pakārtotie parādi noguldījumu vai aizdevumu veidā” 2. kategorijā)

| — | lai ievērotu konsekvenci attiecībā uz repo veida operācijām, vērtspapīrus, ko aizdod saskaņā ar vērtspapīru aizdevumu operācijām, patur sākotnējā īpašnieka bilancē (un nepārnes uz pagaidu pārņēmēja bilanci), ja ir stingrs apsolījums, ka notiks pretēja operācija (nevis tikai šādas rīcības iespēja) |
| --- | --- |

—

lai ievērotu konsekvenci attiecībā uz repo veida operācijām, vērtspapīrus, ko aizdod saskaņā ar vērtspapīru aizdevumu operācijām, patur sākotnējā īpašnieka bilancē (un nepārnes uz pagaidu pārņēmēja bilanci), ja ir stingrs apsolījums, ka notiks pretēja operācija (nevis tikai šādas rīcības iespēja)

| 3a. | Neakciju vērtspapīri, kuru sākotnējais termiņš ir 1 gads vai mazāk |
| --- | --- |

3a.

Neakciju vērtspapīri, kuru sākotnējais termiņš ir 1 gads vai mazāk

| — | Tirgojamie parāda vērtspapīri (apliecināti ar dokumentiem vai ne), kuru sākotnējais termiņš ir 1 gads vai mazāk |
| --- | --- |

—

Tirgojamie parāda vērtspapīri (apliecināti ar dokumentiem vai ne), kuru sākotnējais termiņš ir 1 gads vai mazāk

| — | Tirgojamie aizdevumi, kuru sākotnējais termiņš ir 1 gads vai mazāk un kuri ir pārstrukturēti daudzos identiskos dokumentos, un kurus tirgo otrreizējos tirgos |
| --- | --- |

—

Tirgojamie aizdevumi, kuru sākotnējais termiņš ir 1 gads vai mazāk un kuri ir pārstrukturēti daudzos identiskos dokumentos, un kurus tirgo otrreizējos tirgos

| — | Pakārtotie parādi parāda vērtspapīru veidā, kuru sākotnējais termiņš ir 1 gads vai mazāk |
| --- | --- |

—

Pakārtotie parādi parāda vērtspapīru veidā, kuru sākotnējais termiņš ir 1 gads vai mazāk

| 3b. | Neakciju vērtspapīri, kuru sākotnējais termiņš ir ilgāks par 1 gadu, bet nepārsniedz 2 gadus |
| --- | --- |

3b.

Neakciju vērtspapīri, kuru sākotnējais termiņš ir ilgāks par 1 gadu, bet nepārsniedz 2 gadus

| — | Tirgojamie parāda vērtspapīri (apliecināti ar dokumentiem vai ne), kuru sākotnējais termiņš ir ilgāks par 1 gadu, bet nepārsniedz 2 gadus |
| --- | --- |

—

Tirgojamie parāda vērtspapīri (apliecināti ar dokumentiem vai ne), kuru sākotnējais termiņš ir ilgāks par 1 gadu, bet nepārsniedz 2 gadus

| — | Tirgojamie aizdevumi, kuru sākotnējais termiņš ir ilgāks par 1 gadu, bet nepārsniedz 2 gadus un kuri ir pārstrukturēti daudzos identiskos dokumentos, un kurus tirgo otrreizējos tirgos |
| --- | --- |

—

Tirgojamie aizdevumi, kuru sākotnējais termiņš ir ilgāks par 1 gadu, bet nepārsniedz 2 gadus un kuri ir pārstrukturēti daudzos identiskos dokumentos, un kurus tirgo otrreizējos tirgos

| — | Pakārtotie parādi parāda vērtspapīru veidā, kuru sākotnējais termiņš ir ilgāks par 1 gadu, bet nepārsniedz 2 gadus |
| --- | --- |

—

Pakārtotie parādi parāda vērtspapīru veidā, kuru sākotnējais termiņš ir ilgāks par 1 gadu, bet nepārsniedz 2 gadus

| 4. | Naudas tirgus fondu vērtspapīri |
| --- | --- |

4.

Naudas tirgus fondu vērtspapīri

Šajā aktīvu postenī ietilpst NTF emitētie vērtspapīri. NTF ir kolektīvu ieguldījumu uzņēmumi, kuru vērtspapīri likviditātes ziņā ir līdzvērtīgi noguldījumu aizstājēji un kuri galvenokārt iegulda līdzekļus naudas tirgus instrumentos un/vai NTF vērtspapīros, un/vai citos pārvedamos parāda instrumentos, kam atlikušais termiņš ir 1 gads vai mazāk par 1 gadu, un/vai banku noguldījumos, un/vai kuru peļņas norma līdzinās naudas tirgus instrumentu procentu likmēm

PASĪVU KATEGORIJAS

| Kategorija | Galveno īpašību apraksts |
| --- | --- |
| 9. | Noguldījumi |

Kategorija

Galveno īpašību apraksts

9.

Noguldījumi

Summas, ko ziņotājiestādes ir parādā kreditoriem un kas nav summas, kuras radījusi tirgojamu vērtspapīru emitēšana. Pārskatu shēmā šo kategoriju iedala šādi: noguldījumi uz nakti, termiņnoguldījumi, pieprasījuma noguldījumi ar paziņojuma termiņu par izņemšanu un atpirkšanas līgumi.

“Noguldījumi” ietver arī “aizņēmumus” kā MFI saistības. Konceptuāli raugoties, aizdevumi ir PŽI saņemtās summas, kas nav strukturētas “noguldījumu” veidā. EKS 95 nodala “aizņēmumus” un “noguldījumus” atkarībā no tā, kura puse uzņemas iniciatīvu (aizņēmēja gadījumā tas ir aizņēmums, bet aizdevēja gadījumā – noguldījums), kaut arī praksē šā iedalījuma nozīme mainās atkarībā no attiecīgās valsts finanšu struktūras. Ziņošanas sistēmā “aizņēmumus” neizdala kā atsevišķu kategoriju bilances pasīvu pusē. Tā vietā atlikumi, ko uzskata par “aizņēmumiem”, bez izšķirības jāiedala postenī “noguldījumu saistības”, ja vien tie nav tirgojami instrumenti. Tas atbilst minētajai “noguldījumu saistību” definīcijai

Netirgojamus parāda instrumentus, ko emitējušas ziņotājiestādes, parasti klasificē kā “noguldījumu saistības”. Instrumentus var dēvēt par “netirgojamiem” tādā nozīmē, ka attiecībā uz šo instrumentu pastāv juridisko īpašumtiesību nodošanas ierobežojumi, kas nozīmē to, ka šos instrumentus nevar tirgot vai – kaut arī tehniski tie ir tirgojami – tos nevar tirgot sakarā ar organizēta tirgus neesamību. Ziņotājiestāžu emitēti netirgojami instrumenti, kas vēlāk kļūst tirgojami un ko var tirgot otrreizējos tirgos, būtu jāpārklasificē par “parāda vērtspapīriem”

Drošības iemaksas, ko veic saskaņā ar atvasinātiem līgumiem, būtu jāklasificē kā “noguldījumu saistības”, ja tās ir skaidrās naudas nodrošinājums, kas noguldīts PŽI, un ja tās paliek noguldītāja īpašumā un ir atmaksājamas noguldītājam, līgumam beidzoties. Pamatojoties uz pašreizējo tirgus praksi, ierosināts, ka ziņotājiestāžu saņemtās drošības iemaksas būtu jāklasificē tikai kā “noguldījuma saistības”, jo PŽI iegūst līdzekļus, ko var aizdot tālāk. Ja daļa no PŽI saņemtajām iemaksām jānodod tālāk citam atvasināto instrumentu tirgus dalībniekam (piemēram, klīringa iestādei), principā tikai tā daļa, kas paliek PŽI rīcībā, būtu jāklasificē kā “noguldījuma saistības”. Pašreizējā sarežģītā tirgus prakse var radīt grūtības to drošības iemaksu identificēšanā, kas patiešām ir atmaksājamas, jo dažādu veidu iemaksas bez izšķirības tiek ieliktas vienā kontā, un to drošības iemaksu identificēšanā, ko PŽI var izmantot turpmākai aizdošanai. Šādos gadījumos ir pieņemami klasificēt šīs drošības iemaksas kā “pārējās saistības” vai kā “noguldījumu saistības” saskaņā ar attiecīgās valsts praksi

“Īpaši iezīmētos atlikumus, kas attiecas, piemēram, uz līzinga līgumiem” klasificē kā noguldījumu saistības pie “termiņnoguldījumiem” vai “pieprasījuma noguldījumiem ar paziņojuma termiņu par izņemšanu” atkarībā no konkrētā līguma termiņa/noteikumiem

Līdzekļi (noguldījumi), kas saņemti uz trasta pamata, nav jāatspoguļo PŽI statistikas bilancē (sk. “Aizdevumi, kas piešķirti uz trasta pamata” 2. kategorijā)

| 9.1. | Noguldījumi uz nakti |
| --- | --- |

9.1.

Noguldījumi uz nakti

Noguldījumi, kas konvertējami naudā un/vai ir pārvedami pēc pieprasījuma ar čeku, bankas rīkojumu, debeta ierakstu vai tamlīdzīgi bez ievērojamas kavēšanās, ierobežojumiem vai soda naudas. Šajā postenī iekļauj summas, kas samaksātas iepriekš, izmantojot elektronisko naudu – vai nu elektronisko naudu uz elektroniskā informācijas nesēja (piemēram, iepriekš apmaksātas kartes) vai elektronisko naudu uz programmatūras bāzes, ko emitējušas PŽI. Šajā postenī neuzrāda nepārvedamus noguldījumus, kas tehniski ir izņemami pēc pieprasījuma, bet tādā gadījumā jāmaksā ievērojama soda nauda

| — | posteņu atlikumi (procentus pelnoši vai nepelnoši), kas pārvedami ar čeku, bankas rīkojumu, debeta ierakstu un tamlīdzīgi bez ievērojamas soda naudas vai ierobežojumiem; |
| --- | --- |

—

posteņu atlikumi (procentus pelnoši vai nepelnoši), kas pārvedami ar čeku, bankas rīkojumu, debeta ierakstu un tamlīdzīgi bez ievērojamas soda naudas vai ierobežojumiem;

| — | posteņu atlikumi (procentus pelnoši vai nepelnoši), kas pārvēršami naudā tūlīt pēc pieprasījuma vai līdz tās darbadienas beigām, kura seko noguldījuma pieņemšanas dienai, bez ievērojamas soda naudas vai ierobežojumiem, bet kas nav pārvedami |
| --- | --- |

—

posteņu atlikumi (procentus pelnoši vai nepelnoši), kas pārvēršami naudā tūlīt pēc pieprasījuma vai līdz tās darbadienas beigām, kura seko noguldījuma pieņemšanas dienai, bez ievērojamas soda naudas vai ierobežojumiem, bet kas nav pārvedami

| — | posteņu atlikumi (kas pelna vai nepelna procentus), ko veido iepriekš samaksātas summas attiecībā uz elektronisko naudu uz “datortehnikas vai programmatūras bāzes” (piemēram, iepriekš apmaksātas kartes); |
| --- | --- |

—

posteņu atlikumi (kas pelna vai nepelna procentus), ko veido iepriekš samaksātas summas attiecībā uz elektronisko naudu uz “datortehnikas vai programmatūras bāzes” (piemēram, iepriekš apmaksātas kartes);

| — | aizdevumi, kas atmaksājami līdz tās darba dienas beigām, kas seko aizdevuma piešķiršanas dienai |
| --- | --- |

—

aizdevumi, kas atmaksājami līdz tās darba dienas beigām, kas seko aizdevuma piešķiršanas dienai

| 9.2. | Termiņnoguldījumi |
| --- | --- |

9.2.

Termiņnoguldījumi

Nepārvedami noguldījumi, ko nevar konvertēt naudā pirms saskaņota noteikta termiņa vai ko var konvertēt naudā pirms šā saskaņotā termiņa tikai ar noteikumu, ka turētājs samaksā attiecīgu soda naudu. Šajā postenī ietilpst arī administratīvi regulēti krājnoguldījumi, kam ar termiņu saistītais kritērijs nav būtisks (klasificēti termiņa grupā “ilgāk par 2 gadiem”). Finanšu produkti, kuru termiņu saskaņā ar noteikumiem var turpināt pagarināt, jāklasificē atbilstīgi vistuvākajam termiņam. Kaut arī var būt iespēja termiņnoguldījumus izņemt agrāk, iepriekš par to paziņojot, vai arī tos var izņemt pēc pieprasījuma, samaksājot attiecīgu soda naudu, klasifikācijā šīs iespējas neuzskata par būtiskām

| 9.2a. | Termiņnoguldījumi, kuru termiņš ir 1 gads vai mazāks |
| --- | --- |

9.2a.

Termiņnoguldījumi, kuru termiņš ir 1 gads vai mazāks

| — | Atlikumi, kuru fiksētais termiņš nepārsniedz 1 gadu (izņemot noguldījumus, kuru sākotnējais termiņš ir 1 diena), kuri nav pārvedami un kurus nevar konvertēt naudā pirms šā termiņa beigām |
| --- | --- |

—

Atlikumi, kuru fiksētais termiņš nepārsniedz 1 gadu (izņemot noguldījumus, kuru sākotnējais termiņš ir 1 diena), kuri nav pārvedami un kurus nevar konvertēt naudā pirms šā termiņa beigām

| — | Atlikumi, kuru fiksētais termiņš nepārsniedz 1 gadu, kuri nav pārvedami, bet kurus var izņemt pirms termiņa, iepriekš par to paziņojot; ja saņemts paziņojums par izņemšanu, šie atlikumi būtu jāklasificē 9.3.a postenī |
| --- | --- |

—

Atlikumi, kuru fiksētais termiņš nepārsniedz 1 gadu, kuri nav pārvedami, bet kurus var izņemt pirms termiņa, iepriekš par to paziņojot; ja saņemts paziņojums par izņemšanu, šie atlikumi būtu jāklasificē 9.3.a postenī

| — | Atlikumi, kuru fiksētais termiņš nepārsniedz 1 gadu, kuri nav pārvedami, bet kurus var izņemt pēc pieprasījuma, samaksājot attiecīgu soda naudu |
| --- | --- |

—

Atlikumi, kuru fiksētais termiņš nepārsniedz 1 gadu, kuri nav pārvedami, bet kurus var izņemt pēc pieprasījuma, samaksājot attiecīgu soda naudu

| — | Drošības iemaksas, ko veic saskaņā ar atvasinātiem līgumiem, kuru darbība beidzas 1 gada laikā, un ko veido skaidrās naudas nodrošinājums, kuru nogulda, aizsargājoties pret kredītrisku, bet kurš paliek noguldītāja īpašumā un ir atmaksājams noguldītājam līguma darbības beigās |
| --- | --- |

—

Drošības iemaksas, ko veic saskaņā ar atvasinātiem līgumiem, kuru darbība beidzas 1 gada laikā, un ko veido skaidrās naudas nodrošinājums, kuru nogulda, aizsargājoties pret kredītrisku, bet kurš paliek noguldītāja īpašumā un ir atmaksājams noguldītājam līguma darbības beigās

| — | Aizdevumi, kuri apliecināti ar vienotu dokumentu un kuru sākotnējais termiņš ir 1 gads vai mazāk |
| --- | --- |

—

Aizdevumi, kuri apliecināti ar vienotu dokumentu un kuru sākotnējais termiņš ir 1 gads vai mazāk

| — | PŽI emitēti netirgojamie parāda vērtspapīri (apliecināti ar dokumentiem vai ne), kuru sākotnējais termiņš ir 1 gads vai mazāk |
| --- | --- |

—

PŽI emitēti netirgojamie parāda vērtspapīri (apliecināti ar dokumentiem vai ne), kuru sākotnējais termiņš ir 1 gads vai mazāk

| — | PŽI emitēti pakārtotie parādi noguldījumu vai aizdevumu veidā, kuru sākotnējais termiņš ir 1 gads vai mazāk |
| --- | --- |

—

PŽI emitēti pakārtotie parādi noguldījumu vai aizdevumu veidā, kuru sākotnējais termiņš ir 1 gads vai mazāk

| 9.2b. | Termiņnoguldījumi, kuru termiņš ir ilgāks par 1 gadu, bet nepārsniedz 2 gadus |
| --- | --- |

9.2b.

Termiņnoguldījumi, kuru termiņš ir ilgāks par 1 gadu, bet nepārsniedz 2 gadus

| — | Atlikumi, kuru fiksētais termiņš ir ilgāks par 1 gadu, bet nepārsniedz 2 gadus, kuri nav pārvedami un kurus nevar konvertēt naudā pirms šā termiņa beigām |
| --- | --- |

—

Atlikumi, kuru fiksētais termiņš ir ilgāks par 1 gadu, bet nepārsniedz 2 gadus, kuri nav pārvedami un kurus nevar konvertēt naudā pirms šā termiņa beigām

| — | Atlikumi, kuru fiksētais termiņš ir ilgāks par 1 gadu, bet nepārsniedz 2 gadus, kuri nav pārvedami, bet kurus var izņemt pirms termiņa, iepriekš par to paziņojot; ja saņemts paziņojums par izņemšanu, šie atlikumi būtu jāklasificē 9.3.a postenī |
| --- | --- |

—

Atlikumi, kuru fiksētais termiņš ir ilgāks par 1 gadu, bet nepārsniedz 2 gadus, kuri nav pārvedami, bet kurus var izņemt pirms termiņa, iepriekš par to paziņojot; ja saņemts paziņojums par izņemšanu, šie atlikumi būtu jāklasificē 9.3.a postenī

| — | Atlikumi, kuru fiksētais termiņš ir ilgāks par 1 gadu, bet nepārsniedz 2 gadus, kuri nav pārvedami, bet kurus var izņemt pēc pieprasījuma, samaksājot attiecīgu soda naudu |
| --- | --- |

—

Atlikumi, kuru fiksētais termiņš ir ilgāks par 1 gadu, bet nepārsniedz 2 gadus, kuri nav pārvedami, bet kurus var izņemt pēc pieprasījuma, samaksājot attiecīgu soda naudu

| — | Drošības iemaksas, ko veic saskaņā ar atvasinātiem līgumiem, kuru darbība beidzas 1–2 gadu laikā, un ko veido skaidrās naudas nodrošinājums, kuru nogulda, aizsargājoties pret kredītrisku, bet kurš paliek noguldītāja īpašumā un ir atmaksājams noguldītājam līguma darbības beigās |
| --- | --- |

—

Drošības iemaksas, ko veic saskaņā ar atvasinātiem līgumiem, kuru darbība beidzas 1–2 gadu laikā, un ko veido skaidrās naudas nodrošinājums, kuru nogulda, aizsargājoties pret kredītrisku, bet kurš paliek noguldītāja īpašumā un ir atmaksājams noguldītājam līguma darbības beigās

| — | Aizdevumi, kuri apliecināti ar vienu dokumentu un kuru sākotnējais termiņš ir ilgāks par 1 gadu, bet nepārsniedz 2 gadus |
| --- | --- |

—

Aizdevumi, kuri apliecināti ar vienu dokumentu un kuru sākotnējais termiņš ir ilgāks par 1 gadu, bet nepārsniedz 2 gadus

| — | PŽI emitēti netirgojamie parāda vērtspapīri (apliecināti ar dokumentiem vai ne), kuru sākotnējais termiņš ir ilgāks par 1 gadu, bet nepārsniedz 2 gadus |
| --- | --- |

—

PŽI emitēti netirgojamie parāda vērtspapīri (apliecināti ar dokumentiem vai ne), kuru sākotnējais termiņš ir ilgāks par 1 gadu, bet nepārsniedz 2 gadus

| — | PŽI emitēti pakārtotie parādi noguldījumu vai aizdevumu veidā, kuru sākotnējais termiņš ir ilgāks par vienu gadu, bet nepārsniedz divus gadus |
| --- | --- |

—

PŽI emitēti pakārtotie parādi noguldījumu vai aizdevumu veidā, kuru sākotnējais termiņš ir ilgāks par vienu gadu, bet nepārsniedz divus gadus

| 9.3. | Pieprasījuma noguldījumi |
| --- | --- |

9.3.

Pieprasījuma noguldījumi

Netirgojami noguldījumi, kas nav termiņnoguldījumi un ko nevar konvertēt naudā bez iepriekšēja paziņojuma termiņa, pirms kura beigām konvertēšana naudā nav iespējama vai iespējama, tikai samaksājot soda naudu. Tie ietver noguldījumus, kas – kaut arī varbūt juridiski ir izņemami pēc pieprasījuma – būtu pakļauti soda naudas samaksai un ierobežojumiem saskaņā ar attiecīgās valsts praksi (klasificēti termiņa grupā “3 mēneši un mazāk”), un ieguldījumu kontus, kam nav paziņojuma termiņa vai noteiktā termiņa, bet uz ko attiecas ierobežojoši izņemšanas noteikumi (klasificēti termiņa grupā “vairāk par 3 mēnešiem”)

| 9.3a. | Pieprasījuma noguldījumi ar paziņojuma termiņu par izņemšanu pēc 3 mēnešiem un mazāk |
| --- | --- |

9.3a.

Pieprasījuma noguldījumi ar paziņojuma termiņu par izņemšanu pēc 3 mēnešiem un mazāk

| — | Atlikumi, kas nav noguldīti uz fiksētu termiņu un ko var izņemt, tikai paziņojot par to ne agrāk kā 3 mēnešus iepriekš; ja iespējams noguldījumu izņemt pirms minētā paziņojuma termiņa beigām (vai pat pēc pieprasījuma), jāmaksā soda nauda |
| --- | --- |

—

Atlikumi, kas nav noguldīti uz fiksētu termiņu un ko var izņemt, tikai paziņojot par to ne agrāk kā 3 mēnešus iepriekš; ja iespējams noguldījumu izņemt pirms minētā paziņojuma termiņa beigām (vai pat pēc pieprasījuma), jāmaksā soda nauda

| — | Nepārvedami krājnoguldījumi un citi patērētāju noguldījumi, par kuriem – kaut arī juridiski tie ir izņemami pēc pieprasījuma – jāmaksā ievērojamas soda naudas |
| --- | --- |

—

Nepārvedami krājnoguldījumi un citi patērētāju noguldījumi, par kuriem – kaut arī juridiski tie ir izņemami pēc pieprasījuma – jāmaksā ievērojamas soda naudas

| — | Atlikumi ar fiksētu termiņu, kuri nav pārvedami, bet par kuriem mazāk nekā 3 mēnešus iepriekš iesniegts paziņojums par agrāku izņemšanu |
| --- | --- |

—

Atlikumi ar fiksētu termiņu, kuri nav pārvedami, bet par kuriem mazāk nekā 3 mēnešus iepriekš iesniegts paziņojums par agrāku izņemšanu

---

(1)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 20. marta Direktīvā 2000/12/EK par kredītiestāžu darbības uzsākšanu un veikšanu 1. panta 1. punkts (OV L 126, 26.5.2000., 1. lpp.). Direktīva, kurā jaunākie grozījumi veikti ar Direktīvu 2006/29/EK (OV L 70, 9.3.2006., 50. lpp.) un kura turpmāk var tikt grozīta.

(2)  T. sk. ieņēmumi no banku parāda vērtspapīru pārdošanas iedzīvotājiem.

(3)  OV L 275, 27.10.2000., 39. lpp. Direktīva ar turpmākajiem grozījumiem.

(4)  Citiem vārdiem sakot, šīs tabulas nav atsevišķu finanšu instrumentu saraksti.

---

III PIELIKUMS

OBLIGĀTIE STANDARTI, KO PIEMĒRO FAKTISKAJAI ZIŅOTĀJU GRUPAI

Lai ievērotu ECB statistikas ziņošanas prasības, ziņotājiestādēm jāievēro šādi obligātie standarti.

1.   Obligātie standarti datu pārraides jomā

| a) | VCB tiek ziņots laikus un VCB noteiktajos termiņos; |
| --- | --- |

a)

VCB tiek ziņots laikus un VCB noteiktajos termiņos;

| b) | statistikas pārskata forma un formāts atbilst VCB noteiktajām tehniskajām pārskata prasībām; |
| --- | --- |

b)

statistikas pārskata forma un formāts atbilst VCB noteiktajām tehniskajām pārskata prasībām;

| c) | tiek identificēta kontaktpersona (kontaktpersonas) ziņotājiestādē; |
| --- | --- |

c)

tiek identificēta kontaktpersona (kontaktpersonas) ziņotājiestādē;

| d) | tiek ievērotas tehniskās specifikācijas, kas attiecas uz datu pārraidi VCB. |
| --- | --- |

d)

tiek ievērotas tehniskās specifikācijas, kas attiecas uz datu pārraidi VCB.

2.   Precizitātes obligātie standarti

| e) | statistiskajai informācijai jābūt pareizai:






  — | jāizpilda visas matemātiskās prasības (piemēram, apakšsummu kopsavilkumam jāsakrīt ar kopsummu), |
| --- | --- | --- |

e)

statistiskajai informācijai jābūt pareizai:

—

jāizpilda visas matemātiskās prasības (piemēram, apakšsummu kopsavilkumam jāsakrīt ar kopsummu),

| — | datiem jābūt konsekventiem visās dimensijās; |
| --- | --- |

—

datiem jābūt konsekventiem visās dimensijās;

| f) | ziņotājiestādēm jāspēj sniegt informāciju par attīstības tendencēm, uz ko norāda iesniegtie dati; |
| --- | --- |

f)

ziņotājiestādēm jāspēj sniegt informāciju par attīstības tendencēm, uz ko norāda iesniegtie dati;

| g) | statistiskajai informācijai jābūt pilnīgai: iztrūkumi būtu jāapzinās, jāizskaidro VCB un attiecīgā gadījumā pēc iespējas ātrāk jānovērš; |
| --- | --- |

g)

statistiskajai informācijai jābūt pilnīgai: iztrūkumi būtu jāapzinās, jāizskaidro VCB un attiecīgā gadījumā pēc iespējas ātrāk jānovērš;

| h) | statistiskajā informācijā nevar būt pastāvīgu un strukturālu iztrūkumu; |
| --- | --- |

h)

statistiskajā informācijā nevar būt pastāvīgu un strukturālu iztrūkumu;

| i) | ziņotājiestādes ievēro VCB noteiktās dimensijas un decimāldaļas attiecībā uz datu pārraidi; |
| --- | --- |

i)

ziņotājiestādes ievēro VCB noteiktās dimensijas un decimāldaļas attiecībā uz datu pārraidi;

| j) | ziņotājiestādes ievēro VCB noteikto noapaļošanas politiku attiecībā uz datu pārraidi. |
| --- | --- |

j)

ziņotājiestādes ievēro VCB noteikto noapaļošanas politiku attiecībā uz datu pārraidi.

3.   Konceptuālās atbilstības obligātie standarti

| k) | statistiskā informācija atbilst šajā regulā ietvertajām definīcijām un klasifikācijai; |
| --- | --- |

k)

statistiskā informācija atbilst šajā regulā ietvertajām definīcijām un klasifikācijai;

| l) | attiecīgā gadījumā, ja izdara atkāpes no šīm definīcijām un klasifikācijas, ziņotājiestādes regulāri uzrauga un kvantitatīvi atspoguļo atšķirību starp lietoto metodi un šajā regulā noteikto metodi; |
| --- | --- |

l)

attiecīgā gadījumā, ja izdara atkāpes no šīm definīcijām un klasifikācijas, ziņotājiestādes regulāri uzrauga un kvantitatīvi atspoguļo atšķirību starp lietoto metodi un šajā regulā noteikto metodi;

| m) | ziņotājiestādēm jāspēj paskaidrot atšķirības starp iesniegtajiem datiem, salīdzinot ar iepriekšējo periodu skaitļiem. |
| --- | --- |

m)

ziņotājiestādēm jāspēj paskaidrot atšķirības starp iesniegtajiem datiem, salīdzinot ar iepriekšējo periodu skaitļiem.

4.   Obligātie standarti labojumiem

| n) | ievēro ECB un VCB noteikto pārskatīšanas politiku un procedūras. Veicot ārkārtas labojumu, sniedz paskaidrojuma piezīmes. |
| --- | --- |

n)

ievēro ECB un VCB noteikto pārskatīšanas politiku un procedūras. Veicot ārkārtas labojumu, sniedz paskaidrojuma piezīmes.

---

II Tiesību akti, kuru publicēšana nav obligāta

Padome

| 6.7.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 184/25 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 184/25

---

PADOMES LĒMUMS

(2006. gada 5. maijs),

lai parakstītu un provizoriski piemērotu Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Jaunzēlandi par dažiem gaisa pārvadājumu pakalpojumu aspektiem

(2006/466/EK)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 80. panta 2. punktu saistībā ar 300. panta 2. punkta pirmās daļas pirmo teikumu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Padome 2003. gada 5. jūnijā pilnvaroja Komisiju sākt sarunas ar trešām valstīm, lai ar Kopienas nolīgumu aizstātu dažus noteikumus pašlaik spēkā esošajos divpusējos nolīgumos. |
| --- | --- |

(1)

Padome 2003. gada 5. jūnijā pilnvaroja Komisiju sākt sarunas ar trešām valstīm, lai ar Kopienas nolīgumu aizstātu dažus noteikumus pašlaik spēkā esošajos divpusējos nolīgumos.

| (2) | Komisija Kopienas vārdā ir apspriedusi nolīgumu ar Jaunzēlandi par dažiem gaisa pārvadājumu pakalpojumu aspektiem (turpmāk “Nolīgums”) saskaņā ar mehānismiem un norādījumiem, kas ietverti pielikumā Padomes lēmumam, ar kuru Komisija ir pilnvarota sākt sarunas ar trešām valstīm, lai ar Kopienas nolīgumu aizstātu dažus noteikumus pašlaik spēkā esošajos divpusējos nolīgumos. |
| --- | --- |

(2)

Komisija Kopienas vārdā ir apspriedusi nolīgumu ar Jaunzēlandi par dažiem gaisa pārvadājumu pakalpojumu aspektiem (turpmāk “Nolīgums”) saskaņā ar mehānismiem un norādījumiem, kas ietverti pielikumā Padomes lēmumam, ar kuru Komisija ir pilnvarota sākt sarunas ar trešām valstīm, lai ar Kopienas nolīgumu aizstātu dažus noteikumus pašlaik spēkā esošajos divpusējos nolīgumos.

| (3) | Ņemot vērā tā iespējamo noslēgšanu vēlāk, Komisijas apspriestais nolīgums būtu jāparaksta un provizoriski jāpiemēro, |
| --- | --- |

(3)

Ņemot vērā tā iespējamo noslēgšanu vēlāk, Komisijas apspriestais nolīgums būtu jāparaksta un provizoriski jāpiemēro,

IR NOLĒMUSI ŠĀDI.

1. pants

Ar šo Kopienas vārdā tiek apstiprināta Nolīguma parakstīšana starp Eiropas Kopienu un Jaunzēlandi par dažiem gaisa pārvadājumu pakalpojumu aspektiem, ņemot vērā Padomes lēmumu par minētā nolīguma noslēgšanu.

Nolīguma teksts ir pievienots šim lēmumam.

2. pants

Ar šo Padomes priekšsēdētājs tiek pilnvarots norīkot personu vai personas, kuras ir tiesīgas Kopienas vārdā parakstīt Nolīgumu, ņemot vērā tā noslēgšanu.

3. pants

Līdz tā spēkā stāšanās dienai Nolīgumu piemēro provizoriski, sākot no pirmā mēneša pirmās dienas pēc dienas, kad Puses viena otru ir informējušas par to, ka ir pabeigtas šim nolūkam vajadzīgās procedūras.

4. pants

Ar šo Padomes priekšsēdētājs tiek pilnvarots sniegt Nolīguma 8. panta 2. punktā paredzēto paziņojumu.

Briselē, 2006. gada 5. maijā

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

K.-H. GRASSER

---

NOLĪGUMS

starp Eiropas Kopienu un Jaunzēlandi par dažiem gaisa pārvadājumu pakalpojumu aspektiem

EIROPAS KOPIENA,

no vienas puses, un

JAUNZĒLANDE,

no otras puses,

(turpmāk “Līgumslēdzējas puses”),

IEVĒROJOT, ka starp vairākām Eiropas Kopienas dalībvalstīm un Jaunzēlandi ir noslēgti divpusēji nolīgumi par gaisa pārvadājumu pakalpojumiem, kuros ietvertie noteikumi ir pretrunā Eiropas Kopienas tiesību aktiem,

IEVĒROJOT, ka Eiropas Kopienai ir ekskluzīva kompetence attiecībā uz vairākiem aspektiem, kas var tikt iekļauti divpusējos gaisa pārvadājumu pakalpojumu nolīgumos starp Eiropas Kopienas dalībvalstīm un trešām valstīm,

IEVĒROJOT, ka saskaņā ar Eiropas Kopienas tiesību aktiem Kopienas gaisa pārvadātājiem, kas veic uzņēmējdarbību kādā dalībvalstī, ir tiesības uz nediskriminētu piekļuvi lidojuma maršrutiem starp Eiropas Kopienas dalībvalstīm un trešām valstīm,

ŅEMOT VĒRĀ nolīgumus starp Eiropas Kopienu un dažām trešām valstīm, kas nodrošina šo trešo valstu valstspiederīgajiem iespēju kļūt par tādu gaisa pārvadātāju īpašniekiem, kas ir licencēti saskaņā ar Eiropas Kopienas tiesību aktiem,

ATZĪSTOT, ka tos noteikumus divpusējos gaisa pārvadājumu pakalpojumu nolīgumos starp Eiropas Kopienas dalībvalstīm un Jaunzēlandi, kuri ir pretrunā Eiropas Kopienas tiesību aktiem, ir jāsaskaņo ar šiem Kopienas tiesību aktiem, tādējādi izveidojot stabilu juridisko pamatu gaisa pārvadājumu pakalpojumiem starp Eiropas Kopienu un Jaunzēlandi un saglabājot šo gaisa pārvadājumu pakalpojumu nepārtrauktību,

IEVĒROJOT, ka Eiropas Kopienas mērķis nav ar šo nolīgumu palielināt kopējo gaisa pārvadājumu pakalpojumu apjomu starp Eiropas Kopienu un Jaunzēlandi, ietekmēt līdzsvaru starp Kopienas gaisa pārvadātājiem un Jaunzēlandes gaisa pārvadātājiem vai grozīt esošos divpusējos gaisa pārvadājumu pakalpojumu nolīgumus attiecībā uz satiksmes tiesībām,

IR VIENOJUŠĀS PAR TURPMĀKO.

1. pants

Vispārēji noteikumi

1.   Šajā nolīgumā “dalībvalstis” ir Eiropas Kopienas dalībvalstis, “Līgumslēdzēja puse” ir šā nolīguma Līgumslēdzēja puse, “puse” ir attiecīgā divpusējā gaisa pārvadājumu pakalpojumu nolīguma līgumslēdzēja puse, “gaisa pārvadātājs” ir arī aviosabiedrība, “Eiropas Kopienas teritorija” ir dalībvalstu teritorijas, uz kurām attiecas Eiropas Kopienas dibināšanas līgums.

2.   Šā nolīguma I pielikumā uzskaitītajos nolīgumos esošās atsauces uz tās dalībvalsts valstspiederīgajiem, kas ir attiecīgā nolīguma puse, uzskata par atsaucēm uz Eiropas Kopienas dalībvalstu valstspiederīgajiem.

3.   Šā nolīguma I pielikumā uzskaitītajos nolīgumos esošās atsauces uz tās dalībvalsts gaisa pārvadātājiem vai aviosabiedrībām, kas ir attiecīgā nolīguma puse, uzskata par atsaucēm uz attiecīgās dalībvalsts norādītajiem gaisa pārvadātājiem vai aviosabiedrībām.

2. pants

Norādīšana, atļaujas un atsaukšana

1.   Šā panta 3. un 4. punkts prevalē pār atbilstīgajiem noteikumiem pantos, kas uzskaitīti, attiecīgi, II pielikuma a) un b) punktā, saistībā ar, attiecīgi, gaisa pārvadātāju norādīšanu, ko veic attiecīgā dalībvalsts, pilnvarām un atļaujām, ko tiem piešķir Jaunzēlande, un gaisa pārvadātāju atļauju vai pilnvaru atteikumu, atsaukšanu, apturēšanu vai ierobežošanu.

2.   Šā panta 3. un 4. punkts prevalē pār atbilstīgajiem noteikumiem pantos, kas uzskaitīti, attiecīgi, II pielikuma a) un b) punktā, saistībā ar, attiecīgi, gaisa pārvadātāju norādīšanu, ko veic Jaunzēlande, pilnvarām un atļaujām, ko tiem piešķir attiecīgā dalībvalsts, un gaisa pārvadātāju atļauju vai pilnvaru atteikumu, atsaukšanu, apturēšanu vai ierobežošanu.

3.   Saņemot šādas norādes un norādīto gaisa pārvadātāju iesniegumus – formā un kārtībā, kas attiecas uz darbības atļaujām un tehniskajām atļaujām, – puses, ievērojot 4. un 5. punktu, ar mazāko iespējamo procedūras kavēšanos piešķir atbilstīgas pilnvaras un atļaujas, ja:

| a) | attiecībā uz dalībvalsts norādītu gaisa pārvadātāju:






  i) | gaisa pārvadātājs saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu veic uzņēmējdarbību norādītājas dalībvalsts teritorijā, un tam ir dalībvalsts izdota derīga darbības licence saskaņā ar Eiropas Kopienas tiesību aktiem, un |
| --- | --- | --- |

a)

attiecībā uz dalībvalsts norādītu gaisa pārvadātāju:

i)

gaisa pārvadātājs saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu veic uzņēmējdarbību norādītājas dalībvalsts teritorijā, un tam ir dalībvalsts izdota derīga darbības licence saskaņā ar Eiropas Kopienas tiesību aktiem, un

| ii) | dalībvalsts, kas ir atbildīga par aviācijas uzņēmuma sertifikāta izdošanu, faktiski īsteno un nodrošina reglamentējošu gaisa pārvadātāja kontroli, un norādē ir skaidri identificēta attiecīgā aeronavigācijas iestāde, un |
| --- | --- |

ii)

dalībvalsts, kas ir atbildīga par aviācijas uzņēmuma sertifikāta izdošanu, faktiski īsteno un nodrošina reglamentējošu gaisa pārvadātāja kontroli, un norādē ir skaidri identificēta attiecīgā aeronavigācijas iestāde, un

| iii) | gaisa pārvadātāja galvenā darbības vieta ir tās dalībvalsts teritorijā, kas tam izsniegusi derīgu darbības licenci, un |
| --- | --- |

iii)

gaisa pārvadātāja galvenā darbības vieta ir tās dalībvalsts teritorijā, kas tam izsniegusi derīgu darbības licenci, un

| iv) | gaisa pārvadātājs – tieši vai sakarā ar lielākās daļas īpašumtiesībām – pieder dalībvalstīm un/vai dalībvalstu valstspiederīgajiem, un/vai citām valstīm, kas uzskaitītas III pielikumā, un/vai to valstspiederīgajiem, un šīs valstis un/vai šie valstspiederīgie to faktiski kontrolē; |
| --- | --- |

iv)

gaisa pārvadātājs – tieši vai sakarā ar lielākās daļas īpašumtiesībām – pieder dalībvalstīm un/vai dalībvalstu valstspiederīgajiem, un/vai citām valstīm, kas uzskaitītas III pielikumā, un/vai to valstspiederīgajiem, un šīs valstis un/vai šie valstspiederīgie to faktiski kontrolē;

| b) | attiecībā uz Jaunzēlandes norādītu gaisa pārvadātāju:






  i) | Jaunzēlande faktiski īsteno un nodrošina reglamentējošo gaisa pārvadātāja kontroli, un |
| --- | --- | --- |

b)

attiecībā uz Jaunzēlandes norādītu gaisa pārvadātāju:

i)

Jaunzēlande faktiski īsteno un nodrošina reglamentējošo gaisa pārvadātāja kontroli, un

| ii) | gaisa pārvadātāja galvenā darbības vieta un inkorporācijas vieta ir Jaunzēlandē. |
| --- | --- |

ii)

gaisa pārvadātāja galvenā darbības vieta un inkorporācijas vieta ir Jaunzēlandē.

4.   Ikviena puse var atteikt, atsaukt, apturēt vai ierobežot otras puses norādīta gaisa pārvadātāja darbības atļauju vai tehniskās atļaujas, ja:

| a) | attiecībā uz dalībvalsts norādītu gaisa pārvadātāju:






  i) | gaisa pārvadātājs saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu neveic uzņēmējdarbību norādītājas dalībvalsts teritorijā, vai arī tam nav dalībvalsts izdotas derīgas darbības licences saskaņā ar Eiropas Kopienas tiesību aktiem, vai |
| --- | --- | --- |

a)

attiecībā uz dalībvalsts norādītu gaisa pārvadātāju:

i)

gaisa pārvadātājs saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu neveic uzņēmējdarbību norādītājas dalībvalsts teritorijā, vai arī tam nav dalībvalsts izdotas derīgas darbības licences saskaņā ar Eiropas Kopienas tiesību aktiem, vai

| ii) | dalībvalsts, kas ir atbildīga par aviācijas uzņēmuma sertifikāta izdošanu, faktiski neīsteno vai nenodrošina reglamentējošu gaisa pārvadātāja kontroli, vai arī norādē nav skaidri identificēta attiecīgā aeronavigācijas iestāde, vai |
| --- | --- |

ii)

dalībvalsts, kas ir atbildīga par aviācijas uzņēmuma sertifikāta izdošanu, faktiski neīsteno vai nenodrošina reglamentējošu gaisa pārvadātāja kontroli, vai arī norādē nav skaidri identificēta attiecīgā aeronavigācijas iestāde, vai

| iii) | gaisa pārvadātāja galvenā darbības vieta nav tās dalībvalsts teritorijā, kas tam izsniegusi darbības licenci, vai |
| --- | --- |

iii)

gaisa pārvadātāja galvenā darbības vieta nav tās dalībvalsts teritorijā, kas tam izsniegusi darbības licenci, vai

| iv) | gaisa pārvadātājs – tieši vai sakarā ar lielākās daļas īpašumtiesībām – nepieder dalībvalstīm un/vai šo dalībvalstu valstspiederīgajiem, un/vai citām valstīm, kas uzskaitītas III pielikumā, un/vai to valstspiederīgajiem, un šīs valstis un/vai šie valstspiederīgie to faktiski nekontrolē, vai |
| --- | --- |

iv)

gaisa pārvadātājs – tieši vai sakarā ar lielākās daļas īpašumtiesībām – nepieder dalībvalstīm un/vai šo dalībvalstu valstspiederīgajiem, un/vai citām valstīm, kas uzskaitītas III pielikumā, un/vai to valstspiederīgajiem, un šīs valstis un/vai šie valstspiederīgie to faktiski nekontrolē, vai

| v) | gaisa pārvadātājam jau ir izsniegta darbības licence saskaņā ar divpusēju nolīgumu starp Jaunzēlandi un citu dalībvalsti, un Jaunzēlande var pierādīt, ka, īstenojot satiksmes tiesības saskaņā ar šo nolīgumu maršrutā, kas ietver kādu vietu šajā citā dalībvalstī, gaisa pārvadātājs apietu satiksmes tiesību ierobežojumus, kas paredzēti minētajā otrā nolīgumā, vai |
| --- | --- |

v)

gaisa pārvadātājam jau ir izsniegta darbības licence saskaņā ar divpusēju nolīgumu starp Jaunzēlandi un citu dalībvalsti, un Jaunzēlande var pierādīt, ka, īstenojot satiksmes tiesības saskaņā ar šo nolīgumu maršrutā, kas ietver kādu vietu šajā citā dalībvalstī, gaisa pārvadātājs apietu satiksmes tiesību ierobežojumus, kas paredzēti minētajā otrā nolīgumā, vai

| vi) | norādītajam gaisa pārvadātājam aviācijas uzņēmuma sertifikātu ir izdevusi dalībvalsts, bet Jaunzēlandei ar šo dalībvalsti nav divpusēja gaisa pārvadājumu pakalpojumu nolīguma, un šī dalībvalsts ir atteikusi satiksmes tiesības Jaunzēlandes norādītam gaisa pārvadātājam; |
| --- | --- |

vi)

norādītajam gaisa pārvadātājam aviācijas uzņēmuma sertifikātu ir izdevusi dalībvalsts, bet Jaunzēlandei ar šo dalībvalsti nav divpusēja gaisa pārvadājumu pakalpojumu nolīguma, un šī dalībvalsts ir atteikusi satiksmes tiesības Jaunzēlandes norādītam gaisa pārvadātājam;

| b) | attiecībā uz Jaunzēlandes norādītu gaisa pārvadātāju:






  i) | Jaunzēlande nenodrošina faktisku reglamentējošu gaisa pārvadātāja kontroli, vai |
| --- | --- | --- |

b)

attiecībā uz Jaunzēlandes norādītu gaisa pārvadātāju:

i)

Jaunzēlande nenodrošina faktisku reglamentējošu gaisa pārvadātāja kontroli, vai

| ii) | gaisa pārvadātāja galvenā darbības vieta un inkorporācijas vieta nav Jaunzēlandē. |
| --- | --- |

ii)

gaisa pārvadātāja galvenā darbības vieta un inkorporācijas vieta nav Jaunzēlandē.

5.   Īstenojot savas tiesības saskaņā ar 4. punktu un neskarot 4. punkta a) apakšpunkta v) un vi) punktā paredzētās tiesības, Jaunzēlande dalībvalstu gaisa pārvadātājus nediskriminē valstspiederības dēļ.

3. pants

Tiesības attiecībā uz reglamentējošu kontroli

1.   Šā panta 2. punkts papildina II pielikuma c) pantā uzskaitītos pantus.

2.   Ja kāda dalībvalsts ir norādījusi gaisa pārvadātāju, kura reglamentējošo kontroli īsteno un nodrošina cita dalībvalsts, Jaunzēlandes tiesības saskaņā ar drošības noteikumiem nolīgumā, kas noslēgts starp pirmo dalībvalsti, kas norādījusi gaisa pārvadātāju, un Jaunzēlandi, tāpat piemēro gan attiecībā uz drošības standartu pieņemšanu, īstenošanu vai uzturēšanu, ko veic šī otra dalībvalsts, gan attiecībā uz šā gaisa pārvadātāja darbības atļauju.

4. pants

Nodokļu uzlikšana aviācijas degvielai

1.   Šā panta 2. punkts papildina atbilstīgos noteikumus pantos, kas uzskaitīti II pielikuma d) punktā.

2.   Neskarot citus noteikumus par pretējo, II pielikuma d) punktā uzskaitītie nolīgumi neliedz dalībvalstij vai Jaunzēlandei nediskriminējoši uzlikt nodokļus, nodevas, maksu vai citus maksājumus par degvielu, ko tās teritorijā piegādā izmantošanai dalībvalsts vai Jaunzēlandes norādīta gaisa pārvadātāja lidaparātos, kuri veic lidojumus maršrutā starp divām vietām Līgumslēdzēju pušu attiecīgajās teritorijās.

5. pants

Tarifi

1.   Šā panta 2. punkts papildina II pielikuma e) punktā uzskaitītos pantus.

2.   Uz tarifiem, ko saskaņā ar kādu no I pielikumā uzskaitītajiem nolīgumiem, kurā ir kāds no II pielikuma e) punktā uzskaitītajiem noteikumiem, Jaunzēlandes norādīti gaisa pārvadātāji piemēro par pārvadājumiem, kas pilnībā veikti Eiropas Kopienas teritorijā, attiecas Eiropas Kopienas tiesību akti. Eiropas Kopienas tiesību aktus piemēro bez diskriminācijas.

3.   Uz tarifiem, ko saskaņā ar kādu no I pielikumā uzskaitītajiem nolīgumiem, kurā ir kāds no II pielikuma e) punktā uzskaitītajiem noteikumiem, dalībvalstu norādīti gaisa pārvadātāji piemēro par pārvadājumiem, kas pilnībā veikti Jaunzēlandē, attiecas Jaunzēlandes tiesību akti. Jaunzēlandes tiesību aktus piemēro bez diskriminācijas.

6. pants

Nolīguma pielikumi

Šā nolīguma pielikumi ir tā sastāvdaļa.

7. pants

Pārskatīšana vai grozījumi

Līgumslēdzējas puses, savstarpēji vienojoties, var jebkurā laikā pārskatīt vai grozīt šo nolīgumu.

8. pants

Stāšanās spēkā

1.   Šis nolīgums stājas spēkā, kad Līgumslēdzējas puses ir viena otrai rakstiski paziņojušas, ka ir pabeigtas to attiecīgās iekšējās procedūras, kas vajadzīgas, lai nolīgums stātos spēkā.

2.   Neskarot 1. punktu, Līgumslēdzējas puses vienojas provizoriski piemērot šo nolīgumu no pirmā mēneša pirmās dienas, kurš ir pēc datuma, kad tās ir viena otrai paziņojušas par šim nolūkam vajadzīgo procedūru pabeigšanu.

3.   Nolīgumi un citi pasākumi starp dalībvalstīm un Jaunzēlandi, kas šā nolīguma parakstīšanas dienā vēl nav stājušies spēkā un ko vēl nepiemēro provizoriski, ir uzskaitīti I pielikuma b) punktā. Šo nolīgumu piemēro visiem šādiem nolīgumiem un pasākumiem, tiem stājoties spēkā vai tos piemērojot provizoriski.

9. pants

Nolīguma izbeigšana

1.   Ja tiek izbeigts kāds no I pielikumā uzskaitītajiem nolīgumiem, vienlaikus izbeidzas visi šā nolīguma noteikumi, kas attiecas uz atbilstīgo I pielikumā uzskaitīto nolīgumu.

2.   Ja tiek izbeigti visi I pielikumā uzskaitītie nolīgumi, vienlaikus izbeidzas šis nolīgums.

TO APLIECINOT, pilnvarotie ir parakstījuši šo nolīgumu.

Briselē, divos oriģināleksemplāros, divi tūkstoši sestā gada divdesmit pirmajā jūnijā, angļu, čehu, dāņu, franču, grieķu, holandiešu, igauņu, itāļu, latviešu, lietuviešu, poļu, portugāļu, slovāku, slovēņu, somu, spāņu, ungāru, vācu un zviedru valodā. Domstarpību gadījumā noteicošais ir teksts angļu valodā.

Por la Comunidad Europea

Za Evropské společenství

For Det Europæiske Fællesskab

Für die Europäische Gemeinschaft

Euroopa Ühenduse nimel

Για την Ευρωπαϊκή Κοινότητα

For the European Community

Pour la Communauté européenne

Per la Comunità europea

Eiropas Kopienas vārdā

Europos bendrijos vardu

Az Európai Közösség részéről

Għall-Komunità Ewropea

Voor de Europese Gemeenschap

W imieniu Wspólnoty Europejskiej

Pela Comunidade Europeia

Za Európske spoločenstvo

Za Evropsko skupnost

Euroopan yhteisön puolesta

För Europeiska gemenskapen

Image

Image

Por Nueva Zelanda

Za Nový Zéland

For New Zealand

Für Neuseeland

Uus-Meremaa nimel

Για τη Νέα Ζηλανδíα

For New Zealand

Pour la Nouvelle-Zélande

Per la Nuova Zelanda

Jaunzēlandes vārdā

Naujosios Zelandijos vardu

Új-Zéland részéről

Għan-New Zealand

Voor Nieuw-Zeeland

W imieniu Nowej Zelandii

Pela Nova Zelândia

Za Nový Zéland

Za Novo Zelandijo

Uuden-Seelannin puolesta

För Nya Zeeland

Image

I PIELIKUMS

Šā nolīguma 1. pantā minēto nolīgumu saraksts

| a) | Gaisa pārvadājumu pakalpojumu nolīgumi starp Jaunzēlandi un Eiropas Kopienas dalībvalstīm, kuri šā nolīguma parakstīšanas dienā ir noslēgti, parakstīti un/vai tiek piemēroti provizoriski:






  — | Gaisa pārvadājumu nolīgums starp Austrijas Federālo valdību un Jaunzēlandes valdību, parakstīts Vīnē, 2002. gada 14. martā (turpmāk “Jaunzēlandes un Austrijas nolīgums”), |
| --- | --- | --- |

a)

Gaisa pārvadājumu pakalpojumu nolīgumi starp Jaunzēlandi un Eiropas Kopienas dalībvalstīm, kuri šā nolīguma parakstīšanas dienā ir noslēgti, parakstīti un/vai tiek piemēroti provizoriski:

—

Gaisa pārvadājumu nolīgums starp Austrijas Federālo valdību un Jaunzēlandes valdību, parakstīts Vīnē, 2002. gada 14. martā (turpmāk “Jaunzēlandes un Austrijas nolīgums”),

| — | Nolīgums starp Beļģijas Karalistes valdību un Jaunzēlandes valdību par gaisa pārvadājumu pakalpojumiem, parakstīts Velingtonā, 1999. gada 4. jūnijā (turpmāk “Jaunzēlandes un Beļģijas nolīgums”), |
| --- | --- |

—

Nolīgums starp Beļģijas Karalistes valdību un Jaunzēlandes valdību par gaisa pārvadājumu pakalpojumiem, parakstīts Velingtonā, 1999. gada 4. jūnijā (turpmāk “Jaunzēlandes un Beļģijas nolīgums”),

| — | Gaisa pārvadājumu pakalpojumu nolīgums starp Dānijas Karalisti un Jaunzēlandi, parakstīts Velingtonā, 2001. gada 7. februārī (turpmāk “Jaunzēlandes un Dānijas nolīgums”).
  Papildināts ar Skandināvijas valstu sadarbības nolīgumu saistībā ar Skandināvijas Aviolīniju sistēmu (SAS), kas parakstīts Velingtonā, 2001. gada 7. februārī, |
| --- | --- |

—

Gaisa pārvadājumu pakalpojumu nolīgums starp Dānijas Karalisti un Jaunzēlandi, parakstīts Velingtonā, 2001. gada 7. februārī (turpmāk “Jaunzēlandes un Dānijas nolīgums”).

Papildināts ar Skandināvijas valstu sadarbības nolīgumu saistībā ar Skandināvijas Aviolīniju sistēmu (SAS), kas parakstīts Velingtonā, 2001. gada 7. februārī,

| — | Nolīgums starp Francijas Republikas valdību un Jaunzēlandes valdību par gaisa pārvadājumu pakalpojumiem, parakstīts Parīzē, 1967. gada 9. novembrī (turpmāk “Jaunzēlandes un Francijas nolīgums”).
  Jaunākie grozījumi izdarīti ar 1971. gada 9. augusta Notu apmaiņu, |
| --- | --- |

—

Nolīgums starp Francijas Republikas valdību un Jaunzēlandes valdību par gaisa pārvadājumu pakalpojumiem, parakstīts Parīzē, 1967. gada 9. novembrī (turpmāk “Jaunzēlandes un Francijas nolīgums”).

Jaunākie grozījumi izdarīti ar 1971. gada 9. augusta Notu apmaiņu,

| — | Gaisa pārvadājumu nolīgums starp Vācijas Federatīvo Republiku un Jaunzēlandi, parakstīts Bonnā, 1987. gada 2. novembrī, ar grozījumiem (turpmāk “Jaunzēlandes un Vācijas nolīgums”), |
| --- | --- |

—

Gaisa pārvadājumu nolīgums starp Vācijas Federatīvo Republiku un Jaunzēlandi, parakstīts Bonnā, 1987. gada 2. novembrī, ar grozījumiem (turpmāk “Jaunzēlandes un Vācijas nolīgums”),

| — | Gaisa pārvadājumu pakalpojumu nolīgums starp Īrijas valdību un Jaunzēlandes valdību, parakstīts Dublinā, 1999. gada 27. maijā (turpmāk “Jaunzēlandes un Īrijas nolīgums”), |
| --- | --- |

—

Gaisa pārvadājumu pakalpojumu nolīgums starp Īrijas valdību un Jaunzēlandes valdību, parakstīts Dublinā, 1999. gada 27. maijā (turpmāk “Jaunzēlandes un Īrijas nolīgums”),

| — | Nolīgums starp Jaunzēlandes valdību un Itālijas Republikas valdību par gaisa pārvadājumu pakalpojumiem, parakstīts Romā, 2001. gada septembrī (turpmāk “Jaunzēlandes un Itālijas nolīgums”), |
| --- | --- |

—

Nolīgums starp Jaunzēlandes valdību un Itālijas Republikas valdību par gaisa pārvadājumu pakalpojumiem, parakstīts Romā, 2001. gada septembrī (turpmāk “Jaunzēlandes un Itālijas nolīgums”),

| — | Nolīgums starp Luksemburgas Lielhercogistes valdību un Jaunzēlandes valdību par gaisa pārvadājumu pakalpojumiem, parakstīts Velingtonā, 1992. gada 2. novembrī (turpmāk “Jaunzēlandes un Luksemburgas nolīgums”), |
| --- | --- |

—

Nolīgums starp Luksemburgas Lielhercogistes valdību un Jaunzēlandes valdību par gaisa pārvadājumu pakalpojumiem, parakstīts Velingtonā, 1992. gada 2. novembrī (turpmāk “Jaunzēlandes un Luksemburgas nolīgums”),

| — | projekts Nolīgumam starp Jaunzēlandes valdību un Nīderlandes Karalistes valdību par gaisa pārvadājumu pakalpojumiem starp šo valstu attiecīgajām teritorijām un ārpus tām, pievienots Saprašanās memorandam, kas parakstīts Hāgā, 1999. gada 11. maijā (turpmāk “Jaunzēlandes un Nīderlandes nolīguma projekts”), |
| --- | --- |

—

projekts Nolīgumam starp Jaunzēlandes valdību un Nīderlandes Karalistes valdību par gaisa pārvadājumu pakalpojumiem starp šo valstu attiecīgajām teritorijām un ārpus tām, pievienots Saprašanās memorandam, kas parakstīts Hāgā, 1999. gada 11. maijā (turpmāk “Jaunzēlandes un Nīderlandes nolīguma projekts”),

| — | Gaisa pārvadājumu nolīgums starp Spānijas Karalisti un Jaunzēlandi, parakstīts Madridē, 2002. gada 6. maijā (turpmāk “Jaunzēlandes un Spānijas nolīgums”), |
| --- | --- |

—

Gaisa pārvadājumu nolīgums starp Spānijas Karalisti un Jaunzēlandi, parakstīts Madridē, 2002. gada 6. maijā (turpmāk “Jaunzēlandes un Spānijas nolīgums”),

| — | Gaisa pārvadājumu pakalpojumu nolīgums starp Zviedrijas Karalisti un Jaunzēlandi, parakstīts Velingtonā, 2001. gada 7. februārī (turpmāk “Jaunzēlandes un Zviedrijas nolīgums”).
  Papildināts ar Skandināvijas valstu sadarbības nolīgumu saistībā ar Skandināvijas Aviolīniju sistēmu (SAS), kas parakstīts Velingtonā, 2001. gada 7. februārī. |
| --- | --- |

—

Gaisa pārvadājumu pakalpojumu nolīgums starp Zviedrijas Karalisti un Jaunzēlandi, parakstīts Velingtonā, 2001. gada 7. februārī (turpmāk “Jaunzēlandes un Zviedrijas nolīgums”).

Papildināts ar Skandināvijas valstu sadarbības nolīgumu saistībā ar Skandināvijas Aviolīniju sistēmu (SAS), kas parakstīts Velingtonā, 2001. gada 7. februārī.

| b) | Gaisa pārvadājumu pakalpojumu nolīgumi un citi pasākumi, kas parafēti vai parakstīti starp Jaunzēlandi un Eiropas Kopienas dalībvalstīm un kas šā nolīguma parakstīšanas dienā vēl nav stājušies spēkā un netiek piemēroti provizoriski. |
| --- | --- |

b)

Gaisa pārvadājumu pakalpojumu nolīgumi un citi pasākumi, kas parafēti vai parakstīti starp Jaunzēlandi un Eiropas Kopienas dalībvalstīm un kas šā nolīguma parakstīšanas dienā vēl nav stājušies spēkā un netiek piemēroti provizoriski.

II PIELIKUMS

I pielikumā uzskaitīto nolīgumu to pantu saraksts, kas minēti šā nolīguma 2. līdz 5. pantā

| a) | Dalībvalsts norāde:






  — | Jaunzēlandes un Austrijas nolīguma 3. pants, |
| --- | --- | --- |

a)

Dalībvalsts norāde:

—

Jaunzēlandes un Austrijas nolīguma 3. pants,

| — | Jaunzēlandes un Beļģijas nolīguma 4. pants, |
| --- | --- |

—

Jaunzēlandes un Beļģijas nolīguma 4. pants,

| — | Jaunzēlandes un Dānijas nolīguma 3. pants, |
| --- | --- |

—

Jaunzēlandes un Dānijas nolīguma 3. pants,

| — | Jaunzēlandes un Vācijas nolīguma 3. pants (1), |
| --- | --- |

—

Jaunzēlandes un Vācijas nolīguma 3. pants (1),

| — | Jaunzēlandes un Īrijas nolīguma 3. pants (1), |
| --- | --- |

—

Jaunzēlandes un Īrijas nolīguma 3. pants (1),

| — | Jaunzēlandes un Itālijas nolīguma 4. pants (1), |
| --- | --- |

—

Jaunzēlandes un Itālijas nolīguma 4. pants (1),

| — | Jaunzēlandes un Luksemburgas nolīguma 3. pants (1), |
| --- | --- |

—

Jaunzēlandes un Luksemburgas nolīguma 3. pants (1),

| — | Jaunzēlandes un Nīderlandes nolīguma projekta 4. pants (1), |
| --- | --- |

—

Jaunzēlandes un Nīderlandes nolīguma projekta 4. pants (1),

| — | Jaunzēlandes un Spānijas nolīguma 3. pants, |
| --- | --- |

—

Jaunzēlandes un Spānijas nolīguma 3. pants,

| — | Jaunzēlandes un Zviedrijas nolīguma 3. pants. |
| --- | --- |

—

Jaunzēlandes un Zviedrijas nolīguma 3. pants.

| b) | Pilnvaru vai atļauju atteikums, atsaukšana, apturēšana vai ierobežošana:






  — | Jaunzēlandes un Austrijas nolīguma 4. pants, |
| --- | --- | --- |

b)

Pilnvaru vai atļauju atteikums, atsaukšana, apturēšana vai ierobežošana:

—

Jaunzēlandes un Austrijas nolīguma 4. pants,

| — | Jaunzēlandes un Beļģijas nolīguma 5. pants, |
| --- | --- |

—

Jaunzēlandes un Beļģijas nolīguma 5. pants,

| — | Jaunzēlandes un Dānijas nolīguma 4. pants, |
| --- | --- |

—

Jaunzēlandes un Dānijas nolīguma 4. pants,

| — | Jaunzēlandes un Francijas nolīguma 8. pants (1), |
| --- | --- |

—

Jaunzēlandes un Francijas nolīguma 8. pants (1),

| — | Jaunzēlandes un Vācijas nolīguma 4. pants (1), |
| --- | --- |

—

Jaunzēlandes un Vācijas nolīguma 4. pants (1),

| — | Jaunzēlandes un Īrijas nolīguma 4. pants (1), |
| --- | --- |

—

Jaunzēlandes un Īrijas nolīguma 4. pants (1),

| — | Jaunzēlandes un Itālijas nolīguma 5. pants (1), |
| --- | --- |

—

Jaunzēlandes un Itālijas nolīguma 5. pants (1),

| — | Jaunzēlandes un Luksemburgas nolīguma 4. pants (1), |
| --- | --- |

—

Jaunzēlandes un Luksemburgas nolīguma 4. pants (1),

| — | Jaunzēlandes un Nīderlandes nolīguma projekta 5. pants (1), |
| --- | --- |

—

Jaunzēlandes un Nīderlandes nolīguma projekta 5. pants (1),

| — | Jaunzēlandes un Spānijas nolīguma 4. pants, |
| --- | --- |

—

Jaunzēlandes un Spānijas nolīguma 4. pants,

| — | Jaunzēlandes un Zviedrijas nolīguma 4. pants. |
| --- | --- |

—

Jaunzēlandes un Zviedrijas nolīguma 4. pants.

| c) | Reglamentējošā kontrole:






  — | Jaunzēlandes un Austrijas nolīguma 6. pants, |
| --- | --- | --- |

c)

Reglamentējošā kontrole:

—

Jaunzēlandes un Austrijas nolīguma 6. pants,

| — | Jaunzēlandes un Beļģijas nolīguma 7. pants, |
| --- | --- |

—

Jaunzēlandes un Beļģijas nolīguma 7. pants,

| — | Jaunzēlandes un Dānijas nolīguma 13. pants, |
| --- | --- |

—

Jaunzēlandes un Dānijas nolīguma 13. pants,

| — | Jaunzēlandes un Vācijas nolīguma 11.a pants. |
| --- | --- |

—

Jaunzēlandes un Vācijas nolīguma 11.a pants.

| — | Jaunzēlandes un Īrijas nolīguma 6. pants, |
| --- | --- |

—

Jaunzēlandes un Īrijas nolīguma 6. pants,

| — | Jaunzēlandes un Itālijas nolīguma 11. pants, |
| --- | --- |

—

Jaunzēlandes un Itālijas nolīguma 11. pants,

| — | Jaunzēlandes un Luksemburgas nolīguma 6. pants, |
| --- | --- |

—

Jaunzēlandes un Luksemburgas nolīguma 6. pants,

| — | Jaunzēlandes un Nīderlandes nolīguma projekta 12. pants, |
| --- | --- |

—

Jaunzēlandes un Nīderlandes nolīguma projekta 12. pants,

| — | Jaunzēlandes un Spānijas nolīguma 11. pants, |
| --- | --- |

—

Jaunzēlandes un Spānijas nolīguma 11. pants,

| — | Jaunzēlandes un Zviedrijas nolīguma 13. pants. |
| --- | --- |

—

Jaunzēlandes un Zviedrijas nolīguma 13. pants.

| d) | Nodokļu uzlikšana aviācijas degvielai:






  — | Jaunzēlandes un Austrijas nolīguma 7. pants, |
| --- | --- | --- |

d)

Nodokļu uzlikšana aviācijas degvielai:

—

Jaunzēlandes un Austrijas nolīguma 7. pants,

| — | Jaunzēlandes un Beļģijas nolīguma 10. pants, |
| --- | --- |

—

Jaunzēlandes un Beļģijas nolīguma 10. pants,

| — | Jaunzēlandes un Dānijas nolīguma 5. pants, |
| --- | --- |

—

Jaunzēlandes un Dānijas nolīguma 5. pants,

| — | Jaunzēlandes un Francijas nolīguma 6. pants, |
| --- | --- |

—

Jaunzēlandes un Francijas nolīguma 6. pants,

| — | Jaunzēlandes un Vācijas nolīguma 6. pants, |
| --- | --- |

—

Jaunzēlandes un Vācijas nolīguma 6. pants,

| — | Jaunzēlandes un Īrijas nolīguma 9. pants, |
| --- | --- |

—

Jaunzēlandes un Īrijas nolīguma 9. pants,

| — | Jaunzēlandes un Itālijas nolīguma 6. pants, |
| --- | --- |

—

Jaunzēlandes un Itālijas nolīguma 6. pants,

| — | Jaunzēlandes un Luksemburgas nolīguma 8. pants, |
| --- | --- |

—

Jaunzēlandes un Luksemburgas nolīguma 8. pants,

| — | Jaunzēlandes un Nīderlandes nolīguma projekta 10. pants, |
| --- | --- |

—

Jaunzēlandes un Nīderlandes nolīguma projekta 10. pants,

| — | Jaunzēlandes un Spānijas nolīguma 5. pants, |
| --- | --- |

—

Jaunzēlandes un Spānijas nolīguma 5. pants,

| — | Jaunzēlandes un Zviedrijas nolīguma 5. pants. |
| --- | --- |

—

Jaunzēlandes un Zviedrijas nolīguma 5. pants.

| e) | Tarifi pārvadājumiem Eiropas Kopienā:






  — | Jaunzēlandes un Austrijas nolīguma 11. pants, |
| --- | --- | --- |

e)

Tarifi pārvadājumiem Eiropas Kopienā:

—

Jaunzēlandes un Austrijas nolīguma 11. pants,

| — | Jaunzēlandes un Beļģijas nolīguma 13. pants, |
| --- | --- |

—

Jaunzēlandes un Beļģijas nolīguma 13. pants,

| — | Jaunzēlandes un Dānijas nolīguma 9. pants, |
| --- | --- |

—

Jaunzēlandes un Dānijas nolīguma 9. pants,

| — | Jaunzēlandes un Francijas nolīguma 10. pants, |
| --- | --- |

—

Jaunzēlandes un Francijas nolīguma 10. pants,

| — | Jaunzēlandes un Vācijas nolīguma 10. pants, |
| --- | --- |

—

Jaunzēlandes un Vācijas nolīguma 10. pants,

| — | Jaunzēlandes un Īrijas nolīguma 12. pants, |
| --- | --- |

—

Jaunzēlandes un Īrijas nolīguma 12. pants,

| — | Jaunzēlandes un Itālijas nolīguma 8. pants, |
| --- | --- |

—

Jaunzēlandes un Itālijas nolīguma 8. pants,

| — | Jaunzēlandes un Luksemburgas nolīguma 10. pants, |
| --- | --- |

—

Jaunzēlandes un Luksemburgas nolīguma 10. pants,

| — | Jaunzēlandes un Nīderlandes nolīguma projekta 6. pants, |
| --- | --- |

—

Jaunzēlandes un Nīderlandes nolīguma projekta 6. pants,

| — | Jaunzēlandes un Spānijas nolīguma 7. pants, |
| --- | --- |

—

Jaunzēlandes un Spānijas nolīguma 7. pants,

| — | Jaunzēlandes un Zviedrijas nolīguma 9. pants. |
| --- | --- |

—

Jaunzēlandes un Zviedrijas nolīguma 9. pants.

---

(1)  Uz šiem noteikumiem neattiecas šā nolīguma 2. panta 2. punkts.

III PIELIKUMS

Šā nolīguma 2. pantā minēto citu valstu saraksts

| a) | Islandes Republika (saskaņā ar Eiropas Ekonomikas zonas līgumu); |
| --- | --- |

a)

Islandes Republika (saskaņā ar Eiropas Ekonomikas zonas līgumu);

| b) | Lihtenšteinas Firstiste (saskaņā ar Eiropas Ekonomikas zonas līgumu); |
| --- | --- |

b)

Lihtenšteinas Firstiste (saskaņā ar Eiropas Ekonomikas zonas līgumu);

| c) | Norvēģijas Karaliste (saskaņā ar Eiropas Ekonomikas zonas līgumu); |
| --- | --- |

c)

Norvēģijas Karaliste (saskaņā ar Eiropas Ekonomikas zonas līgumu);

| d) | Šveices Konfederācija (saskaņā ar Eiropas Kopienu un Šveices Konfederācijas nolīgumu par gaisa pārvadājumiem). |
| --- | --- |

d)

Šveices Konfederācija (saskaņā ar Eiropas Kopienu un Šveices Konfederācijas nolīgumu par gaisa pārvadājumiem).

---

Tiesību akti, kas pieņemti saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību V sadaļu

| 6.7.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 184/34 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 184/34

---

PADOMES LĒMUMS

(2005. gada 21. novembris),

kas attiecas uz Eiropas Savienības un Islandes Republikas nolīguma slēgšanu par drošības procedūrām klasificētas informācijas apmaiņai

(2006/467/KĀDP)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību, un jo īpaši tā 24. un 38. pantu,

ņemot vērā prezidentūras ieteikumu,

tā kā:

| (1) | Padome 2003. gada 27. un 28. novembra sanāksmē nolēma pilnvarot prezidentūru, kam palīdzētu ģenerālsekretārs/Augstais pārstāvis kopējās ārpolitikas un drošības politikas jomā (“ĢS/AP”), saskaņā ar 24. un 38. pantu Līgumā par Eiropas Savienību sākt sarunas ar konkrētām trešām valstīm, lai Eiropas Savienība ar katru no tām noslēgtu nolīgumu par drošības procedūrām klasificētas informācijas apmaiņai. |
| --- | --- |

(1)

Padome 2003. gada 27. un 28. novembra sanāksmē nolēma pilnvarot prezidentūru, kam palīdzētu ģenerālsekretārs/Augstais pārstāvis kopējās ārpolitikas un drošības politikas jomā (“ĢS/AP”), saskaņā ar 24. un 38. pantu Līgumā par Eiropas Savienību sākt sarunas ar konkrētām trešām valstīm, lai Eiropas Savienība ar katru no tām noslēgtu nolīgumu par drošības procedūrām klasificētas informācijas apmaiņai.

| (2) | Saņēmusi pilnvarojumu sākt sarunas, prezidentūra, kam palīdz ĢS/AP, apsprieda ar Islandes Republiku Nolīgumu par drošības procedūrām klasificētas informācijas apmaiņai. |
| --- | --- |

(2)

Saņēmusi pilnvarojumu sākt sarunas, prezidentūra, kam palīdz ĢS/AP, apsprieda ar Islandes Republiku Nolīgumu par drošības procedūrām klasificētas informācijas apmaiņai.

| (3) | Minētais nolīgums būtu jāapstiprina, |
| --- | --- |

(3)

Minētais nolīgums būtu jāapstiprina,

IR NOLĒMUSI ŠĀDI.

1. pants

Ar šo Eiropas Savienības vārdā ir apstiprināts Eiropas Savienības un Islandes Republikas Nolīgums par drošības procedūrām klasificētas informācijas apmaiņai.

Nolīguma teksts ir pievienots šim lēmumam.

2. pants

Ar šo Padomes priekšsēdētājs ir pilnvarots norīkot personu(-as), kas pilnvarota(-as) parakstīt minēto nolīgumu, lai tas būtu saistošs Eiropas Savienībai.

3. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

4. pants

Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Briselē, 2005. gada 21. novembrī

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

J. STRAW

---

TULKOJUMS

Eiropas Savienības un Islandes Republikas

NOLĪGUMS

par drošības procedūrām klasificētas informācijas apmaiņai

ISLANDES REPUBLIKA,

no vienas puses, un

EIROPAS SAVIENĪBA, turpmāk “ES”, ko pārstāv Eiropas Savienības Padomes prezidentūra,

no otras puses,

turpmāk “Puses”,

ŅEMOT VĒRĀ, ka Islandes Republikai un ES ir kopīgi mērķi – stiprināt savu drošību visiem iespējamiem līdzekļiem un nodrošināt saviem pilsoņiem augstu drošības pakāpi drošā teritorijā,

ŅEMOT VĒRĀ, ka Islandes Republika un ES ir vienisprātis par to, ka būtu jāizvērš savstarpējas konsultācijas un sadarbība jautājumos, kas drošības jomā izraisa kopīgu ieinteresētību,

ŅEMOT VĒRĀ, ka tāpēc šajā sakarā ir pastāvīga vajadzība Islandes Republikai un ES apmainīties ar klasificētu informāciju,

APZINOTIES, ka pilnvērtīgām un iedarbīgām konsultācijām un sadarbībai var būt vajadzīga piekļuve klasificētai Islandes un ES informācijai un materiāliem, kā arī Islandes Republikai un ES apmainīties ar klasificētu informāciju un saistītiem materiāliem,

APZINOTIES, ka piekļuve klasificētai informācijai un saistītiem materiāliem un apmaiņa ar tiem prasa atbilstīgus drošības pasākumus,

IR VIENOJUŠĀS PAR TURPMĀKO.

1. pants

Lai īstenotu mērķus visiem iespējamiem līdzekļiem stiprināt katras Puses drošību, šis nolīgums attiecas uz klasificētu jebkādas formas informāciju vai materiāliem, ko Puses nodod viena otrai vai ar ko tās savā starpā apmainās.

2. pants

Šajā nolīgumā klasificēta informācija ir jebkura informācija (proti, zināšanas, ko jebkādā formā var nodot citiem) vai materiāli, par ko ir noteikts, ka tiem vajadzīga aizsardzība pret neatļautu izpaušanu, un kas par tādiem ir atzīti drošības klasifikācijā (turpmāk “klasificēta informācija”).

3. pants

Šajā nolīgumā “ES” ir Eiropas Savienības Padome (turpmāk “Padome”), ģenerālsekretārs/Augstais pārstāvis un Padomes Ģenerālsekretariāts, kā arī Eiropas Kopienu Komisija (turpmāk “Eiropas Komisija”).

4. pants

Katra Puse:

| a) | sargā un glabā klasificētu informāciju, ko Puses nodod viena otrai vai ar ko tās savā starpā apmainās, un uz ko attiecas šis nolīgums; |
| --- | --- |

a)

sargā un glabā klasificētu informāciju, ko Puses nodod viena otrai vai ar ko tās savā starpā apmainās, un uz ko attiecas šis nolīgums;

| b) | nodrošina to, ka klasificētā informācija, ko Puses nodod viena otrai vai ar ko tās savā starpā apmainās, un uz ko attiecas šis nolīgums, patur to drošības klasifikāciju, ko tai piešķīrusi Puse, kas to nodod. Puse, kas saņem klasificēto informāciju, to sargā un glabā saskaņā ar saviem drošības noteikumiem, kas attiecas uz informāciju vai materiāliem, kam piešķirta līdzvērtīga drošības klasifikācija, kā norādīts drošības pasākumos, kas vēl ir jāizstrādā saskaņā ar 11. un 12. pantu; |
| --- | --- |

b)

nodrošina to, ka klasificētā informācija, ko Puses nodod viena otrai vai ar ko tās savā starpā apmainās, un uz ko attiecas šis nolīgums, patur to drošības klasifikāciju, ko tai piešķīrusi Puse, kas to nodod. Puse, kas saņem klasificēto informāciju, to sargā un glabā saskaņā ar saviem drošības noteikumiem, kas attiecas uz informāciju vai materiāliem, kam piešķirta līdzvērtīga drošības klasifikācija, kā norādīts drošības pasākumos, kas vēl ir jāizstrādā saskaņā ar 11. un 12. pantu;

| c) | tādu klasificētu informāciju, uz ko attiecas šis nolīgums, nelieto citiem nolūkiem, kā vien tiem, ko noteikusi tās izcelsmes iestāde, un tiem, kam informācija ir nodota vai saņemta apmaiņā; |
| --- | --- |

c)

tādu klasificētu informāciju, uz ko attiecas šis nolīgums, nelieto citiem nolūkiem, kā vien tiem, ko noteikusi tās izcelsmes iestāde, un tiem, kam informācija ir nodota vai saņemta apmaiņā;

| d) | klasificētu informāciju, uz ko attiecas šis nolīgums, neatklāj trešām personām vai kādai ES iestādei vai vienībai, kas nav minēta 3. pantā, ja nav saņemta izcelsmes iestādes iepriekšēja piekrišana. |
| --- | --- |

d)

klasificētu informāciju, uz ko attiecas šis nolīgums, neatklāj trešām personām vai kādai ES iestādei vai vienībai, kas nav minēta 3. pantā, ja nav saņemta izcelsmes iestādes iepriekšēja piekrišana.

5. pants

1.   Saskaņā ar izcelsmes iestādes kontroles principu klasificētu informāciju var izpaust vai atklāt viena Puse, “informācijas sniedzēja Puse” otrai Pusei, “saņēmējai Pusei”.

2.   Lai informāciju atklātu saņēmējiem, kas nav šā nolīguma Puses, saņēmēja Puse ar informācijas sniedzējas puses piekrišanu pieņem lēmumu par klasificētas informācijas izpaušanu vai atklāšanu saskaņā ar izcelsmes iestādes kontroles principu, kā paredzēts attiecīgās Puses drošības noteikumos.

3.   Īstenojot 1. un 2. punktu, nav atļauta nekāda vispārēja informācijas atklāšana, ja vien Puses nav izstrādājušas procedūras un vienojušās par tām attiecībā uz dažu kategoriju informāciju, kas ir būtiska to operatīvām vajadzībām.

6. pants

Lai nodrošinātu to, ka klasificētai informācijai, uz ko attiecas šis nolīgums, piemēro vienādu aizsardzību, katrai Pusei un to vienībām, kā noteikts 3. pantā, ir drošības organizācija un drošības programmas, kas balstās uz tādiem pamatprincipiem un obligātiem drošības standartiem, ko īsteno Pušu drošības sistēmās, kuras vēl ir jāizstrādā saskaņā ar 11. un 12. pantu.

7. pants

1.   Puses nodrošina, ka visas personas, kurām oficiālo pienākumu pildīšanai ir vajadzīga piekļuve klasificētai informācijai, ko nodod vai kas saņemta apmaiņā saskaņā ar šo nolīgumu, vai kuru pienākumi vai funkcijas dod tiem šādu piekļuvi, iztur drošības pārbaudi, pirms tiem nodrošina piekļuvi šādai informācijai.

2.   Drošības pārbaudes procedūras izstrādā tā, lai noteiktu, vai konkrētai personai var nodrošināt piekļuvi klasificētai informācijai, ņemot vērā tās lojalitāti un uzticamību.

8. pants

Puses viena otrai sniedz palīdzību attiecībā uz tādas klasificētas informācijas drošību, uz kuru attiecas šis nolīgums un drošības jautājumi, kas izraisa kopīgu ieinteresētību. Iestādes rīko savstarpējas apspriedes par drošības jautājumiem un drošības pārbaudes, kā noteikts 11. pantā, lai novērtētu drošības pasākumu efektivitāti attiecīgi savas atbildības jomā, ko nosaka, ievērojot 11. un 12. pantu.

9. pants

1.   Šajā nolīgumā:

| a) | attiecībā uz ES:
  visu korespondenci nosūta Padomei uz šādu adresi:






  Council of the European Union |
| --- | --- |
| Chief Registry Officer |
| Rue de la Loi/Wetstraat, 175 |
| B-1048 Brussels |

a)

attiecībā uz ES:

visu korespondenci nosūta Padomei uz šādu adresi:

Council of the European Union

Chief Registry Officer

Rue de la Loi/Wetstraat, 175

B-1048 Brussels

.

Padomes galvenais reģistrators pārsūta visu korespondenci dalībvalstīm un Eiropas Komisijai saskaņā ar 2. punktu;

| b) | attiecībā uz Islandes Republiku:
  visu korespondenci adresē Islandes Republikas Ārlietu ministrijas Politikas departamenta direktoram un vajadzības gadījumā nosūta ar Islandes Pārstāvniecības Eiropas Savienībā starpniecību, izmantojot šādu adresi:






  Mission of Iceland to the European Union |
| --- | --- |
| Registry Officer |
| Rond Point Schuman 11 |
| B-1040 Brussels |

b)

attiecībā uz Islandes Republiku:

visu korespondenci adresē Islandes Republikas Ārlietu ministrijas Politikas departamenta direktoram un vajadzības gadījumā nosūta ar Islandes Pārstāvniecības Eiropas Savienībā starpniecību, izmantojot šādu adresi:

Mission of Iceland to the European Union

Registry Officer

Rond Point Schuman 11

B-1040 Brussels

.

2.   Izņēmuma gadījumos vienas Puses sūtīto korespondenci, kas ir pieejama tikai konkrētiem kompetentiem tās ierēdņiem, struktūrām vai dienestiem, operatīvu iemeslu dēļ var adresēt vai tā var būt pieejama tikai konkrētiem kompetentiem otrās Puses ierēdņiem, struktūrām vai dienestiem, kas īpaši izraudzīti par saņēmējiem, ņemot vērā viņu kompetenci un saskaņā ar nepieciešamības zināt principu. Attiecībā uz Eiropas Savienību šo korespondenci sūta ar Padomes galvenā reģistratora starpniecību.

10. pants

Islandes Republikas Ārlietu ministrijas pastāvīgais valsts sekretārs, Padomes ģenerālsekretārs un Eiropas Komisijas ģenerālsekretārs pārrauga šā nolīguma īstenošanu.

11. pants

Lai īstenotu šo nolīgumu:

| 1) | Islandes Republikas Ārlietu ministrija, darbojoties Islandes Republikas valdības vārdā un tās pakļautībā, ir atbildīga par to, lai izstrādātu drošības pasākumus tās klasificētas informācijas drošībai un aizsardzībai, ko sniedz Islandes Republikai saskaņā ar šo nolīgumu; |
| --- | --- |

1)

Islandes Republikas Ārlietu ministrija, darbojoties Islandes Republikas valdības vārdā un tās pakļautībā, ir atbildīga par to, lai izstrādātu drošības pasākumus tās klasificētas informācijas drošībai un aizsardzībai, ko sniedz Islandes Republikai saskaņā ar šo nolīgumu;

| 2) | Padomes Ģenerālsekretariāta Drošības birojs (še turpmāk “PĢS Drošības birojs”) Padomes ģenerālsekretāra vadībā un viņa uzdevumā, darbojoties Padomes vārdā un tās pakļautībā, ir atbildīgs par to, lai izstrādātu drošības pasākumus tās klasificētās informācijas drošībai un aizsardzībai, ko sniedz Eiropas Savienībai saskaņā ar šo nolīgumu; |
| --- | --- |

2)

Padomes Ģenerālsekretariāta Drošības birojs (še turpmāk “PĢS Drošības birojs”) Padomes ģenerālsekretāra vadībā un viņa uzdevumā, darbojoties Padomes vārdā un tās pakļautībā, ir atbildīgs par to, lai izstrādātu drošības pasākumus tās klasificētās informācijas drošībai un aizsardzībai, ko sniedz Eiropas Savienībai saskaņā ar šo nolīgumu;

| 3) | Eiropas Komisijas Drošības direktorāts, darbojoties Eiropas Komisijas uzdevumā un tās pakļautībā, ir atbildīgs par to, lai izstrādātu drošības pasākumus tās klasificētās informācijas drošībai, ko saskaņā ar šo nolīgumu nodod vai saņem apmaiņā Eiropas Komisijā un tās telpās. |
| --- | --- |

3)

Eiropas Komisijas Drošības direktorāts, darbojoties Eiropas Komisijas uzdevumā un tās pakļautībā, ir atbildīgs par to, lai izstrādātu drošības pasākumus tās klasificētās informācijas drošībai, ko saskaņā ar šo nolīgumu nodod vai saņem apmaiņā Eiropas Komisijā un tās telpās.

12. pants

Drošības pasākumi, ko vēl jāizstrādā saskaņā ar 11. pantu, vienojoties trim atbildīgajām drošības iestādēm, noteiks savstarpējus drošības standartus klasificētai informācijai, uz kuru attiecas šis nolīgums. Attiecībā uz ES šos standartus apstiprina Padomes Drošības komiteja.

13. pants

Atbildīgās drošības iestādes, kas noteiktas 11. pantā, izstrādā procedūras, kuras jāievēro, ja ir aizdomas vai pierādījumi, ka ir apdraudēta tās klasificētas informācijas slepenība, uz ko attiecas šis nolīgums.

14. pants

Pirms tiek sniegta klasificēta informācija, uz ko attiecas šis nolīgums starp Pusēm, atbildīgajām drošības iestādēm, kas noteiktas 11. pantā, ir jāvienojas par to, ka informācijas saņēmēja Puse spēj sargāt un glabāt informāciju, uz ko attiecas šis nolīgums, atbilstīgi pasākumiem, kas vēl ir jāizstrādā saskaņā ar 11. un 12. pantu.

15. pants

Šis nolīgums nekādi neliedz Pusēm slēgt citus nolīgumus par tādas klasificētas informācijas nodošanu vai saņemšanu apmaiņā, uz ko attiecas šis nolīgums, ar noteikumu, ka tie nav pretrunā ar šo nolīgumu.

16. pants

Visas Eiropas Savienības un Islandes Republikas domstarpības, kas rodas, interpretējot vai piemērojot šo nolīgumu, atrisina abu Pušu sarunās.

17. pants

1.   Šis nolīgums stājas spēkā pirmā mēneša pirmā dienā pēc tam, kad Puses viena otrai paziņojušas par to iekšējo procedūru pabeigšanu, kas vajadzīgas, lai sasniegtu šo mērķi.

2.   Šo nolīgumu pēc jebkuras Puses lūguma var pārskatīt, lai apsvērtu, vai tajā jāveic grozījumi.

3.   Jebkuru grozījumu šajā nolīgumā veic tikai rakstiski, abām Pusēm savstarpēji vienojoties. Tas stājas spēkā pēc 1. punktā paredzētās savstarpējās paziņošanas.

18. pants

Jebkura Puse var denonsēt šo nolīgumu, iesniedzot rakstisku paziņojumu otrai Pusei. Tāda denonsēšana stājas spēkā sešus mēnešus pēc tam, kad otra Puse saņēmusi paziņojumu, bet neietekmē saistības, kas jau radušās saskaņā ar šo nolīgumu. Konkrēti, visu klasificēto informāciju, ko sniedz vai saņem apmaiņā saskaņā ar šo nolīgumu, turpina aizsargāt, ievērojot šeit izklāstītos noteikumus.

TO APLIECINOT attiecīgi pilnvarotie ir parakstījuši šo nolīgumu.

Luksemburgā, 2006. gada divpadsmitajā jūnijā divos eksemplāros angļu valodā.

Islandes Republikas vārdā —

Eiropas Savienības vārdā —

---

| 6.7.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 184/38 |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 184/38

---

PADOMES VIENOTĀ RĪCĪBA 2006/468/KĀDP

(2006. gada 5. jūlijs),

ar ko atjauno un pārskata Eiropas Savienības Īpašā pārstāvja Sudānā pilnvaras

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 14. pantu, 18. panta 5. punktu un 23. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Padome 2005. gada 18. jūlijā pieņēma Vienoto rīcību 2005/556/KĀDP, ar ko ieceļ amatā Eiropas Savienības Īpašo pārstāvi (ESĪP) Sudānā (1). |
| --- | --- |

(1)

Padome 2005. gada 18. jūlijā pieņēma Vienoto rīcību 2005/556/KĀDP, ar ko ieceļ amatā Eiropas Savienības Īpašo pārstāvi (ESĪP) Sudānā (1).

| (2) | Eiropas Savienība jau no sākuma diplomātiskā un politiskā līmenī ir iesaistījusies starptautiskos centienos apturēt un atrisināt krīzi Darfūrā. |
| --- | --- |

(2)

Eiropas Savienība jau no sākuma diplomātiskā un politiskā līmenī ir iesaistījusies starptautiskos centienos apturēt un atrisināt krīzi Darfūrā.

| (3) | Eiropas Savienība vēlas palielināt savu politisko nozīmi krīzē, kurā iesaistīti daudzi vietējie, reģionālie un starptautiskie dalībnieki, un saglabāt saskaņotību starp Eiropas Savienības palīdzību krīzes pārvarēšanai Darfūrā, ko vada Āfrikas Savienība (ĀS), no vienas puses, un vispārējām politiskām attiecībām ar Sudānu, tostarp to, kā tiek īstenots Vispārējā miera nolīgums (VMN) starp Sudānas valdību un Sudānas Tautas atbrīvošanas kustību/armiju (STAK/A), no otras puses. |
| --- | --- |

(3)

Eiropas Savienība vēlas palielināt savu politisko nozīmi krīzē, kurā iesaistīti daudzi vietējie, reģionālie un starptautiskie dalībnieki, un saglabāt saskaņotību starp Eiropas Savienības palīdzību krīzes pārvarēšanai Darfūrā, ko vada Āfrikas Savienība (ĀS), no vienas puses, un vispārējām politiskām attiecībām ar Sudānu, tostarp to, kā tiek īstenots Vispārējā miera nolīgums (VMN) starp Sudānas valdību un Sudānas Tautas atbrīvošanas kustību/armiju (STAK/A), no otras puses.

| (4) | Sudānas valdība un Sudānas Tautas atbrīvošanas kustība/armija (SAK/A) Abudžā, 2006. gada 5. maijā noslēdza Darfūras Miera nolīgumu (DMN). Eiropas Savienība darbosies, lai pilnībā un ātri īstenotu DMN, kas ir priekšnoteikums ilgstošam mieram un drošībai, un lai izbeigtu miljonu Darfūras iedzīvotāju ciešanas. Eiropas Savienības Īpašā pārstāvja (ESĪP) funkcijās pilnībā jāatspoguļo ES loma DMN īstenošanā, tostarp saistībā ar Darfūras Iekšējo dialogu un konsultāciju procesu. |
| --- | --- |

(4)

Sudānas valdība un Sudānas Tautas atbrīvošanas kustība/armija (SAK/A) Abudžā, 2006. gada 5. maijā noslēdza Darfūras Miera nolīgumu (DMN). Eiropas Savienība darbosies, lai pilnībā un ātri īstenotu DMN, kas ir priekšnoteikums ilgstošam mieram un drošībai, un lai izbeigtu miljonu Darfūras iedzīvotāju ciešanas. Eiropas Savienības Īpašā pārstāvja (ESĪP) funkcijās pilnībā jāatspoguļo ES loma DMN īstenošanā, tostarp saistībā ar Darfūras Iekšējo dialogu un konsultāciju procesu.

| (5) | Eiropas Savienība ĀS misijai Sudānas Darfūras reģionā (AMIS) ir sniegusi ievērojamu palīdzību attiecībā uz plānošanas un vadības atbalstu, finansēšanu un loģistiku. |
| --- | --- |

(5)

Eiropas Savienība ĀS misijai Sudānas Darfūras reģionā (AMIS) ir sniegusi ievērojamu palīdzību attiecībā uz plānošanas un vadības atbalstu, finansēšanu un loģistiku.

| (6) | ĀS ir paziņojusi par vajadzību nopietni stiprināt AMIS, ņemot vērā papildu uzdevumus, kas misijai jāveic, īstenojot DMN, kas nozīmētu AMIS uzlabošanu papildu militāro un civilo policistu, kā arī loģistikas un vispārējo spēju ziņā. Padome 2006. gada 15. maijā piekrita paplašināt Eiropas Savienības civilā un militārā atbalsta darbības, tās attiecinot uz Āfrikas Savienības misiju Darfūras reģionā Sudānā. Tādēļ joprojām ir vajadzīga samērīga ĀS un Sudānas valdības politiska iesaiste un īpašas koordinēšanas spējas. |
| --- | --- |

(6)

ĀS ir paziņojusi par vajadzību nopietni stiprināt AMIS, ņemot vērā papildu uzdevumus, kas misijai jāveic, īstenojot DMN, kas nozīmētu AMIS uzlabošanu papildu militāro un civilo policistu, kā arī loģistikas un vispārējo spēju ziņā. Padome 2006. gada 15. maijā piekrita paplašināt Eiropas Savienības civilā un militārā atbalsta darbības, tās attiecinot uz Āfrikas Savienības misiju Darfūras reģionā Sudānā. Tādēļ joprojām ir vajadzīga samērīga ĀS un Sudānas valdības politiska iesaiste un īpašas koordinēšanas spējas.

| (7) | ANO Drošības padome 2005. gada 31. martā pieņēma Rezolūciju 1593(2005) par Starptautiskās izmeklēšanas komisijas ziņojumu par starptautisko cilvēktiesību un cilvēktiesību aktu pārkāpumiem Darfūrā. |
| --- | --- |

(7)

ANO Drošības padome 2005. gada 31. martā pieņēma Rezolūciju 1593(2005) par Starptautiskās izmeklēšanas komisijas ziņojumu par starptautisko cilvēktiesību un cilvēktiesību aktu pārkāpumiem Darfūrā.

| (8) | Pastāvīgas klātbūtnes nodrošināšana Hartumā ļautu stiprināt ESĪP kontaktus ar Sudānas valdību, Sudānas politiskajām partijām, AMIS Misijas štābu, Apvienoto Nāciju Organizāciju un tās aģentūrām un diplomātiskajām misijām, kā arī ciešāk sekot līdzi Novērtēšanas komisijas un saistīto darba grupu vai komisiju aktivitātēm un tajās piedalīties. Tā arī radītu iespēju ciešāk sekot līdzi situācijai Austrumsudānā, kā arī uzturēt regulārus kontaktus ar Dienvidsudānu un STAK. |
| --- | --- |

(8)

Pastāvīgas klātbūtnes nodrošināšana Hartumā ļautu stiprināt ESĪP kontaktus ar Sudānas valdību, Sudānas politiskajām partijām, AMIS Misijas štābu, Apvienoto Nāciju Organizāciju un tās aģentūrām un diplomātiskajām misijām, kā arī ciešāk sekot līdzi Novērtēšanas komisijas un saistīto darba grupu vai komisiju aktivitātēm un tajās piedalīties. Tā arī radītu iespēju ciešāk sekot līdzi situācijai Austrumsudānā, kā arī uzturēt regulārus kontaktus ar Dienvidsudānu un STAK.

| (9) | Tādēļ ESĪP Sudānā pilnvaras būtu jāpārskata un jāatjauno, un to termiņš būtu jāsaskaņo ar citu ESĪP pilnvarām. Tādēļ būtu jāatceļ Vienotā rīcība 2005/556/KĀDP. |
| --- | --- |

(9)

Tādēļ ESĪP Sudānā pilnvaras būtu jāpārskata un jāatjauno, un to termiņš būtu jāsaskaņo ar citu ESĪP pilnvarām. Tādēļ būtu jāatceļ Vienotā rīcība 2005/556/KĀDP.

| (10) | ESĪP īstenos savas pilnvaras situācijā, kas var pasliktināties un varētu kaitēt Līguma 11. pantā izklāstītajiem KĀDP mērķiem, |
| --- | --- |

(10)

ESĪP īstenos savas pilnvaras situācijā, kas var pasliktināties un varētu kaitēt Līguma 11. pantā izklāstītajiem KĀDP mērķiem,

IR PIEŅĒMUSI ŠO VIENOTO RĪCĪBU.

1. pants

Pekka HAAVISTO kunga kā Eiropas Savienības Īpašā pārstāvja (ESĪP) Sudānā pilnvaras tiek atjaunotas uz laikposmu līdz 2007. gada 28. februārim.

2. pants

ESĪP pilnvaras pamatojas uz Eiropas Savienības politikas mērķiem Sudānā, jo īpaši attiecībā uz:

| a) | starptautiskās kopienas centieniem un Āfrikas Savienības (ĀS) un ANO atbalstu, lai palīdzētu Sudānas pusēm, ĀS un ANO īstenot Darfūras Miera nolīgumu (DMN), kā arī, lai atvieglotu Vispārējā miera nolīguma (VMN) īstenošanu un veicinātu Dienvidu - Dienvidu sarunas, pienācīgi ievērojot šo jautājumu reģionālo sazarotību un Āfrikas līdzdalības principu; un |
| --- | --- |

a)

starptautiskās kopienas centieniem un Āfrikas Savienības (ĀS) un ANO atbalstu, lai palīdzētu Sudānas pusēm, ĀS un ANO īstenot Darfūras Miera nolīgumu (DMN), kā arī, lai atvieglotu Vispārējā miera nolīguma (VMN) īstenošanu un veicinātu Dienvidu - Dienvidu sarunas, pienācīgi ievērojot šo jautājumu reģionālo sazarotību un Āfrikas līdzdalības principu; un

| b) | maksimālas efektivitātes nodrošināšanu un Eiropas Savienības ieguldījuma ĀS misijai Sudānas Darfūras reģionā (AMIS) pārredzamību. |
| --- | --- |

b)

maksimālas efektivitātes nodrošināšanu un Eiropas Savienības ieguldījuma ĀS misijai Sudānas Darfūras reģionā (AMIS) pārredzamību.

3. pants

1.   Lai sasniegtu politikas mērķus, ESĪP ir pilnvarots:

| a) | uzturēt sakarus ar ĀS, Sudānas valdību, Darfūras bruņotajām kustībām un citām Sudānas pusēm, kā arī ar nevalstiskām organizācijām, un cieši sadarboties ar ANO un citiem attiecīgiem starptautiskiem dalībniekiem, lai sasniegtu Eiropas Savienības politikas mērķus; |
| --- | --- |

a)

uzturēt sakarus ar ĀS, Sudānas valdību, Darfūras bruņotajām kustībām un citām Sudānas pusēm, kā arī ar nevalstiskām organizācijām, un cieši sadarboties ar ANO un citiem attiecīgiem starptautiskiem dalībniekiem, lai sasniegtu Eiropas Savienības politikas mērķus;

| b) | pārstāvēt Eiropas Savienību Darfūras Iekšējā dialogā, Apvienotās komisijas augsta līmeņa sanāksmēs, kā arī pēc vajadzības citās attiecīgās sanāksmēs; |
| --- | --- |

b)

pārstāvēt Eiropas Savienību Darfūras Iekšējā dialogā, Apvienotās komisijas augsta līmeņa sanāksmēs, kā arī pēc vajadzības citās attiecīgās sanāksmēs;

| c) | pārstāvēt Eiropas Savienību VMN un DMN Novērtēšanas komisijās, kad vien tas iespējams; |
| --- | --- |

c)

pārstāvēt Eiropas Savienību VMN un DMN Novērtēšanas komisijās, kad vien tas iespējams;

| d) | sekot līdzi sarunu attīstībai starp Sudānas valdību un Austrumu fronti, un šādās sarunās pārstāvēt Eiropas Savienību, ja to prasa puses un starpniecība; |
| --- | --- |

d)

sekot līdzi sarunu attīstībai starp Sudānas valdību un Austrumu fronti, un šādās sarunās pārstāvēt Eiropas Savienību, ja to prasa puses un starpniecība;

| e) | nodrošināt saskaņotību starp Eiropas Savienības ieguldījumu krīzes pārvarēšanai Darfūrā un vispārējām politiskām Eiropas Savienības attiecībām ar Sudānu; |
| --- | --- |

e)

nodrošināt saskaņotību starp Eiropas Savienības ieguldījumu krīzes pārvarēšanai Darfūrā un vispārējām politiskām Eiropas Savienības attiecībām ar Sudānu;

| f) | attiecībā uz cilvēktiesībām, tostarp bērnu un sieviešu tiesībām, un cīņu pret nesodāmību Sudānā, sekot līdzi situācijai un uzturēt regulārus sakarus ar Sudānas iestādēm, ĀS un ANO, jo īpaši ar Augstā komisāra cilvēktiesību jautājumos biroju, cilvēktiesību novērotājiem, kas aktīvi darbojas reģionā, un Starptautiskās krimināltiesas prokurora biroju. |
| --- | --- |

f)

attiecībā uz cilvēktiesībām, tostarp bērnu un sieviešu tiesībām, un cīņu pret nesodāmību Sudānā, sekot līdzi situācijai un uzturēt regulārus sakarus ar Sudānas iestādēm, ĀS un ANO, jo īpaši ar Augstā komisāra cilvēktiesību jautājumos biroju, cilvēktiesību novērotājiem, kas aktīvi darbojas reģionā, un Starptautiskās krimināltiesas prokurora biroju.

2.   Īstenojot savas pilnvaras, ESĪP, inter alia:

| a) | pārrauga visas Eiropas Savienības darbības; |
| --- | --- |

a)

pārrauga visas Eiropas Savienības darbības;

| b) | nodrošina koordināciju un saskaņotību starp Eiropas Savienības ieguldījumiem AMIS; |
| --- | --- |

b)

nodrošina koordināciju un saskaņotību starp Eiropas Savienības ieguldījumiem AMIS;

| c) | atbalsta politisko procesu un darbības, kas saistītas ar VMN un DMN īstenošanu; un |
| --- | --- |

c)

atbalsta politisko procesu un darbības, kas saistītas ar VMN un DMN īstenošanu; un

| d) | seko līdzi un ziņo par Sudānas pušu atbilstību attiecīgajām ANO Drošības Padomes rezolūcijām, jo īpaši Rezolūcijām 1556(2004), 1564(2004), 1591(2005), 1593(2005), 1672(2006) un 1679(2006). |
| --- | --- |

d)

seko līdzi un ziņo par Sudānas pušu atbilstību attiecīgajām ANO Drošības Padomes rezolūcijām, jo īpaši Rezolūcijām 1556(2004), 1564(2004), 1591(2005), 1593(2005), 1672(2006) un 1679(2006).

4. pants

1.   ESĪP ir atbildīgs par pilnvaru īstenošanu ģenerālsekretāra/Augstā pārstāvja (ĢS/AP) pakļautībā un tiešā vadībā. ESĪP atskaitās Komisijai par visiem izdevumiem.

2.   Politikas un drošības komiteja (PDK) uztur īpašus sakarus ar ESĪP, un tā ir galvenais kontaktpunkts sakariem ar Padomi. PDK nodrošina ESĪP stratēģisku virzību un sniedz politiskus priekšlikumus atbilstīgi viņa pilnvarām.

3.   ESĪP regulāri ziņo PDK par situāciju Darfūrā, jo īpaši par Darfūras Miera nolīguma īstenošanu un Eiropas Savienības palīdzību AMIS, kā arī par vispārējo situāciju Sudānā.

5. pants

1.   ESĪP pilnvaru īstenošanas izdevumiem paredzētais bāzes finansējums laikposmam no 2006. gada 18. jūlija līdz 2007. gada 28. februārim ir EUR 1 030 000.

2.   Izdevumus, ko finansē no 1. punktā minētās summas, pārvalda saskaņā ar procedūrām un noteikumiem, kurus piemēro Eiropas Savienības vispārējam budžetam, taču avansa maksājumi nepaliek Kopienas īpašumā.

3.   Izdevumu pārvaldību veic, pamatojoties uz līgumu starp ESĪP un Komisiju. Izdevumi ir atbilstīgi no 2006. gada 18. jūlija.

4.   Prezidentvalsts, Komisija un/vai dalībvalstis attiecīgā gadījumā nodrošina materiāli tehnisko atbalstu reģionā.

6. pants

1.   ESĪP saskaņā ar savām pilnvarām un atbilstīgajiem pieejamiem finanšu līdzekļiem ir atbildīgs par sava personāla izveidi, apspriežoties ar prezidentvalsti, saņemot palīdzību no ĢS/AP un pilnībā līdzdarbojoties Komisijai. ESĪP paziņo prezidentvalstij un Komisijai par galīgo personāla sastāvu.

2.   Dalībvalstis un Eiropas Savienības iestādes var ierosināt darbinieku norīkošanu darbam ar ESĪP. Atalgojumu darbiniekiem, kurus kāda dalībvalsts vai Eiropas Savienības iestāde varētu norīkot darbam ar ESĪP, maksā, attiecīgi, dalībvalsts vai Eiropas Savienības iestāde.

3.   Lai pieņemtu darbā kandidātus ar visaugstāko kvalifikāciju, uz visiem A kategorijas amatiem, kuros nav norīkoti darbinieki, Padomes Ģenerālsekretariāts vajadzības gadījumā izsludina konkursu un paziņo par tiem Eiropas Savienības dalībvalstīm un iestādēm.

4.   Privilēģijas, imunitāti un citas garantijas, kas vajadzīgas ESĪP un viņa personāla misijas veikšanai un sekmīgai norisei, savstarpēji nosaka attiecīgās puses. Šajā sakarā dalībvalstis un Komisija sniedz visu vajadzīgo atbalstu.

7. pants

1.   Koordinējot Eiropas Savienības ieguldījumu AMIS, ESĪP palīdz ad hoc koordinēšanas vienība (ESĪP birojs), kas atrodas Adisabebā un kas rīkojas tā pakļautībā, kā minēts 5. panta 2. punktā Vienotajā rīcībā 2005/557/KĀDP (2005. gada 18. jūlijs) par Eiropas Savienības civilā un militārā atbalsta darbībām Āfrikas Savienības misijai Darfūras reģionā Sudānā (2).

2.   ESĪP birojā Adisabebā ir politiskais padomnieks, vecākais militāro lietu padomnieks un policijas lietu padomnieks.

3.   Policijas un militāro lietu padomnieki ESĪP birojā ir ESĪP padomnieki attiecīgi par Eiropas Savienības atbalsta rīcības policijas un militārajiem aspektiem, kas minēti 1. punktā. Šajā statusā tie atskaitās ESĪP.

4.   Policijas un militāro lietu padomnieki nesaņem norādījumus no ESĪP par izdevumu pārvaldību saistībā ar attiecīgiem Eiropas Savienības atbalsta rīcības policijas un militāriem aspektiem, kas minēti 1. punktā. ESĪP šajā sakarā nav atbildīgs.

5.   Vienu ESĪP biroju izveido Hartumā, un tajā ir politiskais padomnieks un nepieciešamais administratīvais un loģistikas atbalsta personāls. Birojs Hartumā vajadzības gadījumā izmanto ESĪP Adisabebas biroja tehniskās zināšanas attiecībā uz militārajiem un policijas jautājumiem.

8. pants

Parasti ESĪP personīgi ziņo ĢS/AP un PDK, un var ziņot arī attiecīgajai darba grupai. Regulārus rakstiskos ziņojumus izsūta ĢS/AP, Padomei un Komisijai. Pēc ĢS/AP un PDK ieteikuma ESĪP var ziņot Vispārējo lietu un ārējo attiecību padomei.

9. pants

Lai nodrošinātu Eiropas Savienības ārējās darbības konsekvenci, ESĪP darbību saskaņo ar ĢS/AP, prezidentvalsts un Komisijas darbību. ESĪP sniedz regulārus ziņojumus dalībvalstu misijām un Komisijas delegācijām. ESĪP uz vietas uztur ciešu saikni ar prezidentvalsti, Komisiju un misiju vadītājiem, kuri darīs visu iespējamo, lai palīdzētu ESĪP viņa pilnvaru īstenošanā. ESĪP uztur sakarus arī ar citām starptautiskām un reģionālām struktūrām, kas darbojas attiecīgajā jomā.

10. pants

Šīs vienotās rīcības īstenošanu un saskaņotību ar citām Savienības darbībām attiecīgajā reģionā regulāri pārskata. ESĪP līdz 2006. gada novembra vidum iesniedz ĢS/AP, Padomei un Komisijai visaptverošu ziņojumu par pilnvaru īstenošanu. Šis ziņojums ir vienotās rīcības izvērtēšanas pamatā attiecīgajās darba grupās un PDK. Ņemot vērā vispārējās darbības prioritātes, ĢS/AP sniedz PDK ieteikumus par Padomes lēmumiem attiecībā uz pilnvaru pagarināšanu, grozīšanu vai izbeigšanu.

11. pants

Šī vienotā rīcība stājas spēkā tās pieņemšanas dienā. To piemēro no 2006. gada 18. jūlija.

Ar šo Vienotā rīcība 2005/556/KĀDP tiek atcelta no 2006. gada 18. jūlija.

12. pants

Šo vienoto rīcību publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Briselē, 2006. gada 5. jūlijā

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

P. LEHTOMÄKI

---

(1)  OV L 188, 20.7.2005., 43. lpp.

1

(2)  OV L 188, 20.7.2005., 46. lpp.

2

---