----

----

I Säädökset, jotka on julkaistava

----

NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 716/2006,

annettu 5 päivänä toukokuuta 2006,

lopullisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan perkipoltetun (sintratun) magnesiumoksidin tuonnissa

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 22 päivänä joulukuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 384/96 (1), jäljempänä ’perusasetus’, ja erityisesti sen 9 artiklan ja 11 artiklan 2 kohdan,

ottaa huomioon komission ehdotuksen, jonka tämä on tehnyt neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan,

sekä katsoo seuraavaa:

A.   MENETTELY

1.   Voimassa olevat toimenpiteet

2.   Tarkastelua koskeva pyyntö

3.   Tutkimus

4.   Tutkimusajanjakso

B.   TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE

1.   Tarkasteltavana oleva tuote

2.   Samankaltainen tuote

C.   POLKUMYYNNIN JATKUMISEN TODENNÄKÖISYYS

1.   Alustavat huomiot

2.   Polkumyynnillä tapahtunut tuonti tutkimusajanjakson aikana

3.   Tuonnin kehitys siinä tapauksessa, että toimenpiteet kumotaan

D.   YHTEISÖN TUOTANNONALAN MÄÄRITELMÄ

E.   YHTEISÖN MARKKINOIDEN MÄÄRITTÄMINEN

F.   TILANNE YHTEISÖN MARKKINOILLA

1.   Kulutus yhteisön markkinoilla

2.   Tuonti Kiinasta

3.   Yhteisön tuotannonalan taloudellinen tilanne

a)   Koko toimintaan, myynti kytkösmarkkinoille mukaan luettuna, liittyvien tekijöiden tarkastelu

b)   Vapaita markkinoita koskevaan toimintaan liittyvien tekijöiden tarkastelu

4.   Muiden tekijöiden vaikutukset

5.   Yhteisön tuotannonalan tilannetta koskevat päätelmät

G.   VAHINGON TOISTUMISEN TODENNÄKÖISYYS

H.   YHTEISÖN ETU

1.   Johdanto

2.   Yhteisön tuotannonalan edut

3.   Tuojien edut

4.   Käyttäjien edut

5.   Yhteisön etua koskevat päätelmät

I.   POLKUMYYNNIN VASTAISET TOIMENPITEET

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

1.   Otetaan käyttöön lopullinen polkumyyntitulli CN-koodiin 2519 90 30 kuuluvan Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan perkipoltetun magnesiumoksidin tuonnissa.

2.   Tullin määrä on

3.   Jos polkumyyntitulli määritetään 1 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaisesti ja tavarat ovat vahingoittuneet ennen niiden luovutusta vapaaseen liikkeeseen, mistä syystä niistä tosiasiallisesti maksettua tai maksettavaa hintaa on suhteutettu tullausarvon määrittämiseksi tietyistä yhteisön tullikoodeksista annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2913/92 soveltamista koskevista säännöksistä 2 päivänä heinäkuuta 1993 annetun komission asetuksen (ETY) N:o 2454/93 (7) 145 artiklan mukaisesti, edellä vahvistettua vähimmäistuontihintaa alennetaan prosenttimäärällä, joka vastaa tosiasiallisesti maksetun tai maksettavan hinnan suhteutusta. Tällöin maksettava tulli on samansuuruinen kuin alennetun vähimmäistuontihinnan ja alennetun vapaasti yhteisön rajalla tullaamattomana -nettohinnan erotus.

4.   Jollei toisin säädetä, sovelletaan tulleja ja muita tullikäytäntöjä koskevia voimassa olevia säännöksiä ja määräyksiä.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 5 päivänä toukokuuta 2006.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

K.-H. GRASSER

----

(1)EYVL L 56, 6.3.1996, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 2117/2005 (EUVL L 340, 23.12.2005, s. 17).

(2)EYVL L 306, 11.12.1993, s. 16.

(3)EYVL L 46, 18.2.2000, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 986/2003 (EUVL L 143, 11.6.2003, s. 5).

(4)EUVL L 143, 11.6.2003, s. 5.

(5)EUVL C 215, 27.8.2004, s. 2.

(6)EUVL C 38, 15.2.2005, s. 2.

(7)EYVL L 253, 11.10.1993, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 402/2006 (EUVL L 70, 9.3.2006, s. 35).

----

----

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 717/2006,

annettu 11 päivänä toukokuuta 2006,

tuonnin kiinteistä arvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon hedelmien ja vihannesten tuontijärjestelmän soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 21 päivänä joulukuuta 1994 annetun komission asetuksen (EY) N:o 3223/94 (1) ja erityisesti sen 4 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Asetuksen (EY) N:o 3223/94 4 artiklassa tarkoitetut tuonnin kiinteät arvot vahvistetaan liitteessä olevassa taulukossa merkityllä tavalla.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 12 päivänä toukokuuta 2006.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 11 päivänä toukokuuta 2006.

Komission puolesta

J. L. DEMARTY

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

----

(1)EYVL L 337, 24.12.1994, s. 66. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 386/2005 (EUVL L 62, 9.3.2005, s. 3).

----

LIITE

tuonnin kiinteistä arvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi 11 päivänä toukokuuta 2006 annettuun komission asetukseen

----

(1)  Komission asetuksessa (EY) N:o 750/2005 (EUVL L 126, 19.5.2005, s. 12) vahvistettu maanimikkeistö. Koodi ”999” tarkoittaa ”muuta alkuperää”.

----

----

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 718/2006,

annettu 11 päivänä toukokuuta 2006,

voin vientituen enimmäismäärän vahvistamisesta asetuksessa (EY) N:o 581/2004 säädetyssä pysyvässä tarjouskilpailussa

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon maito- ja maitotuotealan yhteisestä markkinajärjestelystä 17 päivänä toukokuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1255/1999 (1) ja erityisesti sen 31 artiklan 3 kohdan kolmannen alakohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Asetuksessa (EY) N:o 581/2004 avatussa pysyvässä tarjouskilpailussa, jonka tarjouskilpailujakso päättyy 9 päivänä toukokuuta 2006, vientituen enimmäismäärä mainitun asetuksen 1 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuille tuotteille on tämän asetuksen liitteessä.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 12 päivänä toukokuuta 2006.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 11 päivänä toukokuuta 2006.

Komission puolesta

J. L. DEMARTY

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

----

(1)EYVL L 160, 26.6.1999, s. 48. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1913/2005 (EUVL L 307, 25.11.2005, s. 2).

(2)EUVL L 90, 27.3.2004, s. 64. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 409/2006 (EUVL L 71, 10.3.2006, s. 5).

(3)EUVL L 90, 27.3.2004, s. 58. Asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 1814/2005 (EUVL L 292, 8.11.2005, s. 3).

----

LIITE

----

----

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 719/2006,

annettu 11 päivänä toukokuuta 2006,

vientituen enimmäismäärän vahvistamisesta rasvattomalle maitojauheelle asetuksessa (EY) N:o 582/2004 säädetyssä pysyvässä tarjouskilpailussa

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon maito- ja maitotuotealan yhteisestä markkinajärjestelystä 17 päivänä toukokuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1255/1999 (1) ja erityisesti sen 31 artiklan 3 kohdan kolmannen alakohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Asetuksessa (EY) N:o 582/2004 avatussa pysyvässä tarjouskilpailussa, jonka tarjouskilpailujakso päättyy 9 päivänä toukokuuta 2006, vientituen enimmäismäärä mainitun asetuksen 1 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulle tuotteelle ja siinä tarkoitetuille määräpaikoille on 7,00 EUR/100 kg.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 12 päivänä toukokuuta 2006.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 11 päivänä toukokuuta 2006.

Komission puolesta

J. L. DEMARTY

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

----

(1)EYVL L 160, 26.6.1999, s. 48. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1913/2005 (EUVL L 307, 25.11.2005, s. 2).

(2)EUVL L 90, 27.3.2004, s. 67. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 409/2006 (EUVL L 71, 10.3.2006, s. 5).

(3)EUVL L 90, 27.3.2004, s. 58. Asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 1814/2005 (EUVL L 292, 8.11.2005, s. 3).

----

----

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 720/2006,

annettu 11 päivänä toukokuuta 2006,

ohran enimmäisvientituen vahvistamisesta asetuksessa (EY) N:o 1058/2005 tarkoitetun tarjouskilpailun osana

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon vilja-alan yhteisestä markkinajärjestelystä 29 päivänä syyskuuta 2003 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1784/2003 (1) ja erityisesti sen 13 artiklan 3 kohdan ensimmäisen alakohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Asetuksen (EY) N:o 1058/2005 tarkoittaman tarjouskilpailun puitteissa 5 päivän ja 11 päivän toukokuuta 2006 välisenä aikana toimitettujen tarjousten osalta ohran enimmäisvientitueksi vahvistetaan 5,95 EUR tonnia kohti.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 12 päivänä toukokuuta 2006.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 11 päivänä toukokuuta 2006.

Komission puolesta

J. L. DEMARTY

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

----

(1)EUVL L 270, 21.10.2003, s. 78. Asetus sellaisena kuin se on muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 1154/2005 (EUVL L 187, 19.7.2005, s. 11).

(2)EUVL L 174, 7.7.2005, s. 12.

(3)EYVL L 147, 30.6.1995, s. 7. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 777/2004 (EUVL L 123, 27.4.2004, s. 50).

----

----

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 721/2006,

annettu 11 päivänä toukokuuta 2006,

tavallisen vehnän enimmäisvientituen vahvistamisesta asetuksessa (EY) N:o 1059/2005 tarkoitetun tarjouskilpailun osana

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon vilja-alan yhteisestä markkinajärjestelystä 29 päivänä syyskuuta 2003 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1784/2003 (1) ja erityisesti sen 13 artiklan 3 kohdan ensimmäisen alakohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Asetuksen (EY) N:o 1059/2005 tarkoittaman tarjouskilpailun puitteissa 5 päivän ja 11 päivän toukokuuta 2006 välisenä aikana toimitettujen tarjousten osalta tavallisen vehnän enimmäisvientitueksi vahvistetaan 6,20 EUR tonnia kohti.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 12 päivänä toukokuuta 2006.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 11 päivänä toukokuuta 2006.

Komission puolesta

J. L. DEMARTY

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

----

(1)EUVL L 270, 21.10.2003, s. 78. Asetus sellaisena kuin se on muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 1154/2005 (EUVL L 187, 19.7.2005, s. 11).

(2)EUVL L 174, 7.7.2005, s. 15.

(3)EYVL L 147, 30.6.1995, s. 7. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 777/2004 (EUVL L 123, 27.4.2004, s. 50).

----

II Säädökset, joita ei tarvitse julkaista

Komissio

----

KOMISSION PÄÄTÖS,

tehty 19 päivänä huhtikuuta 2006,

vakiolomakkeiden vahvistamisesta korvaushakemusten ja -päätösten toimittamista varten rikoksen uhreille maksettavista korvauksista annetun neuvoston direktiivin 2004/80/EY mukaisesti

(2006/337/EY)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon rikoksen uhreille maksettavista korvauksista 29 päivänä huhtikuuta 2004 annetun neuvoston direktiivin 2004/80/EY (1) ja erityisesti sen 14 artiklan,

on kuullut neuvoston direktiivin 2004/80/EY 15 artiklan 1 kohdan mukaista komiteaa,

sekä katsoo seuraavaa:

ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:

Ainoa artikla

1.   Vakiolomake korvaushakemusten toimittamiseksi direktiivin 2004/80/EY 6 artiklan 2 kohdan mukaisesti esitetään liitteessä I.

2.   Vakiolomake korvaushakemuksia koskevien päätösten toimittamista varten direktiivin 2004/80/EY 10 artiklan mukaisesti esitetään liitteessä II.

Tehty Brysselissä 19 päivänä huhtikuuta 2006.

Komission puolesta

Franco FRATTINI

Varapuheenjohtaja

----

(1)EUVL L 261, 6.8.2004, s. 15.

----

LIITE I

----

LIITE II

----

----

KOMISSION PÄÄTÖS,

tehty 8 päivänä toukokuuta 2006,

luvan antamisesta Puolan tasavallalle kieltää alueellaan tiettyjen viljelykasvilajien yleisessä lajikeluettelossa lueteltujen maissilajikkeiden käyttö neuvoston direktiivin 2002/53/EY nojalla

(tiedoksiannettu numerolla K(2006) 1790)

(Ainoastaan puolankielinen teksti on todistusvoimainen)

(2006/338/EY)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon viljelykasvilajien yleisestä lajikeluettelosta 13 päivänä kesäkuuta 2002 annetun neuvoston direktiivin 2002/53/EY (1) ja erityisesti sen 16 artiklan 2 kohdan b alakohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Puolan tasavallalle annetaan lupa kieltää tämän päätöksen liitteessä lueteltujen maissilajikkeiden käyttö koko alueellaan.

2 artikla

Puolan tasavallan pyyntöä, joka koskee yleisessä lajikeluettelossa ennen 1 päivää tammikuuta 2002 lueteltuja maissilajikkeita, ei hyväksytä.

3 artikla

Jotta komissio voi ilmoittaa asiasta jäsenvaltioille, Puolan tasavallan on ilmoitettava komissiolle päivä, josta alkaen se hyödyntää edellä 1 artiklassa annettua lupaa.

4 artikla

Tämä päätös on osoitettu Puolan tasavallalle.

Tehty Brysselissä 8 päivänä toukokuuta 2006.

Komission puolesta

Markos KYPRIANOU

Komission jäsen

----

(1)EYVL L 193, 20.7.2002, s. 1. Direktiivi sellaisena kuin se on muutettuna Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 1829/2003 (EUVL L 268, 18.10.2003, s. 1).

----

LIITE

----

----

KOMISSION SUOSITUS,

tehty 8 päivänä toukokuuta 2006,

maasähkön käytön edistämisestä yhteisön satamissa laiturissa olevissa aluksissa

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2006/339/EY)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 211 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

SUOSITTAA:

Tehty Brysselissä 8 päivänä toukokuuta 2006.

Komission puolesta

Stavros DIMAS

Komission jäsen

----

(1)  KOM(2002) 595 lopullinen.

(2)EUVL C 89 E, 14.4.2004, s. 107.

(3)EUVL C 8, 13.1.2004, s. 3.

(4)  KOM(2001) 245 lopullinen.

(5)EYVL L 121, 11.5.1999, s. 13. Direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 2005/33/EY (EUVL L 191, 22.7.2005, s. 59).

(6)EUVL L 283, 31.10.2003, s. 51. Direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä 2004/75/EY (EUVL L 157, 30.4.2004, s. 100, oikaisu EUVL L 195, 2.6.2004, s. 31).

----

LIITE

TIIVISTELMÄ MAASÄHKÖÖN LIITTYVISTÄ OHJEISTA

Tässä liitteessä annetaan hyödyllistä tietoa maasähkön kustannuksista ja hyödyistä. Yksityiskohtaisempaa tietoa sisältyy komission hiljattain teettämään kertomukseen ”Service Contract on Ship Emissions Assignment, Abatement and Market-based Instruments: Shore-side Electricity” (1). Tässä esitetyt tiedot päästöistä ja kustannuksista koskevat merialuksia, mutta tekniikka sopii hyvin myös sisävesialuksiin.

1.   Tekniset vaatimukset – tyypillinen liitäntä

Oheinen kaavio osoittaa tyypilliset vaatimukset maasähkön liitännälle. Muut konfiguraatiot ovat mahdollisia aluksesta ja laiturista riippuen. Sähköalan kansainvälinen standardointijärjestö International Electrical Commission ja Kansainvälinen luokituslaitosten järjestö IACS työstävät parhaillaan alan standardeja, jotka IMO voi myöhemmin ottaa huomioon.

2.   Hyödyt – päästövähennykset

Maasähkö on väline, jonka avulla voidaan saada aikaan ilman laadun paikallinen paraneminen. Sen käytöstä saatava hyöty vaihtelee suuresti useista tekijöistä riippuen. Tähän suositukseen liittyvä vaikutusten arviointi osoittaa hyödyt, joita voitaisiin saavuttaa tämän välineen laajemmalla käytöllä EU:ssa. Ennen yksittäisiä asennuksia on tarpeen analysoida erityisolosuhteisiin liittyvät kustannukset ja hyödyt.

Vaikutusten arvioinnissa osoitetaan, miten ilman epäpuhtauspäästöt vähenevät, mikäli maasähköä käytetään 500 laiturissa (oletuksena keskikokoiset moottorit). Yksi hyötyihin vaikuttava merkittävä tekijä on polttoaineen rikkipitoisuus. Yhteisön lainsäädännössä asetetaan tiukemmat rajat, joita useimmissa tapauksissa sovelletaan laiturissa olevien aluksien polttoaineen rikkipitoisuudelle vuodesta 2010 alkaen. Tämän vuoksi annetaan esimerkit tapauksista, joissa polttoaineen rikkipitoisuus on 2,7 prosenttia ja 0,1 prosenttia. Esimerkit osoittavat, että maasähkön käytöstä saatava rahallisena arvona ilmaistu kokonaisetu olisi 252–708 miljoonaa euroa vuodessa, jos käytettävän polttoaineen rikkipitoisuus on 2,7 prosenttia, ja 103–284 miljoonaa euroa vuodessa, jos käytettävän polttoaineen rikkipitoisuus on 0,1 prosenttia. Hyödyt saadaan ihmisten terveyden parantumisesta sekä materiaalivahinkojen vähentymisestä, jotka johtuvat ilman epäpuhtauspäästöjen vähentymisestä (2).

Siirtymisestä maasähköön saataisiin myös muita etuja, jotka eivät sisälly näihin lukuihin. Se vähentäisi hiilidioksidin (CO2) päästöjä yli 50 prosenttia, hiilimonoksidin (CO) päästöjä noin 99 prosenttia ja typpioksiduulin (N20) päästöjä yli 50 prosenttia. Se vähentäisi myös apumoottoreista johtuvaa tärinää ja melua, jonka on mitattu olevan 90–120 dB alusten läheisyydessä, sekä parantaisi alusten konemiehistön huolto-olosuhteita.

3.   Kustannukset – pääomamenot ja toimintakustannukset

Maasähkön asentamisesta ja käytöstä johtuvat kustannukset jakautuvat sataman ja aluksen välillä, ja ne vaihtelevat huomattavasti riippuen olemassa olevasta infrastruktuurista erityisesti satamien osalta. Vaikutusten arvioinnissa esitetään alustavat laskelmat järjestelmän vuosittaisista kokonaiskustannuksista keskimääräistä laituria kohti sekä erikokoisilla apumoottoreilla varustettuja uusia ja jälkiasennusaluksia kohti. Tulokset esitetään taulukossa 1.

Niistä voidaan nähdä, että kokonaiskustannukset ovat huomattavasti alhaisemmat sellaisten alusten osalta, joilla on suuret apumoottorit. Näiden alusten osalta voitaisiin saavuttaa myös suurimmat epäpuhtauspäästöjen vähennykset. Kustannukset ovat myös huomattavasti alhaisemmat silloin, kun maasähkö asennetaan uusiin aluksiin sen sijaan, että laitteet asennetaan jälkeenpäin. Polttoaine- ja sähkökustannukset ovat varsin merkittävä osa alusten kustannuksia. Polttoainekustannukset vaihtelevat, mutta vähärikkinen polttoaine on kalliimpaa kuin rikkipitoisuudeltaan korkea polttoaine. Alentamalla veroja, joita peritään satamissa laiturissa oleville aluksille toimitetusta sähköstä, lisätään maasähkön kiinnostavuutta.

Taulukko 1

4.   Hyötyjen ja kustannusten vertailua

Vuosittaisten rahallisena arvona ilmaistavien hyötyjen, jotka saataisiin edellä mainittujen neljän epäpuhtauden vähentämisestä 500 laiturissa, arvioidaan olevan 103–284 miljoonaa euroa, jos käytettävän polttoaineen rikkipitoisuus on 0,1 prosenttia, ja 252–708 miljoonaa euroa, jos käytettävän polttoaineen rikkipitoisuus on 2,7 prosenttia. Arvojen vaihtelu johtuu erilaisista menetelmällisistä tekijöistä, kuten tilastollisesta eliniänodotteesta. Yksityiskohtaisempia tietoja löytyy ilman pilaantumista koskevan teemakohtaisen strategian (3) vaikutusten arvioinnista.

Taulukossa 1 esitetyt järjestelmän vuosittaiset kokonaiskustannukset laituria kohti riippuvat seuraavista kolmesta tekijästä: alusten moottorien koosta, siitä, asennetaanko laitteet uuteen vai vanhaan alukseen, sekä sähkön ja aluksissa käytettävän polttoaineen kustannuksista. Vaikutusten arviointi osoittaa, että mikäli alukset käyttävät maasähköä 500 laiturissa, arvioidut kustannukset ovat 185 miljoonaa euroa korkeammat vuodessa kuin mikäli alukset käyttävät polttoainetta. Tässä skenaariossa polttoaineen hinta on alhainen ja sähköverot maksetaan kokonaan. Skenaariossa, jossa polttoaineen hinta on korkeampi ja sähköveroista on myönnetty vapautus, kokonaiskustannukset alenevat 80 prosentilla noin 34 miljoonaan euroon vuodessa.

Nämä luvut osoittavat, että monissa tilanteissa maasähkön hyödyt ovat suuremmat kuin kustannukset. Useissa tapauksissa hyödyt ovat kustannuksiin nähden moninkertaiset.

5.   Päätelmät

Maasähkön hyödyt ja kustannukset vaihtelevat huomattavasti riippuen olemassa olevasta konfiguraatiosta sekä sataman, laiturin ja aluksen sijainnista. Tämä tarkoittaa sitä, että maasähkön kustannustehokkuutta on tarkasteltava tapauskohtaisesti ja että alusten moottoreista johtuvien päästöjen torjumista olisi jatkettava.

Jos maasähkön käyttöä tarkastellaan ympäristön kannalta, voidaan todeta, että maasähköllä voidaan vähentää päästöjä huomattavasti enemmän kuin sillä, että siirrytään käyttämään laiturissa ollessa polttoainetta, jonka rikkipitoisuus on 0,1 prosenttia (kuten direktiivissä 2005/33/EY edellytetään vuodesta 2010 alkaen). Tämä koskee erityisesti hiukkasten ja typen oksidien päästöjä. Maasähkön käyttöä on siten syytä harkita erityisesti satamissa, joissa aluksista johtuvat typen oksidien ja hiukkasten päästöt vaikuttavat paikallisiin ilmanlaadun ongelmiin, kuten otsonille ja hiukkasille asetettujen raja-arvojen ylittymisiin.

Yleisesti nämä luvut osoittavat, että aluksissa, joissa on suuret moottorit ja jotka säännöllisesti käyvät samassa satamassa, siirtyminen maasähköön olisi sekä ympäristön että talouden kannalta parempi ratkaisu kuin rikkipitoisuudeltaan 0,1 prosentin polttoaineen käyttäminen. Taloudelliselta kannalta maasähköstä saatavat säästöt vastaavat rikkipitoisuudeltaan matalan polttoaineen käyttämistä uusissa aluksissa, jotka säännöllisesti käyvät samoissa satamissa, erityisesti (mutta ei ainoastaan) jos samalla toteutetaan sähköverojen vähennyksiä, jotka ovat mahdollisia direktiivin 2003/96/EY perusteella. Jäsenvaltiot ja paikallisviranomaiset voivat myös harkita muita välineitä, joilla rohkaistaan satamia investoimaan maasähkön infrastruktuuriin ja varmistamaan sen käyttö.

----

(1)  Katso http://www.europa.eu.int/comm/environment/air/pdf/task2_shore-side.pdf

(2)  Katso http://europa.eu.int/comm/environment/air/cafe/activities/pdf/cafe_cba_externalities.pdf (sivu 4). Arvot ovat kansallisia keskiarvoja (kaupunki- ja maaseutualueet yhdistettyinä), joten hyödyt saattavat olla suurempia kaupunkien keskustassa sijaitsevissa satamissa.

(3)  SEC(2005) 1133.

----

----

KOMISSION PÄÄTÖS,

tehty 8 päivänä toukokuuta 2006,

päätöksen 2001/171/EY muuttamisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 94/62/EY säädettyjen raskasmetallien pitoisuustasojen soveltamista lasipakkauksiin koskevan poikkeuksen myöntämisedellytysten voimassaoloajan pidentämiseksi

(tiedoksiannettu numerolla K(2006) 1823)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2006/340/EY)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon pakkauksista ja pakkausjätteistä 20 päivänä joulukuuta 1994 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 94/62/EY (1) ja erityisesti sen 11 artiklan 3 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Poistetaan päätöksen 2001/171/EY 6 artikla.

2 artikla

Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

Tehty Brysselissä 8 päivänä toukokuuta 2006.

Komission puolesta

Stavros DIMAS

Komission jäsen

----

(1)EYVL L 365, 31.12.1994, s. 10. Direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä 2005/20/EY (EUVL L 70, 16.3.2005, s. 17).

(2)EYVL L 62, 2.3.2001, s. 20.

----