# Eiropas Savienības L 175/2006

| | ISSN 1725-5112 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 175 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 49. sējums2006. gada 29. jūnijs |

ISSN 1725-5112

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 175

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

49. sējums2006. gada 29. jūnijs

---

| Saturs | | I   Tiesību akti, kuru publicēšana ir obligāta | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | * | Padomes Regula (EK) Nr. 953/2006 (2006. gada 19. jūnijs), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1673/2000 attiecībā uz atbalstu šķiedras linu un kaņepju apstrādei un Regulu (EK) Nr. 1782/2003 attiecībā uz kaņepēm, par kurām var pretendēt uz atbalstu saskaņā ar vienreizējo maksājumu shēmu | 1 |
| | * | Padomes Regula (EK) Nr. 954/2006 (2006 gada 27. jūnijs), ar ko piemēro galīgo antidempinga maksājumu dažu Horvātijas, Rumānijas, Krievijas un Ukrainas izcelsmes dzelzs un tērauda bezšuvju cauruļvadu un cauruļu importam, atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 2320/97 un Padomes Regulu (EK) Nr. 348/2000, pārtrauc starpposma un termiņa beigu pārskatīšanas attiecībā uz antidempinga maksājumiem par, inter alia, Krievijas un Rumānijas izcelsmes dzelzs vai neleģētā tērauda bezšuvju cauruļvadu un cauruļu importu, un pārtrauc starpposma pārskatīšanas attiecībā uz antidempinga maksājumiem par dažu, inter alia, Krievijas un Rumānijas, Horvātijas un Ukrainas izcelsmes dzelzs vai neleģētā tērauda bezšuvju cauruļvadu un cauruļu importu | 4 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 955/2006 (2006. gada 28. jūnijs), ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem | 39 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 956/2006 (2006. gada 28. jūnijs), ar kuru groza Regulu (EEK) Nr. 94/92 attiecībā uz to trešo valstu sarakstu, no kurām jābūt dažiem lauksaimniecības produktiem, kas iegūti ar bioloģiskās ražošanas metodi, lai tos varētu tirgot Kopienas tirgū (
  1
  ) | 41 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 957/2006 (2006. gada 28. jūnijs) par atsevišķu preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā un ar ko groza Regulu (EEK) Nr. 48/90 | 45 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 958/2006 (2006. gada 28. jūnijs) par atklātu pastāvīgo konkursu 2006./2007. tirdzniecības gadam, lai noteiktu baltā cukura eksporta kompensācijas | 49 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 959/2006 (2006. gada 28. jūnijs), ar ko labo Regulu (EK) Nr. 647/2006 par rīsu ievešanas atļauju izsniegšanu atbilstoši pieteikumiem, kas saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 327/98 iesniegti 2006. gada aprīļa mēneša pirmajās desmit darba dienās | 54 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 960/2006 (2006. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka 2006. gada otrajā pusgadā dažiem piena un piena produktiem pieejamo daudzumu, atbilstīgi Kopienas atvērtajām kvotām, balstoties tikai uz importa atļaujām | 56 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 961/2006 (2006. gada 28. jūnijs) par cukurniedru cukura importa atļauju izsniegšanu saskaņā ar atsevišķām tarifa kvotām un preferenču nolīgumiem | 58 |
| | * | Komisijas Direktīva 2006/59/EK (2006. gada 28. jūnijs), ar ko groza pielikumus Padomes Direktīvai 76/895/EEK, 86/362/EEK, 86/363/EEK un 90/642/EEK attiecībā uz maksimāli pieļaujamajiem karbarila, deltametrīna, endosulfāna, fenitrotiona, metidationa un oksamila atliekvielu daudzumiem (
  1
  ) | 61 |

Saturs

I   Tiesību akti, kuru publicēšana ir obligāta

Lappuse

*

Padomes Regula (EK) Nr. 953/2006 (2006. gada 19. jūnijs), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1673/2000 attiecībā uz atbalstu šķiedras linu un kaņepju apstrādei un Regulu (EK) Nr. 1782/2003 attiecībā uz kaņepēm, par kurām var pretendēt uz atbalstu saskaņā ar vienreizējo maksājumu shēmu

1

*

Padomes Regula (EK) Nr. 954/2006 (2006 gada 27. jūnijs), ar ko piemēro galīgo antidempinga maksājumu dažu Horvātijas, Rumānijas, Krievijas un Ukrainas izcelsmes dzelzs un tērauda bezšuvju cauruļvadu un cauruļu importam, atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 2320/97 un Padomes Regulu (EK) Nr. 348/2000, pārtrauc starpposma un termiņa beigu pārskatīšanas attiecībā uz antidempinga maksājumiem par, inter alia, Krievijas un Rumānijas izcelsmes dzelzs vai neleģētā tērauda bezšuvju cauruļvadu un cauruļu importu, un pārtrauc starpposma pārskatīšanas attiecībā uz antidempinga maksājumiem par dažu, inter alia, Krievijas un Rumānijas, Horvātijas un Ukrainas izcelsmes dzelzs vai neleģētā tērauda bezšuvju cauruļvadu un cauruļu importu

inter alia

inter alia

4

Komisijas Regula (EK) Nr. 955/2006 (2006. gada 28. jūnijs), ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem

39

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 956/2006 (2006. gada 28. jūnijs), ar kuru groza Regulu (EEK) Nr. 94/92 attiecībā uz to trešo valstu sarakstu, no kurām jābūt dažiem lauksaimniecības produktiem, kas iegūti ar bioloģiskās ražošanas metodi, lai tos varētu tirgot Kopienas tirgū (
  1
  )

1

41

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 957/2006 (2006. gada 28. jūnijs) par atsevišķu preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā un ar ko groza Regulu (EEK) Nr. 48/90

45

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 958/2006 (2006. gada 28. jūnijs) par atklātu pastāvīgo konkursu 2006./2007. tirdzniecības gadam, lai noteiktu baltā cukura eksporta kompensācijas

49

Komisijas Regula (EK) Nr. 959/2006 (2006. gada 28. jūnijs), ar ko labo Regulu (EK) Nr. 647/2006 par rīsu ievešanas atļauju izsniegšanu atbilstoši pieteikumiem, kas saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 327/98 iesniegti 2006. gada aprīļa mēneša pirmajās desmit darba dienās

54

Komisijas Regula (EK) Nr. 960/2006 (2006. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka 2006. gada otrajā pusgadā dažiem piena un piena produktiem pieejamo daudzumu, atbilstīgi Kopienas atvērtajām kvotām, balstoties tikai uz importa atļaujām

56

Komisijas Regula (EK) Nr. 961/2006 (2006. gada 28. jūnijs) par cukurniedru cukura importa atļauju izsniegšanu saskaņā ar atsevišķām tarifa kvotām un preferenču nolīgumiem

58

*

Komisijas Direktīva 2006/59/EK (2006. gada 28. jūnijs), ar ko groza pielikumus Padomes Direktīvai 76/895/EEK, 86/362/EEK, 86/363/EEK un 90/642/EEK attiecībā uz maksimāli pieļaujamajiem karbarila, deltametrīna, endosulfāna, fenitrotiona, metidationa un oksamila atliekvielu daudzumiem (
  1
  )

1

61

| | | II   Tiesību akti, kuru publicēšana nav obligāta |
| --- | --- | --- |
| | | Padome |
| | * | Padomes Lēmums (2006. gada 1. jūnijs), ar ko Kopīgās konsulārās instrukcijas 12. pielikumu un Kopīgās rokasgrāmatas 14.a pielikumu groza attiecībā uz iekasējamām nodevām atbilstīgi vīzas pieteikuma izskatīšanas administratīvajām izmaksām | 77 |
| | | Komisija |
| | * | Komisijas Lēmums (2006. gada 23. jūnijs), ar ko pieņem saistības, kuras piedāvātas sakarā ar antidempinga procedūru attiecībā uz dažu dzelzs un tērauda bezšuvju cauruļvadu un cauruļu ievedumiem, kā izcelsme cita starpā ir Rumānijā | 81 |
| | | KomisijaEiropas Kopienu Migrējošo darba ņēmēju sociālā nodrošinājuma administratīvā komisija |
| | * | Lēmums Nr. 207 (2006. gada 7. aprīlis) par Regulas (EEK) Nr. 1408/71 76. panta un 79. panta 3. punkta un Regulas (EEK) Nr. 574/72 10. panta 1. punkta interpretāciju saistībā ar ģimenes pabalstu un ģimenes pabalstu naudā pārklāšanos (
  2
  ) | 83 |
| | | EIROPAS EKONOMISKĀ ZONA |
| | | EEZ kopīgā komiteja |
| | * | EEZ Apvienotās komitejas Lēmums Nr. 42/2006 (2006. gada 28. aprīlis), ar ko groza EEZ līguma I pielikumu (Veterinārijas un fitosanitārijas jautājumi) | 86 |
| | * | EEZ Apvienotās komitejas Lēmums Nr. 43/2006 (2006. gada 28. aprīlis), ar ko groza EEZ līguma I pielikumu (Veterinārijas un fitosanitārijas jautājumi) | 89 |
| | * | EEZ Apvienotās komitejas Lēmums Nr. 44/2006 (2006. gada 28. aprīlis), ar ko groza EEZ līguma II pielikumu (Tehniskie noteikumi, standarti, testēšana un sertifikācija) | 91 |
| | * | EEZ Apvienotās komitejas Lēmums Nr. 45/2006 (2006. gada 28. aprīlis), ar ko groza EEZ līguma II pielikumu (Tehniskie noteikumi, standarti, testēšana un sertifikācija) | 92 |
| | * | EEZ Apvienotās komitejas Lēmums Nr. 46/2006 (2006. gada 28. aprīlis), ar ko groza EEZ līguma II pielikumu (Tehniskie noteikumi, standarti, testēšana un sertifikācija) | 94 |
| | * | EEZ Apvienotās komitejas Lēmums Nr. 47/2006 (2006. gada 28. aprīlis), ar ko groza EEZ līguma II pielikumu (Tehniskie noteikumi, standarti, testēšana un sertifikācija) | 95 |
| | * | EEZ Apvienotās komitejas Lēmums Nr. 48/2006 (2006. gada 28. aprīlis), ar ko groza EEZ līguma XX pielikumu (Vide) | 97 |
| | * | EEZ Apvienotās komitejas Lēmums Nr. 49/2006 (2006. gada 28. aprīlis), ar ko groza EEZ līguma XX pielikumu (Vide) | 99 |
| | * | EEZ Apvienotās komitejas Lēmums Nr. 50/2006 (2006. gada 28. aprīlis), ar ko groza EEZ līguma XX pielikumu (Vide) | 100 |
| | * | EEZ Apvienotās komitejas Lēmums Nr. 51/2006 (2006. gada 28. aprīlis), ar ko groza EEZ līguma XXI pielikumu (Statistika) | 101 |
| | * | EEZ Apvienotās komitejas Lēmums Nr. 52/2006 (2006. gada 28. aprīlis), ar ko groza EEZ līguma XXI pielikumu (Statistika) | 103 |
| | * | EEZ Apvienotās komitejas Lēmums Nr. 53/2006 (2006. gada 28. aprīlis), ar ko groza EEZ līguma XXII pielikumu (Uzņēmējdarbības tiesības) | 104 |
| | * | EEZ Apvienotās komitejas Lēmums Nr. 54/2006 (2006. gada 28. aprīlis), ar ko groza EEZ līguma XXII pielikumu (Uzņēmējdarbības tiesības) | 105 |

II   Tiesību akti, kuru publicēšana nav obligāta

Padome

*

Padomes Lēmums (2006. gada 1. jūnijs), ar ko Kopīgās konsulārās instrukcijas 12. pielikumu un Kopīgās rokasgrāmatas 14.a pielikumu groza attiecībā uz iekasējamām nodevām atbilstīgi vīzas pieteikuma izskatīšanas administratīvajām izmaksām

77

Komisija

*

Komisijas Lēmums (2006. gada 23. jūnijs), ar ko pieņem saistības, kuras piedāvātas sakarā ar antidempinga procedūru attiecībā uz dažu dzelzs un tērauda bezšuvju cauruļvadu un cauruļu ievedumiem, kā izcelsme cita starpā ir Rumānijā

81

KomisijaEiropas Kopienu Migrējošo darba ņēmēju sociālā nodrošinājuma administratīvā komisija

*

Lēmums Nr. 207 (2006. gada 7. aprīlis) par Regulas (EEK) Nr. 1408/71 76. panta un 79. panta 3. punkta un Regulas (EEK) Nr. 574/72 10. panta 1. punkta interpretāciju saistībā ar ģimenes pabalstu un ģimenes pabalstu naudā pārklāšanos (
  2
  )

2

83

EIROPAS EKONOMISKĀ ZONA

EEZ kopīgā komiteja

*

EEZ Apvienotās komitejas Lēmums Nr. 42/2006 (2006. gada 28. aprīlis), ar ko groza EEZ līguma I pielikumu (Veterinārijas un fitosanitārijas jautājumi)

86

*

EEZ Apvienotās komitejas Lēmums Nr. 43/2006 (2006. gada 28. aprīlis), ar ko groza EEZ līguma I pielikumu (Veterinārijas un fitosanitārijas jautājumi)

89

*

EEZ Apvienotās komitejas Lēmums Nr. 44/2006 (2006. gada 28. aprīlis), ar ko groza EEZ līguma II pielikumu (Tehniskie noteikumi, standarti, testēšana un sertifikācija)

91

*

EEZ Apvienotās komitejas Lēmums Nr. 45/2006 (2006. gada 28. aprīlis), ar ko groza EEZ līguma II pielikumu (Tehniskie noteikumi, standarti, testēšana un sertifikācija)

92

*

EEZ Apvienotās komitejas Lēmums Nr. 46/2006 (2006. gada 28. aprīlis), ar ko groza EEZ līguma II pielikumu (Tehniskie noteikumi, standarti, testēšana un sertifikācija)

94

*

EEZ Apvienotās komitejas Lēmums Nr. 47/2006 (2006. gada 28. aprīlis), ar ko groza EEZ līguma II pielikumu (Tehniskie noteikumi, standarti, testēšana un sertifikācija)

95

*

EEZ Apvienotās komitejas Lēmums Nr. 48/2006 (2006. gada 28. aprīlis), ar ko groza EEZ līguma XX pielikumu (Vide)

97

*

EEZ Apvienotās komitejas Lēmums Nr. 49/2006 (2006. gada 28. aprīlis), ar ko groza EEZ līguma XX pielikumu (Vide)

99

*

EEZ Apvienotās komitejas Lēmums Nr. 50/2006 (2006. gada 28. aprīlis), ar ko groza EEZ līguma XX pielikumu (Vide)

100

*

EEZ Apvienotās komitejas Lēmums Nr. 51/2006 (2006. gada 28. aprīlis), ar ko groza EEZ līguma XXI pielikumu (Statistika)

101

*

EEZ Apvienotās komitejas Lēmums Nr. 52/2006 (2006. gada 28. aprīlis), ar ko groza EEZ līguma XXI pielikumu (Statistika)

103

*

EEZ Apvienotās komitejas Lēmums Nr. 53/2006 (2006. gada 28. aprīlis), ar ko groza EEZ līguma XXII pielikumu (Uzņēmējdarbības tiesības)

104

*

EEZ Apvienotās komitejas Lēmums Nr. 54/2006 (2006. gada 28. aprīlis), ar ko groza EEZ līguma XXII pielikumu (Uzņēmējdarbības tiesības)

105

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |
| | (2)   Dokuments attiecas uz EEZ un ES/Šveices Nolīgumu |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

(2)   Dokuments attiecas uz EEZ un ES/Šveices Nolīgumu

2

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

I Tiesību akti, kuru publicēšana ir obligāta

| 29.6.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 175/1 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 175/1

---

PADOMES REGULA (EK) Nr. 953/2006

(2006. gada 19. jūnijs),

ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1673/2000 attiecībā uz atbalstu šķiedras linu un kaņepju apstrādei un Regulu (EK) Nr. 1782/2003 attiecībā uz kaņepēm, par kurām var pretendēt uz atbalstu saskaņā ar vienreizējo maksājumu shēmu

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 37. panta 2. punktu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu (1),

tā kā:

| (1) | Padomes Regulas (EK) Nr. 1673/2000 (2000. gada 27. jūlijs) par šķiedras linu un kaņepju tirgu kopējo organizāciju (2) 15. panta 2. punktā paredzēts, ka Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par atbalstu apstrādei, vajadzības gadījumā pievienojot tam priekšlikumus. Pamatojoties uz minēto ziņojumu, ir lietderīgi nodrošināt, ka pašreizējā sistēma paliek spēkā līdz 2007./2008. tirdzniecības gadam, ieskaitot. |
| --- | --- |

(1)

Padomes Regulas (EK) Nr. 1673/2000 (2000. gada 27. jūlijs) par šķiedras linu un kaņepju tirgu kopējo organizāciju (2) 15. panta 2. punktā paredzēts, ka Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par atbalstu apstrādei, vajadzības gadījumā pievienojot tam priekšlikumus. Pamatojoties uz minēto ziņojumu, ir lietderīgi nodrošināt, ka pašreizējā sistēma paliek spēkā līdz 2007./2008. tirdzniecības gadam, ieskaitot.

| (2) | Atbalstu tādu īso linšķiedru un kaņepju šķiedru apstrādei, kas satur ne vairāk kā 7,5 % piemaisījumu un spaļu, piemēro līdz 2005./2006. tirdzniecības gadam. Tomēr, ņemot vērā labvēlīgās attīstības tendences šāda veida šķiedru tirgū, kas vērojamas, piemērojot pašreizējo atbalsta shēmu, kā arī novatorisku ražojumu veicināšanai un to noieta tirgu stiprināšanai minētā atbalsta piemērošana būtu jāturpina līdz 2007./2008. tirdzniecības gadam. |
| --- | --- |

(2)

Atbalstu tādu īso linšķiedru un kaņepju šķiedru apstrādei, kas satur ne vairāk kā 7,5 % piemaisījumu un spaļu, piemēro līdz 2005./2006. tirdzniecības gadam. Tomēr, ņemot vērā labvēlīgās attīstības tendences šāda veida šķiedru tirgū, kas vērojamas, piemērojot pašreizējo atbalsta shēmu, kā arī novatorisku ražojumu veicināšanai un to noieta tirgu stiprināšanai minētā atbalsta piemērošana būtu jāturpina līdz 2007./2008. tirdzniecības gadam.

| (3) | Regulā (EK) Nr. 1673/2000 paredzēts palielināt garo linšķiedru apstrādei piemērotā atbalsta apjomu no 2006./2007. tirdzniecības gada un turpmāk. Tā kā īso linšķiedru apstrādei izmaksātā atbalsta apjoms līdz 2007./2008. tirdzniecības gadam nemainīsies, atbalsts garo linšķiedru apstrādei līdz 2007./2008. tirdzniecības gadam būtu jāsaglabā pašreizējā apjomā. |
| --- | --- |

(3)

Regulā (EK) Nr. 1673/2000 paredzēts palielināt garo linšķiedru apstrādei piemērotā atbalsta apjomu no 2006./2007. tirdzniecības gada un turpmāk. Tā kā īso linšķiedru apstrādei izmaksātā atbalsta apjoms līdz 2007./2008. tirdzniecības gadam nemainīsies, atbalsts garo linšķiedru apstrādei līdz 2007./2008. tirdzniecības gadam būtu jāsaglabā pašreizējā apjomā.

| (4) | Lai veicinātu augstas kvalitātes īso linšķiedru un kaņepju šķiedru ražošanu, atbalstu piešķir par šķiedrām, kas satur ne vairāk kā 7,5 % piemaisījumu un spaļu. Tomēr dalībvalstis var atkāpties no minētā ierobežojuma un piešķirt atbalstu arī tādu īso linšķiedru apstrādei, kas satur no 7,5 % līdz 15 % piemaisījumu un spaļu, un tādu kaņepju šķiedru apstrādei, kas satur no 7,5 % līdz 25 % piemaisījumu un spaļu. Tā kā šāda iespēja paredzēta tikai līdz 2005./2006. tirdzniecības gadam, jānodrošina dalībvalstīm iespēja atkāpties no minētā ierobežojuma vēl divus tirdzniecības gadus. |
| --- | --- |

(4)

Lai veicinātu augstas kvalitātes īso linšķiedru un kaņepju šķiedru ražošanu, atbalstu piešķir par šķiedrām, kas satur ne vairāk kā 7,5 % piemaisījumu un spaļu. Tomēr dalībvalstis var atkāpties no minētā ierobežojuma un piešķirt atbalstu arī tādu īso linšķiedru apstrādei, kas satur no 7,5 % līdz 15 % piemaisījumu un spaļu, un tādu kaņepju šķiedru apstrādei, kas satur no 7,5 % līdz 25 % piemaisījumu un spaļu. Tā kā šāda iespēja paredzēta tikai līdz 2005./2006. tirdzniecības gadam, jānodrošina dalībvalstīm iespēja atkāpties no minētā ierobežojuma vēl divus tirdzniecības gadus.

| (5) | Lai arī turpmāk nodrošinātu saprātīgu ražošanas apjomu katrā dalībvalstī, jāpagarina laikposms, kurā piemēro valstij garantēto daudzumu. |
| --- | --- |

(5)

Lai arī turpmāk nodrošinātu saprātīgu ražošanas apjomu katrā dalībvalstī, jāpagarina laikposms, kurā piemēro valstij garantēto daudzumu.

| (6) | Papildu atbalsts ir palīdzējis saglabāt linu tradicionālo audzēšanu konkrētos Nīderlandes, Beļģijas un Francijas reģionos. Lai turpmāk būtu iespējama pakāpeniska lauku saimniecību struktūru pielāgošana jaunajiem tirgus apstākļiem, minētā pagaidu atbalsta piemērošanas laiks jāpagarina līdz 2007./2008. tirdzniecības gadam. |
| --- | --- |

(6)

Papildu atbalsts ir palīdzējis saglabāt linu tradicionālo audzēšanu konkrētos Nīderlandes, Beļģijas un Francijas reģionos. Lai turpmāk būtu iespējama pakāpeniska lauku saimniecību struktūru pielāgošana jaunajiem tirgus apstākļiem, minētā pagaidu atbalsta piemērošanas laiks jāpagarina līdz 2007./2008. tirdzniecības gadam.

| (7) | Komisijai ziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei būtu jāiesniedz savlaicīgi pirms 2008./2009. tirdzniecības gada sākuma, lai novērtētu, vai pašreizējā sistēma jāpielāgo vai būtu jāturpina piemērot. |
| --- | --- |

(7)

Komisijai ziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei būtu jāiesniedz savlaicīgi pirms 2008./2009. tirdzniecības gada sākuma, lai novērtētu, vai pašreizējā sistēma jāpielāgo vai būtu jāturpina piemērot.

| (8) | Padomes Regulas (EK) Nr. 1782/2003 (2003. gada 29. septembris), ar ko izveido kopīgus tiešā atbalsta shēmu noteikumus saskaņā ar kopējo lauksaimniecības politiku un izveido dažas atbalsta shēmas lauksaimniekiem (3), 52. pantā paredzēts, ka vienreizējo maksājumu shēmu, kas izveidota ar minētās regulas III sadaļu, iespējams piemērot tikai attiecībā uz šķiedras kaņepēm. Ir lietderīgi nodrošināt, ka uz maksājumiem var pretendēt arī par kaņepēm, kas audzētas citiem rūpnieciskiem lietojumiem. |
| --- | --- |

(8)

Padomes Regulas (EK) Nr. 1782/2003 (2003. gada 29. septembris), ar ko izveido kopīgus tiešā atbalsta shēmu noteikumus saskaņā ar kopējo lauksaimniecības politiku un izveido dažas atbalsta shēmas lauksaimniekiem (3), 52. pantā paredzēts, ka vienreizējo maksājumu shēmu, kas izveidota ar minētās regulas III sadaļu, iespējams piemērot tikai attiecībā uz šķiedras kaņepēm. Ir lietderīgi nodrošināt, ka uz maksājumiem var pretendēt arī par kaņepēm, kas audzētas citiem rūpnieciskiem lietojumiem.

| (9) | Ņemot vērā tiešo maksājumu gada pārvaldību, to nosacījumu grozījumus, kas attiecas uz tiesībām pretendēt uz vienreizējo maksājumu shēmu, ir lietderīgi piemērot no 2007. gada 1. janvāra. |
| --- | --- |

(9)

Ņemot vērā tiešo maksājumu gada pārvaldību, to nosacījumu grozījumus, kas attiecas uz tiesībām pretendēt uz vienreizējo maksājumu shēmu, ir lietderīgi piemērot no 2007. gada 1. janvāra.

| (10) | Attiecīgi būtu jāgroza Regula (EK) Nr. 1673/2000 un Regula (EK) Nr. 1782/2003, |
| --- | --- |

(10)

Attiecīgi būtu jāgroza Regula (EK) Nr. 1673/2000 un Regula (EK) Nr. 1782/2003,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Ar šo Regulu (EK) Nr. 1673/2000 groza šādi.

| 1) | Regulas 2. panta 3. punktu aizstāj ar šādu tekstu.
  “3.   Atbalsta apjomu apstrādei par tonnu šķiedras nosaka šādi:






  a) | attiecībā uz garo linšķiedru:






  — | 2001./2002. tirdzniecības gadam 100 EUR/t, |
| --- | --- | --- | --- |

1)

Regulas 2. panta 3. punktu aizstāj ar šādu tekstu.

“3.   Atbalsta apjomu apstrādei par tonnu šķiedras nosaka šādi:

a)

attiecībā uz garo linšķiedru:

—

2001./2002. tirdzniecības gadam 100 EUR/t,

| — | no 2002./2003. līdz 2007./2008. tirdzniecības gadam EUR 160 EUR/t, |
| --- | --- |

—

no 2002./2003. līdz 2007./2008. tirdzniecības gadam EUR 160 EUR/t,

| — | no 2008./2009. tirdzniecības gada un turpmāk 200 EUR/t; |
| --- | --- |

—

no 2008./2009. tirdzniecības gada un turpmāk 200 EUR/t;

| b) | attiecībā uz īso linšķiedru un kaņepju šķiedru, kas satur ne vairāk kā 7,5 % piemaisījumu un spaļu: no 2001./2002. līdz 2007./2008. tirdzniecības gadam 90 EUR/t.
  Tomēr no 2001./2002. līdz 2007./2008. tirdzniecības gadam dalībvalsts, pamatojoties uz tradicionāliem noieta tirgiem, var arī izlemt piešķirt atbalstu:






  — | attiecībā uz īso linšķiedru, kurā piemaisījumu un spaļu procentuālais saturs ir no 7,5 % līdz 15 %, |
| --- | --- | --- |

b)

attiecībā uz īso linšķiedru un kaņepju šķiedru, kas satur ne vairāk kā 7,5 % piemaisījumu un spaļu: no 2001./2002. līdz 2007./2008. tirdzniecības gadam 90 EUR/t.

Tomēr no 2001./2002. līdz 2007./2008. tirdzniecības gadam dalībvalsts, pamatojoties uz tradicionāliem noieta tirgiem, var arī izlemt piešķirt atbalstu:

—

attiecībā uz īso linšķiedru, kurā piemaisījumu un spaļu procentuālais saturs ir no 7,5 % līdz 15 %,

| — | attiecībā uz kaņepju šķiedru, kurā piemaisījumu un spaļu procentuālais saturs ir no 7,5 % līdz 25 %. |
| --- | --- |

—

attiecībā uz kaņepju šķiedru, kurā piemaisījumu un spaļu procentuālais saturs ir no 7,5 % līdz 25 %.

Otrajā daļā paredzētajos gadījumos dalībvalsts piešķir atbalstu attiecībā uz daudzumu, kas nepārsniedz saražoto daudzumu, pamatojoties uz 7,5 % piemaisījumu un spaļu.”

| 2) | Regulas 3. panta 2. punkta otro daļu aizstāj ar šādu tekstu:
  “Valstij garantētos daudzumus attiecībā uz īso linšķiedru un kaņepju šķiedru pārtrauc piemērot no 2008./2009. tirdzniecības gada.” |
| --- | --- |

2)

Regulas 3. panta 2. punkta otro daļu aizstāj ar šādu tekstu:

“Valstij garantētos daudzumus attiecībā uz īso linšķiedru un kaņepju šķiedru pārtrauc piemērot no 2008./2009. tirdzniecības gada.”

| 3) | Regulas 4. panta pirmajā daļā “2005./2006.” aizstāj ar “2007./2008.” |
| --- | --- |

3)

Regulas 4. panta pirmajā daļā “2005./2006.” aizstāj ar “2007./2008.”

| 4) | Regulas 12. pantu svītro. |
| --- | --- |

4)

Regulas 12. pantu svītro.

| 5) | Regulas 15. pantu papildina ar šādu punktu.
  “3.   Komisija savlaicīgi iesniedz ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei, vajadzības gadījumā pievienojot tam priekšlikumus, lai ierosinātos pasākumus būtu iespējams īstenot 2008./2009. tirdzniecības gadā.
  Ziņojumā novērtē to, kā atbalsts apstrādei ietekmē ražotājus, apstrādes nozari un tekstilšķiedru tirgu. Tajā izvērtē iespēju turpināt īso linšķiedru un kaņepju šķiedru apstrādei piemērotā atbalsta piešķiršanu arī pēc 2007./2008. tirdzniecības gada, kā arī iespēju integrēt šo atbalsta shēmu ar Regulu (EK) Nr. 1782/2003 paredzētajā vispārējā lauksaimniekiem piešķirtā atbalsta sistēmā atbilstīgi kopējai lauksaimniecības politikai.” |
| --- | --- |

5)

Regulas 15. pantu papildina ar šādu punktu.

“3.   Komisija savlaicīgi iesniedz ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei, vajadzības gadījumā pievienojot tam priekšlikumus, lai ierosinātos pasākumus būtu iespējams īstenot 2008./2009. tirdzniecības gadā.

Ziņojumā novērtē to, kā atbalsts apstrādei ietekmē ražotājus, apstrādes nozari un tekstilšķiedru tirgu. Tajā izvērtē iespēju turpināt īso linšķiedru un kaņepju šķiedru apstrādei piemērotā atbalsta piešķiršanu arī pēc 2007./2008. tirdzniecības gada, kā arī iespēju integrēt šo atbalsta shēmu ar Regulu (EK) Nr. 1782/2003 paredzētajā vispārējā lauksaimniekiem piešķirtā atbalsta sistēmā atbilstīgi kopējai lauksaimniecības politikai.”

2. pants

Regulas (EK) Nr. 1782/2003 52. pantu aizstāj ar šādu tekstu:

“52. pants

Kaņepju audzēšana

1.   Audzēto šķirņu kaņepēs tetrahidrokanabinola saturs nedrīkst pārsniegt 0,2 %. Dalībvalstis izveido sistēmu, lai vismaz 30 % ar kaņepēm apsēto platību pārbaudītu audzēto kaņepju tetrahidrokanabinola saturu. Ja tomēr dalībvalsts ievieš šādas audzēšanas iepriekšējas apstiprināšanas sistēmu, minimums ir 20 % platības.

2.   Saskaņā ar 144. panta 2. punktā minēto procedūru maksājumus piešķir ar nosacījumu, ka izmanto konkrētu šķirņu sertificētas sēklas.”

3. pants

Šī regula stājas spēkā septītajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

To piemēro no spēkā stāšanās dienas, izņemot 2. pantu, kuru piemēro no 2007. gada 1. janvāra.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Luksemburgā, 2006. gada 19. jūnijā

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

J. PRÖLL

---

(1)  Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts.

1

Oficiālajā Vēstnesī

(2)  OV L 193, 29.7.2000., 16. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Protokolu par nosacījumiem un noteikumiem Bulgārijas Republikas un Rumānijas uzņemšanai Eiropas Savienībā (OV L 157, 21.6.2005., 29. lpp.).

2

(3)  OV L 270, 21.10.2003., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 319/2006 (OV L 58, 28.2.2006., 32. lpp.).

3

---

| 29.6.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 175/4 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 175/4

---

PADOMES REGULA (EK) Nr. 954/2006

(2006 gada 27. jūnijs),

ar ko piemēro galīgo antidempinga maksājumu dažu Horvātijas, Rumānijas, Krievijas un Ukrainas izcelsmes dzelzs un tērauda bezšuvju cauruļvadu un cauruļu importam, atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 2320/97 un Padomes Regulu (EK) Nr. 348/2000, pārtrauc starpposma un termiņa beigu pārskatīšanas attiecībā uz antidempinga maksājumiem par, inter alia, Krievijas un Rumānijas izcelsmes dzelzs vai neleģētā tērauda bezšuvju cauruļvadu un cauruļu importu, un pārtrauc starpposma pārskatīšanas attiecībā uz antidempinga maksājumiem par dažu, inter alia, Krievijas un Rumānijas, Horvātijas un Ukrainas izcelsmes dzelzs vai neleģētā tērauda bezšuvju cauruļvadu un cauruļu importu

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 384/96 (1995. gada 22. decembris) par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 8. pantu, 9. pantu un 11. panta 2. punktu un 3. punktu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu, kas iesniegts pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju,

tā kā:

1.   PROCEDŪRA

1.1.   Procedūras uzsākšana

| (1) | Komisija 2005. gada 31. martāEiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (2) (“paziņojums par uzsākšanu”) publicētajā paziņojumā darīja zināmu antidempinga procedūras uzsākšanu attiecībā uz dažu Horvātijas, Rumānijas, Krievijas un Ukrainas izcelsmes dzelzs vai tērauda (“paplašināta ražojuma definīcija”) bezšuvju cauruļvadu un cauruļu (“SPT”) importu Kopienā un divu starpposma pārskatu uzsākšanu attiecībā uz antidempinga maksājumiem par, inter alia, Krievijas un Rumānijas, Horvātijas un Ukrainas izcelsmes dzelzs vai neleģētā tērauda (“sākotnējā ražojuma definīcija”) SPT importu Kopienā. |
| --- | --- |

(1)

Komisija 2005. gada 31. martāEiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (2) (“paziņojums par uzsākšanu”) publicētajā paziņojumā darīja zināmu antidempinga procedūras uzsākšanu attiecībā uz dažu Horvātijas, Rumānijas, Krievijas un Ukrainas izcelsmes dzelzs vai tērauda (“paplašināta ražojuma definīcija”) bezšuvju cauruļvadu un cauruļu (“SPT”) importu Kopienā un divu starpposma pārskatu uzsākšanu attiecībā uz antidempinga maksājumiem par, inter alia, Krievijas un Rumānijas, Horvātijas un Ukrainas izcelsmes dzelzs vai neleģētā tērauda (“sākotnējā ražojuma definīcija”) SPT importu Kopienā.

| (2) | Antidempinga procedūra tika uzsākta pēc tam, kad 2005. gada 14. februārī Eiropas Savienības Bezšuvju tērauda cauruļu nozares aizsardzības komiteja (“sūdzības iesniedzējs”) iesniedza sūdzību ražotāju vairākuma vārdā, kas šajā gadījumā pārstāv vairāk nekā 50 % no ražojuma produkcijas atbilstīgi paplašinātajai ražojuma definīcijai Kopienā. Sūdzībā bija sniegti pierādījumi par minētā ražojuma dempingu un par tā nodarīto būtisko kaitējumu, kuri tika atzīti par pietiekamiem, lai pamatotu procedūras uzsākšanu. |
| --- | --- |

(2)

Antidempinga procedūra tika uzsākta pēc tam, kad 2005. gada 14. februārī Eiropas Savienības Bezšuvju tērauda cauruļu nozares aizsardzības komiteja (“sūdzības iesniedzējs”) iesniedza sūdzību ražotāju vairākuma vārdā, kas šajā gadījumā pārstāv vairāk nekā 50 % no ražojuma produkcijas atbilstīgi paplašinātajai ražojuma definīcijai Kopienā. Sūdzībā bija sniegti pierādījumi par minētā ražojuma dempingu un par tā nodarīto būtisko kaitējumu, kuri tika atzīti par pietiekamiem, lai pamatotu procedūras uzsākšanu.

| (3) | Atbilstoši pamategulai Komisija pēc savas iniciatīvas uzsāka starpposma pārskatīšanas, lai vajadzības gadījumā pieļautu grozījumus galīgajos antidempinga pasākumos, kurus ar Padomes Regulu (EK) Nr. 2320/97 (3) un Padomes Regulu (EK) Nr. 348/2000 (4) piemēro, inter alia, Horvātijas, Rumānijas, Krievijas un Ukrainas izcelsmes ražojuma importam, uz kuru attiecas sākotnējā ražojuma definīcija, (“galīgie pasākumi”) vai atceltu tos. Iespējams, ka pasākumi būs jāgroza vai jāatceļ, ja noteiks, ka pasākumi jāpiemēro ražojumam atbilstoši paplašinātajai ražojuma definīcijai, jo tie ražojumi, kuriem piemēro pasākumus ar Regulu (EK) Nr. 2320/97 un Regulu (EK) Nr. 348/2000, atbilst paplašinātai ražojuma definīcijai. |
| --- | --- |

(3)

Atbilstoši pamategulai Komisija pēc savas iniciatīvas uzsāka starpposma pārskatīšanas, lai vajadzības gadījumā pieļautu grozījumus galīgajos antidempinga pasākumos, kurus ar Padomes Regulu (EK) Nr. 2320/97 (3) un Padomes Regulu (EK) Nr. 348/2000 (4) piemēro, inter alia, Horvātijas, Rumānijas, Krievijas un Ukrainas izcelsmes ražojuma importam, uz kuru attiecas sākotnējā ražojuma definīcija, (“galīgie pasākumi”) vai atceltu tos. Iespējams, ka pasākumi būs jāgroza vai jāatceļ, ja noteiks, ka pasākumi jāpiemēro ražojumam atbilstoši paplašinātajai ražojuma definīcijai, jo tie ražojumi, kuriem piemēro pasākumus ar Regulu (EK) Nr. 2320/97 un Regulu (EK) Nr. 348/2000, atbilst paplašinātai ražojuma definīcijai.

1.2.   Spēkā esošie pasākumi attiecībā uz sākotnējo ražojuma definīciju

| (4) | Antidempinga maksājumi tika noteikti ar Regulu (EK) Nr. 2320/97, inter alia, Rumānijas un Krievijas izcelsmes sākotnēja ražojumu klāsta importam. Ar Lēmumu 97/790/EK (5) un Komisijas Lēmumu 2000/70/EK (6) tika pieņemtas saistības, inter alia, no Rumānijas un Krievijas, eksportētājiem. Tā kā iepriekš atsevišķu Kopienas ražotāju darbības bija vērstas pret konkurenci, piesardzības nolūkā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1322/2004 (7) tika nolemts nepiemērot spēkā esošos pasākumus attiecībā uz Rumānijas un Krievijas izcelsmes tāda ražojuma importu, kas atbilst sākotnējai ražojuma definīcijai (skat. minētās regulas 9. un nākamos apsvērumus). Minētās regulas 20. apsvērumā tika apstiprināts, ka starpposma un termiņa beigu pārskatīšanas, kas uzsāktas ar paziņojumu par uzsākšanu 2002. gada novembrī (8), vēl notiek, līdz būs pieejami jauni konstatējumi, un tad, pamatojoties uz jauniem datiem, kurus noteikti nav ietekmējusi pret konkurenci vērstā rīcība, būs iespējams veikt turpmāku novērtēšanu. |
| --- | --- |

(4)

Antidempinga maksājumi tika noteikti ar Regulu (EK) Nr. 2320/97, inter alia, Rumānijas un Krievijas izcelsmes sākotnēja ražojumu klāsta importam. Ar Lēmumu 97/790/EK (5) un Komisijas Lēmumu 2000/70/EK (6) tika pieņemtas saistības, inter alia, no Rumānijas un Krievijas, eksportētājiem. Tā kā iepriekš atsevišķu Kopienas ražotāju darbības bija vērstas pret konkurenci, piesardzības nolūkā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1322/2004 (7) tika nolemts nepiemērot spēkā esošos pasākumus attiecībā uz Rumānijas un Krievijas izcelsmes tāda ražojuma importu, kas atbilst sākotnējai ražojuma definīcijai (skat. minētās regulas 9. un nākamos apsvērumus). Minētās regulas 20. apsvērumā tika apstiprināts, ka starpposma un termiņa beigu pārskatīšanas, kas uzsāktas ar paziņojumu par uzsākšanu 2002. gada novembrī (8), vēl notiek, līdz būs pieejami jauni konstatējumi, un tad, pamatojoties uz jauniem datiem, kurus noteikti nav ietekmējusi pret konkurenci vērstā rīcība, būs iespējams veikt turpmāku novērtēšanu.

| (5) | Pēc pārskatīšanas izmeklēšanas, kas veikta saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu, Padome ar Regulu (EK) Nr. 258/2005 (9) grozīja galīgos pasākumus, kas noteikti ar Regulu (EK) Nr. 348/2000, atcēla iespēju atbrīvot no maksājumiem, kas paredzēti minētās regulas 2. pantā, un noteica antidempinga maksājumu 38,8 % apmērā Horvātijas izcelsmes tāda ražojuma importam, kas atbilst sākotnējai ražojuma definīcijai, un antidempinga maksājumu 64,1 % apmērā Ukrainas izcelsmes tāda ražojuma importam, kas atbilst sākotnējai ražojuma definīcijai, izņemot importu no Dnepropetrovsk Tube Works (“DTW”), kam piemēro antidempinga maksājumu 51,9 % apmērā. |
| --- | --- |

(5)

Pēc pārskatīšanas izmeklēšanas, kas veikta saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu, Padome ar Regulu (EK) Nr. 258/2005 (9) grozīja galīgos pasākumus, kas noteikti ar Regulu (EK) Nr. 348/2000, atcēla iespēju atbrīvot no maksājumiem, kas paredzēti minētās regulas 2. pantā, un noteica antidempinga maksājumu 38,8 % apmērā Horvātijas izcelsmes tāda ražojuma importam, kas atbilst sākotnējai ražojuma definīcijai, un antidempinga maksājumu 64,1 % apmērā Ukrainas izcelsmes tāda ražojuma importam, kas atbilst sākotnējai ražojuma definīcijai, izņemot importu no Dnepropetrovsk Tube Works (“DTW”), kam piemēro antidempinga maksājumu 51,9 % apmērā.

| (6) | Komisija ar Lēmumu 2005/133/EK (10) no 2005. gada 18. februāra uz deviņiem mēnešiem daļēji pārtrauca galīgos pasākumus. Ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1866/2005 (11) pasākumu daļēja apturēšana tika pagarināta uz vienu gadu. Tāpēc spēkā esošos maksājumus noteica ar Regulu (EK) Nr. 348/2000, t. i., 23 % – Horvātijai un 38,5 % – Ukrainai. |
| --- | --- |

(6)

Komisija ar Lēmumu 2005/133/EK (10) no 2005. gada 18. februāra uz deviņiem mēnešiem daļēji pārtrauca galīgos pasākumus. Ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1866/2005 (11) pasākumu daļēja apturēšana tika pagarināta uz vienu gadu. Tāpēc spēkā esošos maksājumus noteica ar Regulu (EK) Nr. 348/2000, t. i., 23 % – Horvātijai un 38,5 % – Ukrainai.

1.3.   Pagaidu pasākumi

| (7) | Tā kā jāprecizē daži izmeklēšanas aspekti, un saistībā ar starpposma un termiņu beigu pārskatīšanu, kas minēta 1.2. iedaļā iepriekš, tika nolemts turpināt izmeklēšanu, nepiemērojot pagaidu pasākumus. |
| --- | --- |

(7)

Tā kā jāprecizē daži izmeklēšanas aspekti, un saistībā ar starpposma un termiņu beigu pārskatīšanu, kas minēta 1.2. iedaļā iepriekš, tika nolemts turpināt izmeklēšanu, nepiemērojot pagaidu pasākumus.

1.4.   Procedūrā iesaistītās personas

| (8) | Par procedūras uzsākšanu Komisija oficiāli informēja Horvātijas, Rumānijas, Krievijas un Ukrainas ražotājus eksportētājus, importētājus/tirgotājus, lietotājus, piegādātājus un to zināmās apvienības, attiecīgo eksportētājvalstu pārstāvjus un Kopienas ražotājus, kuri bija iesnieguši sūdzību, un citus Kopienas ražotājus, par kuriem bija zināms, ka uz viņiem attiecas procedūras uzsākšana. Ieinteresētajām personām tika dota iespēja rakstveidā darīt zināmu savu viedokli un pieprasīt tikt uzklausītām termiņā, kas noteikts paziņojumā par uzsākšanu. |
| --- | --- |

(8)

Par procedūras uzsākšanu Komisija oficiāli informēja Horvātijas, Rumānijas, Krievijas un Ukrainas ražotājus eksportētājus, importētājus/tirgotājus, lietotājus, piegādātājus un to zināmās apvienības, attiecīgo eksportētājvalstu pārstāvjus un Kopienas ražotājus, kuri bija iesnieguši sūdzību, un citus Kopienas ražotājus, par kuriem bija zināms, ka uz viņiem attiecas procedūras uzsākšana. Ieinteresētajām personām tika dota iespēja rakstveidā darīt zināmu savu viedokli un pieprasīt tikt uzklausītām termiņā, kas noteikts paziņojumā par uzsākšanu.

| (9) | Ņemot vērā lielo sūdzībā minēto Krievijas un Ukrainas ražotāju eksportētāju skaitu, daudzos attiecīgā ražojuma Kopienas importētājus un daudzos Kopienas ražotājus, kas atbalstīja sūdzību, paziņojumā par pārbaudes uzsākšanu, lai noteiktu dempingu un kaitējumu, saskaņā ar pamatregulas 17. pantu paredzēja pārbaudi izlases veidā. |
| --- | --- |

(9)

Ņemot vērā lielo sūdzībā minēto Krievijas un Ukrainas ražotāju eksportētāju skaitu, daudzos attiecīgā ražojuma Kopienas importētājus un daudzos Kopienas ražotājus, kas atbalstīja sūdzību, paziņojumā par pārbaudes uzsākšanu, lai noteiktu dempingu un kaitējumu, saskaņā ar pamatregulas 17. pantu paredzēja pārbaudi izlases veidā.

| (10) | Lai Komisija varētu izlemt, vai ir vajadzīga pārbaude izlases veidā, un, ja ir, tad izraudzīties paraugu, ar šo visi Krievijas un Ukrainas ražotāji eksportētāji, Kopienas importētāji un Kopienas ražotāji tika aicināti paziņot par sevi Komisijai un atbilstoši paziņojumam par uzsākšanu sniegt galveno informāciju par savu darbību saistībā ar attiecīgo ražojumu pārbaudes laikposmā (no 2004. gada 1. janvāra līdz 2004. gada 31. decembrim). |
| --- | --- |

(10)

Lai Komisija varētu izlemt, vai ir vajadzīga pārbaude izlases veidā, un, ja ir, tad izraudzīties paraugu, ar šo visi Krievijas un Ukrainas ražotāji eksportētāji, Kopienas importētāji un Kopienas ražotāji tika aicināti paziņot par sevi Komisijai un atbilstoši paziņojumam par uzsākšanu sniegt galveno informāciju par savu darbību saistībā ar attiecīgo ražojumu pārbaudes laikposmā (no 2004. gada 1. janvāra līdz 2004. gada 31. decembrim).

1.4.1.   Eksportētāju/ražotāju izlase

| (11) | Pēc Krievijas un Ukrainas ražotāju eksportētāju iesniegtās informācijas pārbaudes un tāpēc, ka abās valstīs vairums uzņēmumu pieder pie lielām ražotāju grupām, tika nolemts, ka pārbaude izlases veidā nav nepieciešama attiecībā uz Krieviju un Ukrainu. |
| --- | --- |

(11)

Pēc Krievijas un Ukrainas ražotāju eksportētāju iesniegtās informācijas pārbaudes un tāpēc, ka abās valstīs vairums uzņēmumu pieder pie lielām ražotāju grupām, tika nolemts, ka pārbaude izlases veidā nav nepieciešama attiecībā uz Krieviju un Ukrainu.

1.4.2.   Kopienas ražošanas nozares un importētāju pārbaude izlases veidā

| (12) | Attiecībā uz Kopienas ražotājiem Komisija saskaņā ar pamatregulas 17. pantu paraugā iekļāva ražotājus, pamatojoties uz lielāko reprezentatīvo Kopienas ražotāju ražošanas apjomu un pārdevumiem, kuru atvēlētajā laikā varēja pienācīgi pārbaudīt. Balstoties uz informāciju, ko saņēma no Kopienas ražotājiem, Komisija izraudzījās piecus uzņēmumus četrās dalībvalstīs. Viens no sākotnēji paraugā atlasītajiem Kopienas ražotājiem vēlāk nesadarbojās, un to aizvietoja ar citu Kopienas ražotāju. Ražošanas apjoma ziņā pieci atlasītie uzņēmumi veidoja 49 % no kopējā Kopienas ražošanas apjoma. Saskaņā ar pamatregulas 17. panta 2. punktu notika apspriedes ar attiecīgajām pusēm, un tām neradās iebildumi. Turklāt pārējos Kopienas ražotājus lūdza iesniegt atsevišķus vispārējus datus kaitējuma analīzes veikšanai. Ņemot vērā mazo no importētājiem saņemto atbilžu skaitu, tika nolemts, ka importētāju pārbaude izlases veidā nav vajadzīga. |
| --- | --- |

(12)

Attiecībā uz Kopienas ražotājiem Komisija saskaņā ar pamatregulas 17. pantu paraugā iekļāva ražotājus, pamatojoties uz lielāko reprezentatīvo Kopienas ražotāju ražošanas apjomu un pārdevumiem, kuru atvēlētajā laikā varēja pienācīgi pārbaudīt. Balstoties uz informāciju, ko saņēma no Kopienas ražotājiem, Komisija izraudzījās piecus uzņēmumus četrās dalībvalstīs. Viens no sākotnēji paraugā atlasītajiem Kopienas ražotājiem vēlāk nesadarbojās, un to aizvietoja ar citu Kopienas ražotāju. Ražošanas apjoma ziņā pieci atlasītie uzņēmumi veidoja 49 % no kopējā Kopienas ražošanas apjoma. Saskaņā ar pamatregulas 17. panta 2. punktu notika apspriedes ar attiecīgajām pusēm, un tām neradās iebildumi. Turklāt pārējos Kopienas ražotājus lūdza iesniegt atsevišķus vispārējus datus kaitējuma analīzes veikšanai. Ņemot vērā mazo no importētājiem saņemto atbilžu skaitu, tika nolemts, ka importētāju pārbaude izlases veidā nav vajadzīga.

1.5.   Tirgus ekonomikas režīma/atsevišķa režīma pieprasījuma veidlapas

| (13) | Lai Ukrainas ražotāji eksportētāji varētu iesniegt prasību par tirgus ekonomikas režīma (“TER”) vai atsevišķu režīmu (“AR”) piemērošanu, ja viņi to vēlētos, Komisija attiecīgajiem Ukrainas ražotājiem eksportētājiem nosūtīja prasības veidlapas. No trijām ražotāju eksportētāju grupām un to saistītiem uzņēmumiem tika saņemtas prasības par TER piemērošanu vai par AR piemērošanu gadījumā, ja pārbaudē konstatē, ka tie neatbilst TER nosacījumiem. |
| --- | --- |

(13)

Lai Ukrainas ražotāji eksportētāji varētu iesniegt prasību par tirgus ekonomikas režīma (“TER”) vai atsevišķu režīmu (“AR”) piemērošanu, ja viņi to vēlētos, Komisija attiecīgajiem Ukrainas ražotājiem eksportētājiem nosūtīja prasības veidlapas. No trijām ražotāju eksportētāju grupām un to saistītiem uzņēmumiem tika saņemtas prasības par TER piemērošanu vai par AR piemērošanu gadījumā, ja pārbaudē konstatē, ka tie neatbilst TER nosacījumiem.

1.6.   Anketas

| (14) | Komisija izsūtīja anketas visām tai zināmajām attiecīgajām personām un visiem pārējiem uzņēmumiem, kas pieteicās termiņā, kas noteikts paziņojumā par uzsākšanu. Atbildes uz anketas jautājumiem tika saņemtas no trim Rumānijas ražotājiem eksportētājiem un no to diviem saistītajiem uzņēmumiem, divām Krievijas ražotāju eksportētāju grupām un no pieciem saistītajiem uzņēmumiem, no kuriem trīs atrodas Kopienā, un trim Ukrainas ražotāju eksportētāju grupām un to saistītajiem uzņēmumiem. Bez tam atbildes uz anketas jautājumiem tika saņemtas no pieciem Kopienas ražotājiem. Lai gan seši importētāji aizpildīja anketas veidlapu, tikai trīs sadarbojās, iesniedzot pilnīgas atbildes uz anketas jautājumiem. Kāds cits importētājs piekrita pārbaudes apmeklējumam tā telpās, kaut gan neiesniedza atbildes uz anketas jautājumiem. |
| --- | --- |

(14)

Komisija izsūtīja anketas visām tai zināmajām attiecīgajām personām un visiem pārējiem uzņēmumiem, kas pieteicās termiņā, kas noteikts paziņojumā par uzsākšanu. Atbildes uz anketas jautājumiem tika saņemtas no trim Rumānijas ražotājiem eksportētājiem un no to diviem saistītajiem uzņēmumiem, divām Krievijas ražotāju eksportētāju grupām un no pieciem saistītajiem uzņēmumiem, no kuriem trīs atrodas Kopienā, un trim Ukrainas ražotāju eksportētāju grupām un to saistītajiem uzņēmumiem. Bez tam atbildes uz anketas jautājumiem tika saņemtas no pieciem Kopienas ražotājiem. Lai gan seši importētāji aizpildīja anketas veidlapu, tikai trīs sadarbojās, iesniedzot pilnīgas atbildes uz anketas jautājumiem. Kāds cits importētājs piekrita pārbaudes apmeklējumam tā telpās, kaut gan neiesniedza atbildes uz anketas jautājumiem.

| (15) | Komisija izmeklēja un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai noteiktu, vai dempings pastāv, vai tas ir radījis kaitējumu un kādas ir Kopienas intereses. Pārbaudes apmeklējumus veica šādos uzņēmumos: | Kopienas ražotāji







  — | Dalmine S.p.A., Bergamo, Itālija |
| --- | --- | --- | --- |

(15)

Komisija izmeklēja un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai noteiktu, vai dempings pastāv, vai tas ir radījis kaitējumu un kādas ir Kopienas intereses. Pārbaudes apmeklējumus veica šādos uzņēmumos:

Kopienas ražotāji

—

Dalmine S.p.A., Bergamo, Itālija

| — | Rohrwerk Maxhütte GmbH, Zulcbaha-Rozenberga, Vācija |
| --- | --- |

—

Rohrwerk Maxhütte GmbH, Zulcbaha-Rozenberga, Vācija

| — | Tubos Reunidos S.A., Amurio, Spānija |
| --- | --- |

—

Tubos Reunidos S.A., Amurio, Spānija

| — | Vallourec & Mannesmann France S.A., Boulogne Billancourt, Francija |
| --- | --- |

—

Vallourec & Mannesmann France S.A., Boulogne Billancourt, Francija

| — | V & M Deutschland GmbH, Diseldorfa, Vācija |
| --- | --- |

—

V & M Deutschland GmbH, Diseldorfa, Vācija

| | Ražotāji eksportētāji Rumānijā







  — | S.C. T.M.K. – Artrom S.A., Slatina |
| --- | --- | --- |

Ražotāji eksportētāji Rumānijā

—

S.C. T.M.K. – Artrom S.A., Slatina

| — | S.C. Silcotub S.A., Zalau |
| --- | --- |

—

S.C. Silcotub S.A., Zalau

| — | S.C. Mittal Steel Roman S.A., Roman |
| --- | --- |

—

S.C. Mittal Steel Roman S.A., Roman

| | Ražotāji eksportētāji Krievijā







  — | Volzhsky Pipe Works Open Joint Stock Company (“Volzhsky”), Volga |
| --- | --- | --- |

Ražotāji eksportētāji Krievijā

—

Volzhsky Pipe Works Open Joint Stock Company (“Volzhsky”), Volga

| — | Joint Stock Company Taganrog Metallurgical Works (“Tagmet”), Taganroga |
| --- | --- |

—

Joint Stock Company Taganrog Metallurgical Works (“Tagmet”), Taganroga

| — | Joint Stock Company Pervouralsky Novotrubny Works (“Pervouralsky”), Pervouraļska |
| --- | --- |

—

Joint Stock Company Pervouralsky Novotrubny Works (“Pervouralsky”), Pervouraļska

| — | Joint Stock Company Chelyabinsk Tube Rolling Plant (“Chelyabinsk”), Čeļabinska |
| --- | --- |

—

Joint Stock Company Chelyabinsk Tube Rolling Plant (“Chelyabinsk”), Čeļabinska

| | Saistīti uzņēmumi Krievijā







  — | CJSC Trade House TMK, Maskava |
| --- | --- | --- |

Saistīti uzņēmumi Krievijā

—

CJSC Trade House TMK, Maskava

| | Ražotāji eksportētāji Ukrainā







  — | CJSC Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube, Nikopole |
| --- | --- | --- |

Ražotāji eksportētāji Ukrainā

—

CJSC Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube, Nikopole

| — | CJSC Nikopol Steel Pipe Plant Yutist (Yutist), Nikopole |
| --- | --- |

—

CJSC Nikopol Steel Pipe Plant Yutist (Yutist), Nikopole

| — | OJSC Dnepropetrovsk Tube Works (DTW), Dņepropetrovska |
| --- | --- |

—

OJSC Dnepropetrovsk Tube Works (DTW), Dņepropetrovska

| — | OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (NTRP), Dņepropetrovska |
| --- | --- |

—

OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (NTRP), Dņepropetrovska

| | Saistīts tirgotājs Ukrainā







  — | SPIG Interpipe, Dņepropetrovska, saistīta ar NTRP un Niko Tube |
| --- | --- | --- |

Saistīts tirgotājs Ukrainā

—

SPIG Interpipe, Dņepropetrovska, saistīta ar NTRP un Niko Tube

| | Saistīts tirgotājs Šveicē







  — | SEPCO S.A., Lugano, saistīts ar NTRP un Niko Tube |
| --- | --- | --- |

Saistīts tirgotājs Šveicē

—

SEPCO S.A., Lugano, saistīts ar NTRP un Niko Tube

| | Saistītais importētājs







  — | Sinara Handel GmbH, Ķelne, saistīts ar Artrom |
| --- | --- | --- |

Saistītais importētājs

—

Sinara Handel GmbH, Ķelne, saistīts ar Artrom

| | Nesaistītie importētāji







  — | Thyssen Krupp Energostal S.A., Toruņa, Polija |
| --- | --- | --- |

Nesaistītie importētāji

—

Thyssen Krupp Energostal S.A., Toruņa, Polija

| — | Assotubi S.P.A., Čezena, Itālija |
| --- | --- |

—

Assotubi S.P.A., Čezena, Itālija

| — | Bandini Sider S.R.L., Imola, Itālija |
| --- | --- |

—

Bandini Sider S.R.L., Imola, Itālija

1.7.   Izmeklēšanas periods

| (16) | Izmeklēšana par dempingu un kaitējumu notika no 2004. gada 1. janvāra līdz 2004. gada 31. decembrim (še turpmāk “izmeklēšanas periods” jeb “IP”). Zaudējumu novērtēšanai būtisko tendenču pārbaude notika no 2001. gada janvāra līdz IP beigām (še turpmāk “attiecīgais periods”). |
| --- | --- |

(16)

Izmeklēšana par dempingu un kaitējumu notika no 2004. gada 1. janvāra līdz 2004. gada 31. decembrim (še turpmāk “izmeklēšanas periods” jeb “IP”). Zaudējumu novērtēšanai būtisko tendenču pārbaude notika no 2001. gada janvāra līdz IP beigām (še turpmāk “attiecīgais periods”).

2.   ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGS RAŽOJUMS

2.1.   Attiecīgais ražojums

| (17) | Attiecīgais ražojums ir daži dzelzs vai tērauda bezšuvju cauruļvadi un caurules (“SPT”), kuru apaļā šķērsgriezuma ārējais diametrs nepārsniedz 406,4 mm un oglekļa ekvivalenta vērtība (OEV) nepārsniedz 0,86 atbilstoši Starptautiskā metināšanas institūta (SMI) formulai un ķīmiskajām analīzēm. Attiecīgo ražojumu šobrīd deklarē ar KN kodiem ex 7304 10 10, ex 7304 10 30, ex 7304 21 00, ex 7304 29 11, ex 7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92 un ex 7304 59 93 (12) (TARIC kodi 7304101020, 7304103020, 7304210020, 7304291120, 7304318030, 7304395830, 7304399230, 7304399320, 7304518930, 7304599230 un 7304599320). |
| --- | --- |

(17)

Attiecīgais ražojums ir daži dzelzs vai tērauda bezšuvju cauruļvadi un caurules (“SPT”), kuru apaļā šķērsgriezuma ārējais diametrs nepārsniedz 406,4 mm un oglekļa ekvivalenta vērtība (OEV) nepārsniedz 0,86 atbilstoši Starptautiskā metināšanas institūta (SMI) formulai un ķīmiskajām analīzēm. Attiecīgo ražojumu šobrīd deklarē ar KN kodiem ex 7304 10 10, ex 7304 10 30, ex 7304 21 00, ex 7304 29 11, ex 7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92 un ex 7304 59 93 (12) (TARIC kodi 7304101020, 7304103020, 7304210020, 7304291120, 7304318030, 7304395830, 7304399230, 7304399320, 7304518930, 7304599230 un 7304599320).

| (18) | Attiecīgo ražojumu plaši izmanto, piemēram, kā cauruļvadus šķidrumu transportēšanai, celtniecībā rievsienās, mehāniskai izmantošanai, kā gāzes caurules, tvaika katlu caurules un cauruļveida izstrādājumus naftas ieguves objektiem (“OCTG”) urbšanai, apvalkošanai naftas rūpniecībā. |
| --- | --- |

(18)

Attiecīgo ražojumu plaši izmanto, piemēram, kā cauruļvadus šķidrumu transportēšanai, celtniecībā rievsienās, mehāniskai izmantošanai, kā gāzes caurules, tvaika katlu caurules un cauruļveida izstrādājumus naftas ieguves objektiem (“OCTG”) urbšanai, apvalkošanai naftas rūpniecībā.

| (19) | Lietotājiem var piegādāt dažādu veidu SPT. Tās var būt, piemēram, galvanizētas, ar uzgrieztu vītni, piegādātas neapstrādā veidā (t. i, termiski neapstrādātas) ar īpašiem nobeigumiem, dažādiem šķērsgriezumiem, sagrieztas vai nesagrieztas pēc izmēra. Caurulēm nav vispārēju standartu, kas arī izskaidro to, kāpēc vairums SPT ir izgatavotas pēc pircēju pasūtījuma. SPT parasti sametina. Tomēr atsevišķos gadījumos tās var savienot ar vītni vai izmantot atsevišķi, bet tās ir metināmas. Izmeklēšanas gaitā tika konstatēts, ka visām SPT ir tādas pašas fiziskās, ķīmiskās un tehniskās pamatīpašības un tāds pats izmantojums. |
| --- | --- |

(19)

Lietotājiem var piegādāt dažādu veidu SPT. Tās var būt, piemēram, galvanizētas, ar uzgrieztu vītni, piegādātas neapstrādā veidā (t. i, termiski neapstrādātas) ar īpašiem nobeigumiem, dažādiem šķērsgriezumiem, sagrieztas vai nesagrieztas pēc izmēra. Caurulēm nav vispārēju standartu, kas arī izskaidro to, kāpēc vairums SPT ir izgatavotas pēc pircēju pasūtījuma. SPT parasti sametina. Tomēr atsevišķos gadījumos tās var savienot ar vītni vai izmantot atsevišķi, bet tās ir metināmas. Izmeklēšanas gaitā tika konstatēts, ka visām SPT ir tādas pašas fiziskās, ķīmiskās un tehniskās pamatīpašības un tāds pats izmantojums.

| (20) | Dažas ieinteresētās personas apstrīdēja šīs procedūras ražojumu klāsta definīciju. Pirmkārt, dažas personas apgalvoja, ka dažiem ražojuma tipiem, kas ir iekļauti ražojuma aprakstā, ir atšķirīgas mehāniskās un ķīmiskās pamatīpašības (sk. 21. līdz 26. apsvērumu). Otrkārt, vairākās prasībās tika apstrīdēta metināmības kritērija un OEV robežvērtības izmantošana, kas ir savstarpēji saistīti (sk. 27. līdz 36. apsvērumu). Turklāt viena persona pieprasīja, lai t. s. “sertificētas SPT” tiktu izslēgtas no ražojuma definīcijas (sk. 37. apsvērumu). |
| --- | --- |

(20)

Dažas ieinteresētās personas apstrīdēja šīs procedūras ražojumu klāsta definīciju. Pirmkārt, dažas personas apgalvoja, ka dažiem ražojuma tipiem, kas ir iekļauti ražojuma aprakstā, ir atšķirīgas mehāniskās un ķīmiskās pamatīpašības (sk. 21. līdz 26. apsvērumu). Otrkārt, vairākās prasībās tika apstrīdēta metināmības kritērija un OEV robežvērtības izmantošana, kas ir savstarpēji saistīti (sk. 27. līdz 36. apsvērumu). Turklāt viena persona pieprasīja, lai t. s. “sertificētas SPT” tiktu izslēgtas no ražojuma definīcijas (sk. 37. apsvērumu).

| (21) | Tika apgalvots, ka dažiem ražojuma tipiem, kas ir iekļauti ražojuma definīcijā, proti, OCTG un gāzes caurulēm, salīdzinot ar citām SPT, ir atšķirīgas mehāniskās un ķīmiskās pamatīpašības un galīgā izmantošana, turklāt tās nav aizstājamas. |
| --- | --- |

(21)

Tika apgalvots, ka dažiem ražojuma tipiem, kas ir iekļauti ražojuma definīcijā, proti, OCTG un gāzes caurulēm, salīdzinot ar citām SPT, ir atšķirīgas mehāniskās un ķīmiskās pamatīpašības un galīgā izmantošana, turklāt tās nav aizstājamas.

| (22) | Ražojuma definīcija aptver dažādus ražojuma tipus. Tomēr ražojuma tipi, kas attiecas uz dažādiem segmentiem (tai skaitā augstākajā un zemākajā tirgus segmentā), tiek uzskatīti par tādiem, kas veido vienotu ražojumu, ja dažādie segmenti nav skaidri nodalīti, t. i., ja blakus esošie segmenti pārklājas un konkurē. Šajā procedūrā, jo tika iesniegts pierādījums, ka leģētām un neleģētām caurulēm, par kurām notiek izmeklēšana, var būt vienāds galīgais izmantojums un neleģētu un leģētu cauruļu kategorijās nav skaidras šķirtnes. |
| --- | --- |

(22)

Ražojuma definīcija aptver dažādus ražojuma tipus. Tomēr ražojuma tipi, kas attiecas uz dažādiem segmentiem (tai skaitā augstākajā un zemākajā tirgus segmentā), tiek uzskatīti par tādiem, kas veido vienotu ražojumu, ja dažādie segmenti nav skaidri nodalīti, t. i., ja blakus esošie segmenti pārklājas un konkurē. Šajā procedūrā, jo tika iesniegts pierādījums, ka leģētām un neleģētām caurulēm, par kurām notiek izmeklēšana, var būt vienāds galīgais izmantojums un neleģētu un leģētu cauruļu kategorijās nav skaidras šķirtnes.

| (23) | Izmeklēšanā noskaidrojās, ka OCTG un gāzes caurulēm, inter alia, ar pārējiem SPT veidiem ir salīdzināmas ķīmiskās īpašības, jo tās nepārsniedz OEV robežvērtību 0,86. Turklāt ar pārējiem ražojuma tipiem tām ir arī vienādas pārējās pamatīpašības, piemēram, ārējais diametrs un sieniņu biezums. |
| --- | --- |

(23)

Izmeklēšanā noskaidrojās, ka OCTG un gāzes caurulēm, inter alia, ar pārējiem SPT veidiem ir salīdzināmas ķīmiskās īpašības, jo tās nepārsniedz OEV robežvērtību 0,86. Turklāt ar pārējiem ražojuma tipiem tām ir arī vienādas pārējās pamatīpašības, piemēram, ārējais diametrs un sieniņu biezums.

| (24) | Attiecībā uz OCTG un gāzes cauruļu galīgo izmantojumu daži ražotāji eksportētāji apgalvoja, ka OCTG un gāzes caurulēm ir atšķirīgi pielietojumi un tās nav aizstājamas ar pārējiem SPT tipiem. Šeit konstatēja, ka gludi OCTG, kas patlaban tiek klasificētas ar KN kodu 7304 21 00 un izmantotas celtniecībā, ir aizstājamas ar citām neleģēta tērauda caurulēm, kuras patlaban klasificē ar KN kodu 7304 39 58. Tāpēc dažādu SPT tipu galīgais izmantojums vismaz daļēji pārklājas. |
| --- | --- |

(24)

Attiecībā uz OCTG un gāzes cauruļu galīgo izmantojumu daži ražotāji eksportētāji apgalvoja, ka OCTG un gāzes caurulēm ir atšķirīgi pielietojumi un tās nav aizstājamas ar pārējiem SPT tipiem. Šeit konstatēja, ka gludi OCTG, kas patlaban tiek klasificētas ar KN kodu 7304 21 00 un izmantotas celtniecībā, ir aizstājamas ar citām neleģēta tērauda caurulēm, kuras patlaban klasificē ar KN kodu 7304 39 58. Tāpēc dažādu SPT tipu galīgais izmantojums vismaz daļēji pārklājas.

| (25) | Pamatojoties uz iepriekšminēto, prasība, ka OCTG un gāzes caurules, no vienas puses, un pārējie SPT tipi, no otras puses, nav aizstājami, ir noraidīta. |
| --- | --- |

(25)

Pamatojoties uz iepriekšminēto, prasība, ka OCTG un gāzes caurules, no vienas puses, un pārējie SPT tipi, no otras puses, nav aizstājami, ir noraidīta.

| (26) | Cits ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka OEV nav ražojuma ķīmiskā īpašība, jo nav tieši saistīta ar SPT ķīmisko sastāvu, bet gan ir tā funkcija. Tā kā OEV iegūst pēc formulas, formula ir tieši saistīta ar ražojuma ķīmisko sastāvu un ļauj salīdzināt dažādas tēraudu kvalitātes pakāpes attiecībā uz metināmību. OEV nav saistīta ne ar tērauda tehnisko, ne arī ar mehānisko īpašību un ir pilnīgi atkarīga no sava ķīmiskā sastāva. Tāpēc uzskata, ka OEV ir ražojuma ķīmiskā īpašība, un prasība tika noraidīta. |
| --- | --- |

(26)

Cits ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka OEV nav ražojuma ķīmiskā īpašība, jo nav tieši saistīta ar SPT ķīmisko sastāvu, bet gan ir tā funkcija. Tā kā OEV iegūst pēc formulas, formula ir tieši saistīta ar ražojuma ķīmisko sastāvu un ļauj salīdzināt dažādas tēraudu kvalitātes pakāpes attiecībā uz metināmību. OEV nav saistīta ne ar tērauda tehnisko, ne arī ar mehānisko īpašību un ir pilnīgi atkarīga no sava ķīmiskā sastāva. Tāpēc uzskata, ka OEV ir ražojuma ķīmiskā īpašība, un prasība tika noraidīta.

| (27) | Dažas personas apgalvoja, ka metināmības kritērijs attiecīgā ražojuma gadījumā nav svarīgs, jo tika apgalvots, ka ievērojama ražojumu daļa, uz ko attiecas ražojuma definīcija (caurules ar uzgrieztu vītni un OCTG), nekad neesot tikušas metinātas. Tāpēc tika apgalvots, ka, ja metināmību uzskata par kritēriju, tad atšķirīgi ražojumi tiek mākslīgi uzskatīti par vienu ražojumu. |
| --- | --- |

(27)

Dažas personas apgalvoja, ka metināmības kritērijs attiecīgā ražojuma gadījumā nav svarīgs, jo tika apgalvots, ka ievērojama ražojumu daļa, uz ko attiecas ražojuma definīcija (caurules ar uzgrieztu vītni un OCTG), nekad neesot tikušas metinātas. Tāpēc tika apgalvots, ka, ja metināmību uzskata par kritēriju, tad atšķirīgi ražojumi tiek mākslīgi uzskatīti par vienu ražojumu.

| (28) | Pirmkārt, būtu jānorāda, ka metināmība ir visām SPT kopēja ķīmiska un tehniska īpašība (jo atkarīga no tērauda ķīmiskā sastāva). Tā kā vairums SPT tiek savienotas, metinot, metināšana ir nozīmīga ražojuma definīcijas iezīme. Otrkārt, attiecībā uz caurulēm ar uzgrieztu vītni un OCTG, kuras, iespējams, parasti nemetina, izmeklēšanā atklājās, ka tās tomēr ir metināmas un tāpēc arī tām ir šīs ķīmiskās un tehniskās pamatīpašības. Turklāt nevar izslēgt, ka SPT ar uzgrieztu vītni vai ar uzgriežamu vītni un OCTG tiek pārveidotas par metināmām SPT, vienkārši pārveidojot. Tieši par OCTG ir pierādīts, ka vienu un to pašu cauruli var klasificēt divās kategorijās (un pat ar dažādiem KN kodiem) atkarībā no tās galīgās izmantošanas, proti, celtniecībā vai naftas urbšanā. Visbeidzot tika konstatēts, ka noteikts attiecīgu valstu izcelsmes imports, kas bija klasificēts kā OCTG caurules, nav izmantots naftas/gāzes nozarē. |
| --- | --- |

(28)

Pirmkārt, būtu jānorāda, ka metināmība ir visām SPT kopēja ķīmiska un tehniska īpašība (jo atkarīga no tērauda ķīmiskā sastāva). Tā kā vairums SPT tiek savienotas, metinot, metināšana ir nozīmīga ražojuma definīcijas iezīme. Otrkārt, attiecībā uz caurulēm ar uzgrieztu vītni un OCTG, kuras, iespējams, parasti nemetina, izmeklēšanā atklājās, ka tās tomēr ir metināmas un tāpēc arī tām ir šīs ķīmiskās un tehniskās pamatīpašības. Turklāt nevar izslēgt, ka SPT ar uzgrieztu vītni vai ar uzgriežamu vītni un OCTG tiek pārveidotas par metināmām SPT, vienkārši pārveidojot. Tieši par OCTG ir pierādīts, ka vienu un to pašu cauruli var klasificēt divās kategorijās (un pat ar dažādiem KN kodiem) atkarībā no tās galīgās izmantošanas, proti, celtniecībā vai naftas urbšanā. Visbeidzot tika konstatēts, ka noteikts attiecīgu valstu izcelsmes imports, kas bija klasificēts kā OCTG caurules, nav izmantots naftas/gāzes nozarē.

| (29) | Eksportētājs norādīja, ka saskaņā ar Eiropas standartiem tikai viena tērauda marka ir piemērota caurulēm ar uzgriežamu vītni, un tāpēc šos ražojumus varētu nošķirt no pārējām SPT. Tomēr, analizējot atšķirīgos standartus, kas patlaban attiecas uz OCTG, īpaši ir noskaidrojies, ka nav vienīgās tērauda markas, ko var izmantot cauruļu ar uzgriežamām vītnēm ražošanai. |
| --- | --- |

(29)

Eksportētājs norādīja, ka saskaņā ar Eiropas standartiem tikai viena tērauda marka ir piemērota caurulēm ar uzgriežamu vītni, un tāpēc šos ražojumus varētu nošķirt no pārējām SPT. Tomēr, analizējot atšķirīgos standartus, kas patlaban attiecas uz OCTG, īpaši ir noskaidrojies, ka nav vienīgās tērauda markas, ko var izmantot cauruļu ar uzgriežamām vītnēm ražošanai.

| (30) | Ņemot vērā iepriekšminēto, SPT metināmība tiek uzskatīta par piemērotu kritēriju, lai definētu ražojumu. Tāpēc arguments, ka ierosinātā ražojuma definīcija mākslīgi grupē dažādus ražojumus, ir noraidīts. |
| --- | --- |

(30)

Ņemot vērā iepriekšminēto, SPT metināmība tiek uzskatīta par piemērotu kritēriju, lai definētu ražojumu. Tāpēc arguments, ka ierosinātā ražojuma definīcija mākslīgi grupē dažādus ražojumus, ir noraidīts.

| (31) | Tika apgalvots, ka OEV robežvērtība nav kritērijs, kas ļautu definēt ražojumu, jo tas nebūtu piemērots kritērijs dažādu SPT tipu metināmības noteikšanai. |
| --- | --- |

(31)

Tika apgalvots, ka OEV robežvērtība nav kritērijs, kas ļautu definēt ražojumu, jo tas nebūtu piemērots kritērijs dažādu SPT tipu metināmības noteikšanai.

| (32) | Izmeklēšanā tika konstatēts, ka OEV tiešām ir rādītājs, kas līdztekus ir tieši saistīts ar tērauda ķīmisko sastāvu un tā metināmību. Augsta OEV ne tikai nozīmē to, ka tērauds satur vairāk oglekļa un/vai sakausējumu, bet arī to, ka tērauds nav tik viegli metināms. No otras puses, zemāka OEV rādītājs nozīmē, ka tēraudā ir mazāks oglekļa un/vai sakausējumu saturs un tas ir vieglāk metināms. Tātad atšķirīgiem OVE līmeņiem ir nepieciešami atšķirīgi metināšanas apstākļi. Tēraudam, kura OEV līmenis ir 0,86, jau ir nepieciešami īpaši metināšanas apstākļi un tāpēc tas nav metināms ierastā veidā. Tādēļ OEV robežvērtība tiek uzskatīta par piemērotu kritēriju ražojuma definēšanai, jo OEV ir metināmības rādītājs. |
| --- | --- |

(32)

Izmeklēšanā tika konstatēts, ka OEV tiešām ir rādītājs, kas līdztekus ir tieši saistīts ar tērauda ķīmisko sastāvu un tā metināmību. Augsta OEV ne tikai nozīmē to, ka tērauds satur vairāk oglekļa un/vai sakausējumu, bet arī to, ka tērauds nav tik viegli metināms. No otras puses, zemāka OEV rādītājs nozīmē, ka tēraudā ir mazāks oglekļa un/vai sakausējumu saturs un tas ir vieglāk metināms. Tātad atšķirīgiem OVE līmeņiem ir nepieciešami atšķirīgi metināšanas apstākļi. Tēraudam, kura OEV līmenis ir 0,86, jau ir nepieciešami īpaši metināšanas apstākļi un tāpēc tas nav metināms ierastā veidā. Tādēļ OEV robežvērtība tiek uzskatīta par piemērotu kritēriju ražojuma definēšanai, jo OEV ir metināmības rādītājs.

| (33) | Ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka OEV ir tikai viena no daudzām tērauda ķīmiskām, tehniskām un mehāniskām īpašībām un tāpēc to vienu pašu nevar izmantot ražojuma definēšanai. Šai sakarā atzīmēja, ka OEV tiek uzskatīta par piemērotu kritēriju ražojuma definēšanai. Turklāt ražojuma definīcija nosaka, ka OEV nav vienīgais izmantotais kritērijs. Visbeidzot ražojuma veidi tika salīdzināti daudz sīkāk, ņemot vērā dažādas ražojuma pazīmes (piemēram, izmērus un termisko apstrādi). |
| --- | --- |

(33)

Ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka OEV ir tikai viena no daudzām tērauda ķīmiskām, tehniskām un mehāniskām īpašībām un tāpēc to vienu pašu nevar izmantot ražojuma definēšanai. Šai sakarā atzīmēja, ka OEV tiek uzskatīta par piemērotu kritēriju ražojuma definēšanai. Turklāt ražojuma definīcija nosaka, ka OEV nav vienīgais izmantotais kritērijs. Visbeidzot ražojuma veidi tika salīdzināti daudz sīkāk, ņemot vērā dažādas ražojuma pazīmes (piemēram, izmērus un termisko apstrādi).

| (34) | Turklāt dažas ieinteresētās personas apgalvoja, ka OEV robežvērtība 0,86 tika noteikta patvaļīgi, jo vieglas metināmības robežvērtība ir zemāka par 0,86. Tomēr OEV rādītājs 0,86 nav saistīts ar vieglas metināmības pazīmi. Kopienas ražošanas nozare, kas iesniegusi sūdzību, apgalvoja, ka maksimālais OEV rādītājs neleģētam tēraudam atbilstot Eiropas standartiem, ko var izmantot SPT, un iesniedza pierādījumus. |
| --- | --- |

(34)

Turklāt dažas ieinteresētās personas apgalvoja, ka OEV robežvērtība 0,86 tika noteikta patvaļīgi, jo vieglas metināmības robežvērtība ir zemāka par 0,86. Tomēr OEV rādītājs 0,86 nav saistīts ar vieglas metināmības pazīmi. Kopienas ražošanas nozare, kas iesniegusi sūdzību, apgalvoja, ka maksimālais OEV rādītājs neleģētam tēraudam atbilstot Eiropas standartiem, ko var izmantot SPT, un iesniedza pierādījumus.

| (35) | Tāpēc secina, ka gan OEV, gan noteikto robežvērtību 0,86 var izmantot, lai nošķirtu to ražojuma klāstu, kuru var uzskatīt par vienu ražojumu, tomēr, izslēdzot no definīcijas, piemēram, nerūsējošu tēraudu vai lodīšu gultņu caurules, kuru OEV rādītājs pārsniedz 0,86. |
| --- | --- |

(35)

Tāpēc secina, ka gan OEV, gan noteikto robežvērtību 0,86 var izmantot, lai nošķirtu to ražojuma klāstu, kuru var uzskatīt par vienu ražojumu, tomēr, izslēdzot no definīcijas, piemēram, nerūsējošu tēraudu vai lodīšu gultņu caurules, kuru OEV rādītājs pārsniedz 0,86.

| (36) | Pamatojoties uz iepriekšminēto, attiecīgā ražojuma definīcijā saglabāja sūdzības iesniedzēja ierosināto OEV robežvērtību. |
| --- | --- |

(36)

Pamatojoties uz iepriekšminēto, attiecīgā ražojuma definīcijā saglabāja sūdzības iesniedzēja ierosināto OEV robežvērtību.

| (37) | Viens no importētājiem Kopienā apgalvoja, ka t. s. “sertificētās”SPT nevar iekļaut ražojuma definīcijā. Šīs SPT ir ražotas saskaņā ar Itālijas ministrijas, kas atbildīga par publisko būvdarbu līgumiem, apstiprinātu sertificētu procedūru un izmantotas celtniecības projektos nostiprināšanas darbos Itālijā. Tomēr tika noteikts, ka visiem attiecīgā ražojuma tipiem, tai skaitā sertificētām SPT, ir tās pašas fiziskās, ķīmiskās un tehniskās pamatīpašības un galīgais izmantojums. Netika atrasti pierādījumi tam, kas ļautu secināt, ka šīs sertificētās caurules būtu atšķirīgs ražojums un tāpēc būtu jāizslēdz no pasākumu piemērošanas jomas (uzņēmums arī neiesniedza šāda veida pierādījumu). Tāpēc šī prasība bija jānoraida. |
| --- | --- |

(37)

Viens no importētājiem Kopienā apgalvoja, ka t. s. “sertificētās”SPT nevar iekļaut ražojuma definīcijā. Šīs SPT ir ražotas saskaņā ar Itālijas ministrijas, kas atbildīga par publisko būvdarbu līgumiem, apstiprinātu sertificētu procedūru un izmantotas celtniecības projektos nostiprināšanas darbos Itālijā. Tomēr tika noteikts, ka visiem attiecīgā ražojuma tipiem, tai skaitā sertificētām SPT, ir tās pašas fiziskās, ķīmiskās un tehniskās pamatīpašības un galīgais izmantojums. Netika atrasti pierādījumi tam, kas ļautu secināt, ka šīs sertificētās caurules būtu atšķirīgs ražojums un tāpēc būtu jāizslēdz no pasākumu piemērošanas jomas (uzņēmums arī neiesniedza šāda veida pierādījumu). Tāpēc šī prasība bija jānoraida.

| (38) | Pamatojoties uz iepriekšminēto, tika secināts, ka šīs procedūras nolūkos visas SPT, neatkarīgi no atšķirīgajiem iespējamiem ražojuma tipiem, ir viens ražojums, jo tām ir vienas fiziskās, ķīmiskās un tehniskās pamatīpašības un galīgais izmantojums. |
| --- | --- |

(38)

Pamatojoties uz iepriekšminēto, tika secināts, ka šīs procedūras nolūkos visas SPT, neatkarīgi no atšķirīgajiem iespējamiem ražojuma tipiem, ir viens ražojums, jo tām ir vienas fiziskās, ķīmiskās un tehniskās pamatīpašības un galīgais izmantojums.

2.2.   Līdzīgs ražojums

| (39) | Konstatēja, ka ražojumam, kuru no Horvātijas, Rumānijas, Krievijas un Ukrainas eksportē Kopienā, ražojumam, kuru ražo un pārdod šo valstu vietējos tirgos, un ražojumam, kuru ražo un pārdod Kopienā, ir vienādas fiziskās, tehniskās un ķīmiskās pamatīpašības, un tam ir vienāds izmantojums, un tādēļ tos uzskata par līdzīgiem ražojumiem pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(39)

Konstatēja, ka ražojumam, kuru no Horvātijas, Rumānijas, Krievijas un Ukrainas eksportē Kopienā, ražojumam, kuru ražo un pārdod šo valstu vietējos tirgos, un ražojumam, kuru ražo un pārdod Kopienā, ir vienādas fiziskās, tehniskās un ķīmiskās pamatīpašības, un tam ir vienāds izmantojums, un tādēļ tos uzskata par līdzīgiem ražojumiem pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē.

3.   DEMPINGS

3.1.   Vispārējā metodika

| (40) | Turpmāk tekstā norādītā metodika tika piemērota visiem Horvātijas, Rumānijas, Krievijas ražotājiem eksportētājiem, kā arī Ukrainas ražotājiem eksportētājiem, kuriem tika piešķirts TER. Tādēļ konstatējumos par dempingu saistībā ar katru attiecīgo valsti ir aprakstīti tikai konkrēti fakti par katru eksportētājvalsti. |
| --- | --- |

(40)

Turpmāk tekstā norādītā metodika tika piemērota visiem Horvātijas, Rumānijas, Krievijas ražotājiem eksportētājiem, kā arī Ukrainas ražotājiem eksportētājiem, kuriem tika piešķirts TER. Tādēļ konstatējumos par dempingu saistībā ar katru attiecīgo valsti ir aprakstīti tikai konkrēti fakti par katru eksportētājvalsti.

3.1.1.   Normālā vērtība

| (41) | Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu vispirms pārbaudīja, vai katra ražotāja eksportētāja, kas sadarbojās, attiecīgā ražojuma pārdevumi iekšzemes tirgū ir reprezentatīvi, proti, vai šādi kopējie pārdevumi ir vismaz 5 % no ražotāja kopējiem eksporta pārdevumiem Kopienā. Pēc tam Komisija noteica tos attiecīgā ražojuma tipus, kurus iekšzemes tirgū pārdod uzņēmumi ar reprezentatīviem kopējiem pārdevumiem iekšzemes tirgū, kuri ir identiski vai tieši salīdzināmi ar attiecīgā ražojuma tipiem, ko pārdod eksportam uz Kopienu. |
| --- | --- |

(41)

Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu vispirms pārbaudīja, vai katra ražotāja eksportētāja, kas sadarbojās, attiecīgā ražojuma pārdevumi iekšzemes tirgū ir reprezentatīvi, proti, vai šādi kopējie pārdevumi ir vismaz 5 % no ražotāja kopējiem eksporta pārdevumiem Kopienā. Pēc tam Komisija noteica tos attiecīgā ražojuma tipus, kurus iekšzemes tirgū pārdod uzņēmumi ar reprezentatīviem kopējiem pārdevumiem iekšzemes tirgū, kuri ir identiski vai tieši salīdzināmi ar attiecīgā ražojuma tipiem, ko pārdod eksportam uz Kopienu.

| (42) | Par katru attiecīgā ražojuma tipu, kuru ražotāji eksportētāji pārdod iekšzemes tirgū un par kuru ir konstatēts, ka tas ir tieši salīdzināms ar attiecīgā ražojuma tipu, ko pārdod eksportam uz Kopienu, tika noskaidrots, vai pārdevumi vietējā tirgū ir pietiekami reprezentatīvi pamatregulas 2. panta 2. punkta nolūkā. Attiecīgā ražojuma pārdevumi iekšzemes tirgū tika uzskatīts par pietiekami reprezentatīviem tad, kad kopējie šā ražojuma tipa pārdevumi iekšzemes tirgū izmeklēšanas periodā bija vismaz 5 % no attiecīgās ražojuma salīdzināmā veida kopējiem pārdevumiem, to eksportējot uz Kopienu. |
| --- | --- |

(42)

Par katru attiecīgā ražojuma tipu, kuru ražotāji eksportētāji pārdod iekšzemes tirgū un par kuru ir konstatēts, ka tas ir tieši salīdzināms ar attiecīgā ražojuma tipu, ko pārdod eksportam uz Kopienu, tika noskaidrots, vai pārdevumi vietējā tirgū ir pietiekami reprezentatīvi pamatregulas 2. panta 2. punkta nolūkā. Attiecīgā ražojuma pārdevumi iekšzemes tirgū tika uzskatīts par pietiekami reprezentatīviem tad, kad kopējie šā ražojuma tipa pārdevumi iekšzemes tirgū izmeklēšanas periodā bija vismaz 5 % no attiecīgās ražojuma salīdzināmā veida kopējiem pārdevumiem, to eksportējot uz Kopienu.

| (43) | Pēc tam pārbaudīja, vai katra ražojuma tipa reprezentatīvos pārdevumus iekšzemes tirgū var uzskatīt par tādiem, kas veikti parastā tirdzniecības apritē saskaņā ar pamatregulas 2. panta 4. punktu, nosakot attiecīgo ražojuma tipu rentablo pārdevumu īpatsvaru iekšzemes tirgū, kas veikti ar neatkarīgiem pircējiem. |
| --- | --- |

(43)

Pēc tam pārbaudīja, vai katra ražojuma tipa reprezentatīvos pārdevumus iekšzemes tirgū var uzskatīt par tādiem, kas veikti parastā tirdzniecības apritē saskaņā ar pamatregulas 2. panta 4. punktu, nosakot attiecīgo ražojuma tipu rentablo pārdevumu īpatsvaru iekšzemes tirgū, kas veikti ar neatkarīgiem pircējiem.

| (44) | Gadījumos, kad attiecīgā ražojuma tipa pārdevumi, kas pārdoti par neto pārdošanas cenu, kas ir vienāda vai lielāka par aprēķinātajām ražošanas izmaksām, veido vairāk nekā 80 % no kopējiem šā ražojuma tipa pārdevumiem, un ja šā ražojuma tipa vidējā svērtā cena bija vienāda ar ražošanas izmaksām vai lielāka par tām, normālo vērtību noteica, balstoties uz faktisko vietējo tirgus cenu, ko aprēķināja kā visu pārdevumu iekšzemes tirgū vidējo svērto cenu izmeklēšanas periodā neatkarīgi no tā, vai šie pārdevumi bija vai nebija rentabli. Gadījumos, kad ražojuma tipa rentablie pārdevumi bija līdz 80 % no šā ražojuma tipa kopējiem pārdevumiem vai kad attiecīgā ražojuma tipa vidējā svērtā cena bija mazāka par ražošanas izmaksām, normālo vērtību noteica, pamatojoties uz faktisko vietējo tirgus cenu, kuru aprēķina kā vidējo svērto apjomu vienīgi no attiecīgā ražojumu tipa rentablajiem pārdevumiem, ja šie pārdevumi veidoja 10 % vai vairāk no minētā ražojuma tipa kopējiem pārdevumiem. Gadījumos, kad jebkura ražojuma tipa rentablie pārdevumi bija mazāki par 10 % no kopējiem pārdevumiem, uzskatīja, ka šis konkrētais tips tika pārdots nepietiekamā daudzumā, lai vietējā tirgus cena būtu atbilstošs pamats normālās vērtības noteikšanai. |
| --- | --- |

(44)

Gadījumos, kad attiecīgā ražojuma tipa pārdevumi, kas pārdoti par neto pārdošanas cenu, kas ir vienāda vai lielāka par aprēķinātajām ražošanas izmaksām, veido vairāk nekā 80 % no kopējiem šā ražojuma tipa pārdevumiem, un ja šā ražojuma tipa vidējā svērtā cena bija vienāda ar ražošanas izmaksām vai lielāka par tām, normālo vērtību noteica, balstoties uz faktisko vietējo tirgus cenu, ko aprēķināja kā visu pārdevumu iekšzemes tirgū vidējo svērto cenu izmeklēšanas periodā neatkarīgi no tā, vai šie pārdevumi bija vai nebija rentabli. Gadījumos, kad ražojuma tipa rentablie pārdevumi bija līdz 80 % no šā ražojuma tipa kopējiem pārdevumiem vai kad attiecīgā ražojuma tipa vidējā svērtā cena bija mazāka par ražošanas izmaksām, normālo vērtību noteica, pamatojoties uz faktisko vietējo tirgus cenu, kuru aprēķina kā vidējo svērto apjomu vienīgi no attiecīgā ražojumu tipa rentablajiem pārdevumiem, ja šie pārdevumi veidoja 10 % vai vairāk no minētā ražojuma tipa kopējiem pārdevumiem. Gadījumos, kad jebkura ražojuma tipa rentablie pārdevumi bija mazāki par 10 % no kopējiem pārdevumiem, uzskatīja, ka šis konkrētais tips tika pārdots nepietiekamā daudzumā, lai vietējā tirgus cena būtu atbilstošs pamats normālās vērtības noteikšanai.

| (45) | Ja normālās cenas noteikšanai nevarēja izmantot ražotāja eksportētāja tirgotā noteikta ražojuma tipa vietējo tirgus cenu, bija jāpiemēro cita metode. Šādos gadījumos Komisija izmantoja salikto normālo vērtību. Normālo vērtību aprēķināja saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. punktu pēc vajadzīgo korekciju izdarīšanas, saskaitot eksportētāja eksportēto tipu ražošanas izmaksas, samērīgus pārdošanas, vispārējās un administratīvās izmaksas procentus, (“PV&A”) un samērīgu peļņas normu. Atbilstoši pamatregulas 2. panta 6. punktam PV&A un peļņas normas procenti tika balstīti uz vidējo PV&A un uz līdzīga ražojuma pārdevumu peļņas normu parastā tirdzniecības apritē. |
| --- | --- |

(45)

Ja normālās cenas noteikšanai nevarēja izmantot ražotāja eksportētāja tirgotā noteikta ražojuma tipa vietējo tirgus cenu, bija jāpiemēro cita metode. Šādos gadījumos Komisija izmantoja salikto normālo vērtību. Normālo vērtību aprēķināja saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. punktu pēc vajadzīgo korekciju izdarīšanas, saskaitot eksportētāja eksportēto tipu ražošanas izmaksas, samērīgus pārdošanas, vispārējās un administratīvās izmaksas procentus, (“PV&A”) un samērīgu peļņas normu. Atbilstoši pamatregulas 2. panta 6. punktam PV&A un peļņas normas procenti tika balstīti uz vidējo PV&A un uz līdzīga ražojuma pārdevumu peļņas normu parastā tirdzniecības apritē.

3.1.2.   Eksporta cena

| (46) | Visos gadījumos, kad attiecīgo ražojumu eksportēja neatkarīgiem pircējiem Kopienā, eksporta cenu noteica saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu, proti, pamatojoties uz faktiski samaksātajām vai maksājamajām eksporta cenām. |
| --- | --- |

(46)

Visos gadījumos, kad attiecīgo ražojumu eksportēja neatkarīgiem pircējiem Kopienā, eksporta cenu noteica saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu, proti, pamatojoties uz faktiski samaksātajām vai maksājamajām eksporta cenām.

| (47) | Kad eksporta pārdevumi tika veikti caur saistītiem importētājiem, eksporta cena tika aprēķināta atbilstoši pamatregulas 2. panta 9. punktam, pamatojoties uz cenu, par kādu pirmo reizi tālākpārdeva importētos ražojumus neatkarīgam pircējam, pienācīgi koriģējot visu to izmaksu korekcijas, kas radušās laikā starp importu un tālākpārdošanu, un samērīgu PV&A un peļņas normu. Šajā sakarā tika izmantotas saistītā importētāja PV&A izmaksas. Peļņas norma tika noteikta, pamatojoties uz informāciju, ko sniedza nesaistīti importētāji, kas sadarbojās. |
| --- | --- |

(47)

Kad eksporta pārdevumi tika veikti caur saistītiem importētājiem, eksporta cena tika aprēķināta atbilstoši pamatregulas 2. panta 9. punktam, pamatojoties uz cenu, par kādu pirmo reizi tālākpārdeva importētos ražojumus neatkarīgam pircējam, pienācīgi koriģējot visu to izmaksu korekcijas, kas radušās laikā starp importu un tālākpārdošanu, un samērīgu PV&A un peļņas normu. Šajā sakarā tika izmantotas saistītā importētāja PV&A izmaksas. Peļņas norma tika noteikta, pamatojoties uz informāciju, ko sniedza nesaistīti importētāji, kas sadarbojās.

3.1.3.   Salīdzinājums

| (48) | Normālo vērtību salīdzināja ar eksporta cenām, pamatojoties uz ražotāja noteikto cenu. Lai nodrošinātu godīgu normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu tika izdarītas korekcijas, ņemot vērā atšķirības, kas ietekmē cenas un cenu salīdzināmību. Atbilstošas korekcijas tika izdarītas visos gadījumos, kad tās tika atzītas par pamatotām, precīzām un pamatotām ar pārbaudītiem pierādījumiem. |
| --- | --- |

(48)

Normālo vērtību salīdzināja ar eksporta cenām, pamatojoties uz ražotāja noteikto cenu. Lai nodrošinātu godīgu normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu tika izdarītas korekcijas, ņemot vērā atšķirības, kas ietekmē cenas un cenu salīdzināmību. Atbilstošas korekcijas tika izdarītas visos gadījumos, kad tās tika atzītas par pamatotām, precīzām un pamatotām ar pārbaudītiem pierādījumiem.

3.1.4.   Izmeklēšanai pakļauto uzņēmēju dempinga starpība

| (49) | Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktu katram ražotājam eksportētājam vidējo svērto normālo vērtību salīdzināja ar vidējo svērto eksporta cenu katram ražojuma tipam. |
| --- | --- |

(49)

Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktu katram ražotājam eksportētājam vidējo svērto normālo vērtību salīdzināja ar vidējo svērto eksporta cenu katram ražojuma tipam.

| (50) | Tiem ražotājiem eksportētājiem, par kuriem konstatēja, ka tie ir saistīti uzņēmumi, vidējo svērto dempinga starpību aprēķināja saskaņā ar Komisijas standarta praksi, ko piemēro saistītiem ražotājiem eksportētājiem. |
| --- | --- |

(50)

Tiem ražotājiem eksportētājiem, par kuriem konstatēja, ka tie ir saistīti uzņēmumi, vidējo svērto dempinga starpību aprēķināja saskaņā ar Komisijas standarta praksi, ko piemēro saistītiem ražotājiem eksportētājiem.

3.1.5.   Atlikusī dempinga starpība

| (51) | Uzņēmumiem, kas nesadarbojās, atlikušo dempinga starpību noteica saskaņā ar pamatregulas 18. pantu, balstoties uz pieejamajiem faktiem. |
| --- | --- |

(51)

Uzņēmumiem, kas nesadarbojās, atlikušo dempinga starpību noteica saskaņā ar pamatregulas 18. pantu, balstoties uz pieejamajiem faktiem.

3.2.   Horvātija

3.2.1.   Horvātijas eksportētājs, kas nesadarbojās

| (52) | Vienīgais ražotājs Horvātijā, Mechel Željezara Ltd., uzsāka likvidācijas procesu 2004. gada rudenī. Horvātijas Privatizācijas fonds, valsts iestāde, kas atbildīga par privatizācijas procesu Horvātijā, tā vietā dibināja jaunu juridisku personu – Valjaonica Cijevi Sisak d.o.o. (“VCS”). |
| --- | --- |

(52)

Vienīgais ražotājs Horvātijā, Mechel Željezara Ltd., uzsāka likvidācijas procesu 2004. gada rudenī. Horvātijas Privatizācijas fonds, valsts iestāde, kas atbildīga par privatizācijas procesu Horvātijā, tā vietā dibināja jaunu juridisku personu – Valjaonica Cijevi Sisak d.o.o. (“VCS”).

| (53) | VCS darīja zinājumu Komisijai, ka tā nevarēja piedalīties pašreizējā izmeklēšanā, tāpēc ka tās tiesiskais priekštecis vairs oficiāli nepastāv, un SPT pārtrauca ražošanu 2004. gada jūlijā. Pēc uzņēmuma teiktā tas nebija pilnvarots izpaust jebkāda veida tā iepriekšējo īpašnieku komerciālu, uzskaitvedības vai ražošanas informāciju. Tā kā nebija iespējams noteikt dempinga starpību, balstoties uz paša uzņēmēja informāciju, to aprēķināja uz pieejamo faktu pamata saskaņā ar pamatregulas 18. pantu. |
| --- | --- |

(53)

VCS darīja zinājumu Komisijai, ka tā nevarēja piedalīties pašreizējā izmeklēšanā, tāpēc ka tās tiesiskais priekštecis vairs oficiāli nepastāv, un SPT pārtrauca ražošanu 2004. gada jūlijā. Pēc uzņēmuma teiktā tas nebija pilnvarots izpaust jebkāda veida tā iepriekšējo īpašnieku komerciālu, uzskaitvedības vai ražošanas informāciju. Tā kā nebija iespējams noteikt dempinga starpību, balstoties uz paša uzņēmēja informāciju, to aprēķināja uz pieejamo faktu pamata saskaņā ar pamatregulas 18. pantu.

| (54) | No iesniegtās informācijas izriet, ka VCS atsāka SPT ražošanu 2005. gada jūnijā. Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu uzņēmums var iesniegt prasību par starpposma pārskatīšanu. |
| --- | --- |

(54)

No iesniegtās informācijas izriet, ka VCS atsāka SPT ražošanu 2005. gada jūnijā. Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu uzņēmums var iesniegt prasību par starpposma pārskatīšanu.

3.2.2.   Normālā vērtība

| (55) | Neesot citai informācijai, normālo vērtību aprēķināja uz pieejamo faktu pamata, proti, sūdzībā sniegtās informācijas. |
| --- | --- |

(55)

Neesot citai informācijai, normālo vērtību aprēķināja uz pieejamo faktu pamata, proti, sūdzībā sniegtās informācijas.

3.2.3.   Eksporta cena

| (56) | Eksporta cenu aprēķināja uz Eiropas Kopienu Statistikas biroja datu pamata izmeklēšanas periodā. |
| --- | --- |

(56)

Eksporta cenu aprēķināja uz Eiropas Kopienu Statistikas biroja datu pamata izmeklēšanas periodā.

3.2.4.   Salīdzinājums

| (57) | Atbilstoši pamatregulas 2. panta 10. punktam eksporta cenu korekcijas izdara, ņemot vērā transporta un apdrošināšanas izmaksas un komisijas maksu, pamatojoties uz sūdzībā sniegto informāciju. |
| --- | --- |

(57)

Atbilstoši pamatregulas 2. panta 10. punktam eksporta cenu korekcijas izdara, ņemot vērā transporta un apdrošināšanas izmaksas un komisijas maksu, pamatojoties uz sūdzībā sniegto informāciju.

3.2.5.   Dempinga starpība

| (58) | Dempinga starpība, ko izsaka procentos no CIF importa cenas uz Kopienas robežas pirms nodokļu nomaksas, ir šāda:






  Uzņēmums | Dempinga starpība |
| --- | --- | --- |
| Valjaonica Cijevi Sisak d.o.o. | 29,8 % |

(58)

Dempinga starpība, ko izsaka procentos no CIF importa cenas uz Kopienas robežas pirms nodokļu nomaksas, ir šāda:

Uzņēmums

Dempinga starpība

Valjaonica Cijevi Sisak d.o.o.

29,8 %

| (59) | Tā kā VCS ir vienīgais attiecīgā ražojuma ražotājs Horvātijā, atlikusī dempinga starpība ir noteikta tādā pašā līmenī. |
| --- | --- |

(59)

Tā kā VCS ir vienīgais attiecīgā ražojuma ražotājs Horvātijā, atlikusī dempinga starpība ir noteikta tādā pašā līmenī.

3.3.   Rumānija

| (60) | Atbildes uz anketas jautājumiem iesniedza trīs ražotāji eksportētāji, no kuriem divi ir saistīti ar attiecīgā ražojuma importētājiem Kopienā. |
| --- | --- |

(60)

Atbildes uz anketas jautājumiem iesniedza trīs ražotāji eksportētāji, no kuriem divi ir saistīti ar attiecīgā ražojuma importētājiem Kopienā.

3.3.1.   Normālā vērtība

| (61) | Visiem trim ražotājiem eksportētājiem līdzīga ražojuma kopējie pārdevumi iekšzemes tirgū bija reprezentatīvi saskaņā ar 41. apsvērumu. Vairumam ražojuma tipu normālo vērtību balstīja uz Rumānijas neatkarīgo pircēju samaksātajām vai maksājamajām cenām parastā tirdzniecības apritē. Tomēr dažu ražojuma tipu pārdevumi iekšzemes tirgū nebija pietiekami, lai tos uzskatītu par reprezentatīviem, vai tie netika realizēti parastā tirdzniecības apritē, un tāpēc normālo vērtību aprēķināja, kā norādīts 45. apsvērumā. |
| --- | --- |

(61)

Visiem trim ražotājiem eksportētājiem līdzīga ražojuma kopējie pārdevumi iekšzemes tirgū bija reprezentatīvi saskaņā ar 41. apsvērumu. Vairumam ražojuma tipu normālo vērtību balstīja uz Rumānijas neatkarīgo pircēju samaksātajām vai maksājamajām cenām parastā tirdzniecības apritē. Tomēr dažu ražojuma tipu pārdevumi iekšzemes tirgū nebija pietiekami, lai tos uzskatītu par reprezentatīviem, vai tie netika realizēti parastā tirdzniecības apritē, un tāpēc normālo vērtību aprēķināja, kā norādīts 45. apsvērumā.

3.3.2.   Eksporta cena

| (62) | Lielākā viena ražotāja eksportētāja eksporta pārdevumu daļa Kopienā IP laikā tika veikti diviem saistītiem importētājiem. Tāpēc eksporta cenu aprēķināja, kā minēts 46. apsvērumā. |
| --- | --- |

(62)

Lielākā viena ražotāja eksportētāja eksporta pārdevumu daļa Kopienā IP laikā tika veikti diviem saistītiem importētājiem. Tāpēc eksporta cenu aprēķināja, kā minēts 46. apsvērumā.

| (63) | Šis eksportētājs apstrīdēja Komisijas veikto aprēķinu un apgalvoja, ka izmantotā peļņas norma bija pārmērīga. Tas paziņoja, ka vidējā peļņas norma, ko aprēķināja, pamatojoties uz triju Kopienas nesaistīto importētāju, kas sadarbojās, iesniegtajiem datiem, nebija reprezentatīvi, jo tas nekad nebija pārdevis ražojumus šiem uzņēmumiem. Bez tam importētājs apgalvoja, ka trīs uzņēmumi bija lielāki par importētājiem, kuriem tas pārdeva savus ražojumus, ka pēdējā izmeklēšanā tika izmantota zemāka peļņas norma un ka faktiskā divu saistīto importētāju peļņa bija zemāka par Komisijas izmantoto vidējo peļņas normu. |
| --- | --- |

(63)

Šis eksportētājs apstrīdēja Komisijas veikto aprēķinu un apgalvoja, ka izmantotā peļņas norma bija pārmērīga. Tas paziņoja, ka vidējā peļņas norma, ko aprēķināja, pamatojoties uz triju Kopienas nesaistīto importētāju, kas sadarbojās, iesniegtajiem datiem, nebija reprezentatīvi, jo tas nekad nebija pārdevis ražojumus šiem uzņēmumiem. Bez tam importētājs apgalvoja, ka trīs uzņēmumi bija lielāki par importētājiem, kuriem tas pārdeva savus ražojumus, ka pēdējā izmeklēšanā tika izmantota zemāka peļņas norma un ka faktiskā divu saistīto importētāju peļņa bija zemāka par Komisijas izmantoto vidējo peļņas normu.

| (64) | Šai sakarā jāatzīmē, ka iestāžu pastāvīga prakse ir, vajadzības gadījumā, izmantot nesaistītu importētāju vidējo svērto peļņu, lai izdarītu korekcijas, kas paredzētas pamatregulas 2. panta 9. punktā. Lai noteiktu samērīgu peļņas normu saskaņā ar pamatregulas 2. panta 9. punktu nav svarīgi, vai eksportētājs faktiski pārdeva savus ražojumus šiem uzņēmumiem. Turklāt netika iesniegti pierādījumi tam, kā importētāja apjoms ietekmētu to peļņu. Visbeidzot, tā kā eksportētājs un saistītais importētājs bija saistīti, saistītu importētāju peļņas normu nevar izmantot par pamatu vai atsauci šai kontekstā, jo saistītā importētāja peļņas līmenis būs atkarīgs no saistīto pušu nodošanas cenas. Tāpēc prasība tika noraidīta. |
| --- | --- |

(64)

Šai sakarā jāatzīmē, ka iestāžu pastāvīga prakse ir, vajadzības gadījumā, izmantot nesaistītu importētāju vidējo svērto peļņu, lai izdarītu korekcijas, kas paredzētas pamatregulas 2. panta 9. punktā. Lai noteiktu samērīgu peļņas normu saskaņā ar pamatregulas 2. panta 9. punktu nav svarīgi, vai eksportētājs faktiski pārdeva savus ražojumus šiem uzņēmumiem. Turklāt netika iesniegti pierādījumi tam, kā importētāja apjoms ietekmētu to peļņu. Visbeidzot, tā kā eksportētājs un saistītais importētājs bija saistīti, saistītu importētāju peļņas normu nevar izmantot par pamatu vai atsauci šai kontekstā, jo saistītā importētāja peļņas līmenis būs atkarīgs no saistīto pušu nodošanas cenas. Tāpēc prasība tika noraidīta.

| (65) | Nozīmīga cita ražotāja eksportētāja eksporta pārdevumu daļa Kopienā bija diviem uzņēmumiem; viens no tiem ir saistīts ar eksportētāju, bet otrs ar to bija saistīts kādā izmeklēšanas perioda posmā. Pēdējais izmeklēšanā nesadarbojās, un tāpēc Komisijai netika iesniegta tā tālākpārdošanas cena neatkarīgiem pircējiem Kopienā. Vienīgās eksporta cenas, kas ir pieejamas par šiem darījumiem ar saistītu importētāju, kurš bija saistīts ar eksportētāju vienā IP posmā, bija saskaņotas starp eksportētāju un tā saistīto importētāju. Tika noteikts, ka šīs cenas bija vienādas ar cenām saskaņā ar tirgus apstākļiem. Patiešām, cenu salīdzinājums par periodu, kurā divi uzņēmumi bija saistīti, un periodu, kurā tie vairs nebija saistīti, uzrādīja, ka vienības cenas īpaši neatšķiras. Turklāt šim saistītajam importētājam noteikto cenu salīdzināja ar cenām, kas noteiktas nesaistītiem pircējiem EK, un konstatēja, ka tās ir vienādas. Tāpēc eksporta cenu par šiem darījumiem balstīja uz Rumānijas ražotāja eksportētāja pārdošanas cenu tā saistītajai tirdzniecības sabiedrībai. |
| --- | --- |

(65)

Nozīmīga cita ražotāja eksportētāja eksporta pārdevumu daļa Kopienā bija diviem uzņēmumiem; viens no tiem ir saistīts ar eksportētāju, bet otrs ar to bija saistīts kādā izmeklēšanas perioda posmā. Pēdējais izmeklēšanā nesadarbojās, un tāpēc Komisijai netika iesniegta tā tālākpārdošanas cena neatkarīgiem pircējiem Kopienā. Vienīgās eksporta cenas, kas ir pieejamas par šiem darījumiem ar saistītu importētāju, kurš bija saistīts ar eksportētāju vienā IP posmā, bija saskaņotas starp eksportētāju un tā saistīto importētāju. Tika noteikts, ka šīs cenas bija vienādas ar cenām saskaņā ar tirgus apstākļiem. Patiešām, cenu salīdzinājums par periodu, kurā divi uzņēmumi bija saistīti, un periodu, kurā tie vairs nebija saistīti, uzrādīja, ka vienības cenas īpaši neatšķiras. Turklāt šim saistītajam importētājam noteikto cenu salīdzināja ar cenām, kas noteiktas nesaistītiem pircējiem EK, un konstatēja, ka tās ir vienādas. Tāpēc eksporta cenu par šiem darījumiem balstīja uz Rumānijas ražotāja eksportētāja pārdošanas cenu tā saistītajai tirdzniecības sabiedrībai.

| (66) | Attiecībā uz darījumiem ar citu saistīto uzņēmumu, kas izmeklēšanā sadarbojās, konstatēja, ka pirms attiecīga ražojuma tālākpārdošanas Kopienā saistītais uzņēmums to vēl pārstrādāja. Tādā gadījumā nevarēja noteikt attiecīgā ražojuma tālākpārdošanas cenu neatkarīgajam pircējam Kopienā. Tomēr tika atrasti pietiekami pierādījumi tam, ka Rumānijas ražotāju eksportētāju un tā saistītā uzņēmuma Kopienā nodošanas cenu varētu uzskatīt par līdzvērtīgu cenai saskaņā ar tirgus nosacījumiem ar nosacījumu, ka saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punkta d) apakšpunkta i) daļu izdara korekcijas, ņemot vērā tirdzniecības līmeņa atšķirības, ietverot ražotāja oriģināliekārtu (OEM) noietu. Patiešām salīdzinājums tika veikts starp saistīta importētāja un nesaistītu importētāju visu modeļu uzliktajām cenām. Tāpēc eksporta cenu balstīja uz nodošanas cenu. |
| --- | --- |

(66)

Attiecībā uz darījumiem ar citu saistīto uzņēmumu, kas izmeklēšanā sadarbojās, konstatēja, ka pirms attiecīga ražojuma tālākpārdošanas Kopienā saistītais uzņēmums to vēl pārstrādāja. Tādā gadījumā nevarēja noteikt attiecīgā ražojuma tālākpārdošanas cenu neatkarīgajam pircējam Kopienā. Tomēr tika atrasti pietiekami pierādījumi tam, ka Rumānijas ražotāju eksportētāju un tā saistītā uzņēmuma Kopienā nodošanas cenu varētu uzskatīt par līdzvērtīgu cenai saskaņā ar tirgus nosacījumiem ar nosacījumu, ka saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punkta d) apakšpunkta i) daļu izdara korekcijas, ņemot vērā tirdzniecības līmeņa atšķirības, ietverot ražotāja oriģināliekārtu (OEM) noietu. Patiešām salīdzinājums tika veikts starp saistīta importētāja un nesaistītu importētāju visu modeļu uzliktajām cenām. Tāpēc eksporta cenu balstīja uz nodošanas cenu.

| (67) | Pārbaudē atklājās, ka trešais ražotājs eksportētājs savus eksporta pārdevumus realizēja tieši nesaistītiem pircējiem Kopienā. Tāpēc eksporta cenu noteica, pamatojoties uz eksporta cenām, kas faktiski samaksātas vai maksājamas par attiecīgo ražojumu, kad to pārdeva pirmajam neatkarīgajam pircējam Kopienā, kā tas minēts 46. apsvērumā. |
| --- | --- |

(67)

Pārbaudē atklājās, ka trešais ražotājs eksportētājs savus eksporta pārdevumus realizēja tieši nesaistītiem pircējiem Kopienā. Tāpēc eksporta cenu noteica, pamatojoties uz eksporta cenām, kas faktiski samaksātas vai maksājamas par attiecīgo ražojumu, kad to pārdeva pirmajam neatkarīgajam pircējam Kopienā, kā tas minēts 46. apsvērumā.

| (68) | Šis ražotājs eksportētājs pieprasīja, lai daļu no attiecīgā ražojuma pārdevumiem Kopienā izslēgtu no dempinga aprēķina, pamatojoties uz to, ka dažu SPT modeļu ražošana ir tikusi pārtraukta kādā izmeklēšanas perioda brīdī. Tomēr, kā skaidrots iepriekš, iestāžu ierastā prakse ir ņemt vērā vidējā svērtajā eksporta cenā visus attiecīgā ražojuma pārdevumus nesaistītām pusēm. Arīdzan jāatzīmē, ka izmeklēšanas periodā šis attiecīgā ražojuma tips tika pārdots lielos daudzumos un turklāt tika konstatēts, ka šādi SPT tipi nav demontēti un varētu tikt izmantoti nākotnē. Ņemot vērā iepriekšminēto, prasību noraidīja. |
| --- | --- |

(68)

Šis ražotājs eksportētājs pieprasīja, lai daļu no attiecīgā ražojuma pārdevumiem Kopienā izslēgtu no dempinga aprēķina, pamatojoties uz to, ka dažu SPT modeļu ražošana ir tikusi pārtraukta kādā izmeklēšanas perioda brīdī. Tomēr, kā skaidrots iepriekš, iestāžu ierastā prakse ir ņemt vērā vidējā svērtajā eksporta cenā visus attiecīgā ražojuma pārdevumus nesaistītām pusēm. Arīdzan jāatzīmē, ka izmeklēšanas periodā šis attiecīgā ražojuma tips tika pārdots lielos daudzumos un turklāt tika konstatēts, ka šādi SPT tipi nav demontēti un varētu tikt izmantoti nākotnē. Ņemot vērā iepriekšminēto, prasību noraidīja.

3.3.3.   Salīdzinājums

| (69) | Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu vajadzības gadījumā izdarīja korekcijas, ietverot atšķirības attiecībā uz vairumatlaidēm, transporta, apdrošināšanas, kravas apstrādes, kraušanas, papildu izmaksām un kredīta izmaksām, komisijas maksu un tirdzniecības līmeni. |
| --- | --- |

(69)

Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu vajadzības gadījumā izdarīja korekcijas, ietverot atšķirības attiecībā uz vairumatlaidēm, transporta, apdrošināšanas, kravas apstrādes, kraušanas, papildu izmaksām un kredīta izmaksām, komisijas maksu un tirdzniecības līmeni.

| (70) | Viens ražotājs eksportētājs pieprasīja izdarīt korekciju, lai noteiktu atšķirības tirdzniecības līmeņos, papildu loģistikas izmaksām, kas esot radušās par pārdevumiem iekšzemes tirgū, taču neradās par eksporta pārdevumiem, un atšķirībām daudzumos. Tomēr eksportētājs nepamatoja prasību, un arī izmeklēšanā neapstiprinājās, ka šī prasība bija pamatota. Tāpēc tā bija jānoraida. Prasību par atšķirībām daudzumos daļēji noraidīja, ja pieprasīto daudzumu nevarēja pamatot ar pierādījumiem, kas savākti uz vietas, un ražotāja eksportētāja sniegtajās atbildēs uz anketas jautājumiem. |
| --- | --- |

(70)

Viens ražotājs eksportētājs pieprasīja izdarīt korekciju, lai noteiktu atšķirības tirdzniecības līmeņos, papildu loģistikas izmaksām, kas esot radušās par pārdevumiem iekšzemes tirgū, taču neradās par eksporta pārdevumiem, un atšķirībām daudzumos. Tomēr eksportētājs nepamatoja prasību, un arī izmeklēšanā neapstiprinājās, ka šī prasība bija pamatota. Tāpēc tā bija jānoraida. Prasību par atšķirībām daudzumos daļēji noraidīja, ja pieprasīto daudzumu nevarēja pamatot ar pierādījumiem, kas savākti uz vietas, un ražotāja eksportētāja sniegtajās atbildēs uz anketas jautājumiem.

| (71) | Cits ražotājs eksportētājs pieprasīja atšķirību korekcijas attiecībā uz inflāciju, valūtas maiņu, tirdzniecības līmeni un netiešajām tirdzniecības izmaksām. |
| --- | --- |

(71)

Cits ražotājs eksportētājs pieprasīja atšķirību korekcijas attiecībā uz inflāciju, valūtas maiņu, tirdzniecības līmeni un netiešajām tirdzniecības izmaksām.

| (72) | Attiecībā uz prasību izdarīt korekcijas attiecībā uz inflāciju jāatzīmē, ka inflācijas līmenis IP laikā Rumānijā bija 10,8 %, kas vēl nebūt nesasniedz hiperinflācijas līmeni. Tā kā nekonstatēja, ka cenu salīdzināmība tika ietekmēta, prasību noraidīja. Eksportētājs iebilda pret šo secinājumu un atkārtoti pieprasīja izdarīt korekcijas. Tomēr netika iesniegti jauni argumenti vai pierādījumi, kas apgāztu sākotnējo secinājumu, un tika apstiprināts, ka prasība ir noraidīta. Jāatzīmē, ka tika apsvērta ceturkšņa novērtējuma iespējamība, taču eksportētājs to noraidīja. |
| --- | --- |

(72)

Attiecībā uz prasību izdarīt korekcijas attiecībā uz inflāciju jāatzīmē, ka inflācijas līmenis IP laikā Rumānijā bija 10,8 %, kas vēl nebūt nesasniedz hiperinflācijas līmeni. Tā kā nekonstatēja, ka cenu salīdzināmība tika ietekmēta, prasību noraidīja. Eksportētājs iebilda pret šo secinājumu un atkārtoti pieprasīja izdarīt korekcijas. Tomēr netika iesniegti jauni argumenti vai pierādījumi, kas apgāztu sākotnējo secinājumu, un tika apstiprināts, ka prasība ir noraidīta. Jāatzīmē, ka tika apsvērta ceturkšņa novērtējuma iespējamība, taču eksportētājs to noraidīja.

| (73) | Attiecībā uz valūtas maiņu ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punkta j) apakšpunktu jāatvēl 60 dienu periods, lai atspoguļotu valūtas kursa svārstības. Konstatēja, ka šajā gadījumā minēto noteikumu nevar piemērot, jo atrada pierādījumu tam, ka IP laikā notika tikai nelielas valūtas kursa svārstības. Tāpēc šo prasību noraidīja, un saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punkta j) apakšpunktu visos gadījumos valūtas konvertāciju balstīja uz kursu, kāds bija faktūrrēķina izrakstīšanas dienā. |
| --- | --- |

(73)

Attiecībā uz valūtas maiņu ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punkta j) apakšpunktu jāatvēl 60 dienu periods, lai atspoguļotu valūtas kursa svārstības. Konstatēja, ka šajā gadījumā minēto noteikumu nevar piemērot, jo atrada pierādījumu tam, ka IP laikā notika tikai nelielas valūtas kursa svārstības. Tāpēc šo prasību noraidīja, un saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punkta j) apakšpunktu visos gadījumos valūtas konvertāciju balstīja uz kursu, kāds bija faktūrrēķina izrakstīšanas dienā.

| (74) | Attiecībā uz prasību par tirdzniecības līmeņa atšķirībām izmeklēšanā atklājās, ka dažām pircēju kategorijām, par kurām prasība tika izvirzīta, bija funkciju un cenu stabilas un skaidras atšķirības ražotāja eksportētāja norādītajā līmenī. Tāpēc prasību apstiprināja attiecībā uz tām pircēju kategorijām, par kurām varēja uzrādīt atšķirības, kā arī apstiprināja daļēji – attiecībā uz pārējām pircēju kategorijām, kurām starpību konstatēja zemākā līmenī, nekā pieprasīja ražotājs eksportētājs. Pēdējā gadījumā korekcijas aprēķinu balstīja uz ražotāja eksportētāja uzņēmumā savāktajiem pierādījumiem. |
| --- | --- |

(74)

Attiecībā uz prasību par tirdzniecības līmeņa atšķirībām izmeklēšanā atklājās, ka dažām pircēju kategorijām, par kurām prasība tika izvirzīta, bija funkciju un cenu stabilas un skaidras atšķirības ražotāja eksportētāja norādītajā līmenī. Tāpēc prasību apstiprināja attiecībā uz tām pircēju kategorijām, par kurām varēja uzrādīt atšķirības, kā arī apstiprināja daļēji – attiecībā uz pārējām pircēju kategorijām, kurām starpību konstatēja zemākā līmenī, nekā pieprasīja ražotājs eksportētājs. Pēdējā gadījumā korekcijas aprēķinu balstīja uz ražotāja eksportētāja uzņēmumā savāktajiem pierādījumiem.

| (75) | Prasību par korekciju izdarīšanu, ņemot vērā netiešo tirdzniecības izmaksu atšķirības, noraidīja, jo izmeklēšanā noskaidrojās, ka šīs atšķirības jau tika ņemta vērā saistībā ar tirdzniecības līmeni. |
| --- | --- |

(75)

Prasību par korekciju izdarīšanu, ņemot vērā netiešo tirdzniecības izmaksu atšķirības, noraidīja, jo izmeklēšanā noskaidrojās, ka šīs atšķirības jau tika ņemta vērā saistībā ar tirdzniecības līmeni.

| (76) | Turklāt pēc eksportētāju saņemtajiem komentāriem izlaboja dažas pārrakstīšanās kļūdas un dempinga starpību pārrēķināja atbilstoši. |
| --- | --- |

(76)

Turklāt pēc eksportētāju saņemtajiem komentāriem izlaboja dažas pārrakstīšanās kļūdas un dempinga starpību pārrēķināja atbilstoši.

3.3.4.   Dempinga starpība

| (77) | Normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājums liecināja, ka pastāv dempings. Dempinga starpība, ko izsaka procentos no CIF importa cenas uz Kopienas robežas pirms nodokļu nomaksas, ir šāda.






  Uzņēmums | Dempinga starpība |
| --- | --- | --- |
| S.C. T.M.K. – Artrom S.A. | 17,8 % |
| S.C. Mittal Steel Roman S.A. | 17,7 % |
| S.C. Silcotub S.A. | 11,7 % |

(77)

Normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājums liecināja, ka pastāv dempings. Dempinga starpība, ko izsaka procentos no CIF importa cenas uz Kopienas robežas pirms nodokļu nomaksas, ir šāda.

Uzņēmums

Dempinga starpība

S.C. T.M.K. – Artrom S.A.

17,8 %

S.C. Mittal Steel Roman S.A.

17,7 %

S.C. Silcotub S.A.

11,7 %

| (78) | Tā kā sadarbības līmenis bija augsts (vairāk nekā 80 % no attiecīgā ražojuma eksporta no Rumānijas uz Kopienu) un nav pamata uzskatīt, ka kāds ražotājs eksportētājs tīši nesadarbojās, atlikušo dempinga starpību, ko piemēro visiem pārējiem eksportētājiem Rumānijā, noteica tādā pašā līmenī kā ražotājam eksportētājam, kas sadarbojās (S.C. T.M.K. Artrom S.A.), proti, 17,8 %. |
| --- | --- |

(78)

Tā kā sadarbības līmenis bija augsts (vairāk nekā 80 % no attiecīgā ražojuma eksporta no Rumānijas uz Kopienu) un nav pamata uzskatīt, ka kāds ražotājs eksportētājs tīši nesadarbojās, atlikušo dempinga starpību, ko piemēro visiem pārējiem eksportētājiem Rumānijā, noteica tādā pašā līmenī kā ražotājam eksportētājam, kas sadarbojās (S.C. T.M.K. Artrom S.A.), proti, 17,8 %.

3.4.   Krievija

| (79) | Atbildes uz anketas jautājumiem tika saņemtas no divām ražotāju eksportētāju grupām, no kurām viena ietver četrus ražotājus un piecus saistītos uzņēmumus (“TMK grupa”), bet otra – divus ražotājus (“Pervouralsky un Chelyabinsk”). |
| --- | --- |

(79)

Atbildes uz anketas jautājumiem tika saņemtas no divām ražotāju eksportētāju grupām, no kurām viena ietver četrus ražotājus un piecus saistītos uzņēmumus (“TMK grupa”), bet otra – divus ražotājus (“Pervouralsky un Chelyabinsk”).

3.4.1.   TMK grupas nesadarbošanās

| (80) | Visu četru ražotāju un piecu saistīto uzņēmumu atbildes uz anketas jautājumiem bija ļoti nepilnīgas un pretrunīgas, bet no diviem saistītajiem uzņēmumiem līdz noteiktajam atbilžu iesniegšanas termiņam atbildes netika saņemtas. |
| --- | --- |

(80)

Visu četru ražotāju un piecu saistīto uzņēmumu atbildes uz anketas jautājumiem bija ļoti nepilnīgas un pretrunīgas, bet no diviem saistītajiem uzņēmumiem līdz noteiktajam atbilžu iesniegšanas termiņam atbildes netika saņemtas.

| (81) | Divos no četriem ražotājiem un vienā saistītajā uzņēmumā notika pārbaudes uz vietas, bet tajās vēl atklāja trūkumus atbildēs uz anketas jautājumiem. Attiecībā uz diviem ražotājiem, kuriem veica pārbaudes uz vietas, nevarēja noteikt uzticamu normālo vērtību un eksporta cenas, tā kā pārdevumu iekšzemes tirgū un eksporta pārdevumu saraksti lielākoties ir nepilnīgi; vērtības un daudzumi neatbilda faktūrrēķiniem un produktu kontroles numuri (PKN) bija nepareizi. Turklāt nevarēja iegūt uzticamus datus par ražošanas izmaksām. |
| --- | --- |

(81)

Divos no četriem ražotājiem un vienā saistītajā uzņēmumā notika pārbaudes uz vietas, bet tajās vēl atklāja trūkumus atbildēs uz anketas jautājumiem. Attiecībā uz diviem ražotājiem, kuriem veica pārbaudes uz vietas, nevarēja noteikt uzticamu normālo vērtību un eksporta cenas, tā kā pārdevumu iekšzemes tirgū un eksporta pārdevumu saraksti lielākoties ir nepilnīgi; vērtības un daudzumi neatbilda faktūrrēķiniem un produktu kontroles numuri (PKN) bija nepareizi. Turklāt nevarēja iegūt uzticamus datus par ražošanas izmaksām.

| (82) | Ņemot vērā to, ka šo divu ražotāju, kuriem tika veikta pārbaude uz vietas, sadarbība bija neapmierinoša, divu pārējo grupas ražotāju nepilnīgās atbildes uz anketas jautājumiem, konkrēti tas, ka viens ražotājs neiesniedza pārdevumu sarakstus, un ka līdz noteiktajam termiņam nesniedza atbildes uz Komisijas nosūtītajām vēstulēm ar lūgumu pēc trūkstošās informācijas, nolēma neveikt pārējo divu grupas ražotāju pārbaudes apmeklējumus. |
| --- | --- |

(82)

Ņemot vērā to, ka šo divu ražotāju, kuriem tika veikta pārbaude uz vietas, sadarbība bija neapmierinoša, divu pārējo grupas ražotāju nepilnīgās atbildes uz anketas jautājumiem, konkrēti tas, ka viens ražotājs neiesniedza pārdevumu sarakstus, un ka līdz noteiktajam termiņam nesniedza atbildes uz Komisijas nosūtītajām vēstulēm ar lūgumu pēc trūkstošās informācijas, nolēma neveikt pārējo divu grupas ražotāju pārbaudes apmeklējumus.

| (83) | Tikai viens no trim saistītiem importētājiem iesniedza plašāku atbildi uz anketas jautājumiem, no kuriem tikai vienu varēja pārbaudīt, turpretim cita saistītā importētāja tālākpārdošanas saraksts bija nepilnīgs. Tādējādi pat saistītie importētāji sadarbojās tikai daļēji un neapmierinoši. |
| --- | --- |

(83)

Tikai viens no trim saistītiem importētājiem iesniedza plašāku atbildi uz anketas jautājumiem, no kuriem tikai vienu varēja pārbaudīt, turpretim cita saistītā importētāja tālākpārdošanas saraksts bija nepilnīgs. Tādējādi pat saistītie importētāji sadarbojās tikai daļēji un neapmierinoši.

| (84) | TMK grupa apgalvoja, ka tā nevarēja pilnvērtīgi sadarboties PKN izvēles dēļ, kas, pēc viņu domām, nebija piemērots, ņemot vērā tik dažādo četru ražotāju produkcijas klāstu. Tomēr jāatzīmē, ka attiecīgā ražojuma iekļaušana ierosinātajā PKN struktūrā neradīja problēmas ne Kopienas ražotājiem, ne arī pārējie ražotājiem eksportētājiem, no kuriem daži ražo plašu SPT klāstu. Tāpēc šī prasība tika noraidīta. |
| --- | --- |

(84)

TMK grupa apgalvoja, ka tā nevarēja pilnvērtīgi sadarboties PKN izvēles dēļ, kas, pēc viņu domām, nebija piemērots, ņemot vērā tik dažādo četru ražotāju produkcijas klāstu. Tomēr jāatzīmē, ka attiecīgā ražojuma iekļaušana ierosinātajā PKN struktūrā neradīja problēmas ne Kopienas ražotājiem, ne arī pārējie ražotājiem eksportētājiem, no kuriem daži ražo plašu SPT klāstu. Tāpēc šī prasība tika noraidīta.

| (85) | Ņemot vērā iepriekšminēto, nolēma, ka dempinga starpību TMK grupai nevarēja noteikt, izmantojot tās datus. Šajos apstākļos dempinga starpību noteica, pamatojoties uz pieejamajiem faktiem saskaņā ar pamatregulas 18. pantu. |
| --- | --- |

(85)

Ņemot vērā iepriekšminēto, nolēma, ka dempinga starpību TMK grupai nevarēja noteikt, izmantojot tās datus. Šajos apstākļos dempinga starpību noteica, pamatojoties uz pieejamajiem faktiem saskaņā ar pamatregulas 18. pantu.

3.4.1.1.   Normālā vērtība

| (86) | Šajā gadījumā konstatēja, ka saskaņā ar pamatregulas 18. pantu uzņēmumam Pervouralsky un Chelyabinsk gūtā informācija par normālo vērtību ir atbilstošākie pieejamie fakti. Patiešām, izskatījās, ka šī informācija vislabāk atspoguļo situāciju Krievijas tirgū. |
| --- | --- |

(86)

Šajā gadījumā konstatēja, ka saskaņā ar pamatregulas 18. pantu uzņēmumam Pervouralsky un Chelyabinsk gūtā informācija par normālo vērtību ir atbilstošākie pieejamie fakti. Patiešām, izskatījās, ka šī informācija vislabāk atspoguļo situāciju Krievijas tirgū.

| (87) | Atbilstoši pamatregulas 2. panta 5. punktam gāzes cenu, ko sūdzībā izmantoja ražošanas izmaksu aprēķinam, lai atspoguļotu gāzes tirgus cenas IP laikā, kā minēts 94. līdz 99. apsvērumā koriģēja tādā pašā veidā, kā diviem ražotājiem, kas sadarbojās. |
| --- | --- |

(87)

Atbilstoši pamatregulas 2. panta 5. punktam gāzes cenu, ko sūdzībā izmantoja ražošanas izmaksu aprēķinam, lai atspoguļotu gāzes tirgus cenas IP laikā, kā minēts 94. līdz 99. apsvērumā koriģēja tādā pašā veidā, kā diviem ražotājiem, kas sadarbojās.

3.4.1.2.   Eksporta cena

| (88) | Eksporta cenu aprēķināja uz Eiropas Kopienu Statistikas biroja datu pamata par izmeklēšanas periodu, atņemot daudzumus un vērtības, ko ieguva no diviem ražotājiem, kas sadarbojās un kas minēti 91. apsvērumā. |
| --- | --- |

(88)

Eksporta cenu aprēķināja uz Eiropas Kopienu Statistikas biroja datu pamata par izmeklēšanas periodu, atņemot daudzumus un vērtības, ko ieguva no diviem ražotājiem, kas sadarbojās un kas minēti 91. apsvērumā.

3.4.1.3.   Salīdzinājums

| (89) | Pamatojoties uz sūdzībā sniegto informāciju, atbilstoši pamatregulas 2. panta 10. punktam eksporta cenu korekcijas izdara attiecībā uz transporta un apdrošināšanas izmaksām un komisijas maksu. |
| --- | --- |

(89)

Pamatojoties uz sūdzībā sniegto informāciju, atbilstoši pamatregulas 2. panta 10. punktam eksporta cenu korekcijas izdara attiecībā uz transporta un apdrošināšanas izmaksām un komisijas maksu.

3.4.1.4.   Dempinga starpība

| (90) | Normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājums liecināja, ka pastāv dempings. Dempinga starpība, ko izsaka procentos no CIF importa cenas uz Kopienas robežas pirms nodokļu nomaksas, ir šāda:






  Uzņēmums | Dempinga starpība |
| --- | --- | --- |
| Volzhsky Pipe Works Open Joint Stock Company, Joint Stock Company Taganrog Metallurgical Works, Sinarsky Pipe Works Open Joint Stock Company un Seversky Tube Works Open Joint Stock Company | 35,8 % |

(90)

Normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājums liecināja, ka pastāv dempings. Dempinga starpība, ko izsaka procentos no CIF importa cenas uz Kopienas robežas pirms nodokļu nomaksas, ir šāda:

Uzņēmums

Dempinga starpība

Volzhsky Pipe Works Open Joint Stock Company, Joint Stock Company Taganrog Metallurgical Works, Sinarsky Pipe Works Open Joint Stock Company un Seversky Tube Works Open Joint Stock Company

35,8 %

3.4.2.   Pervouralsky un Chelyabinsk

| (91) | Chelyabinsk un Pervouralsky bija atsevišķas juridiskas personas IP laikā, bet kopš 2004. gada beigām tās ir saistītas, jo Chelyabinsk pieder lielākā daļa Pervouralsky akciju un tā tieši kontrolē uzņēmumu. Tāpēc grupai piemēroja tikai vienu maksājumu. |
| --- | --- |

(91)

Chelyabinsk un Pervouralsky bija atsevišķas juridiskas personas IP laikā, bet kopš 2004. gada beigām tās ir saistītas, jo Chelyabinsk pieder lielākā daļa Pervouralsky akciju un tā tieši kontrolē uzņēmumu. Tāpēc grupai piemēroja tikai vienu maksājumu.

3.4.2.1.   Normālā vērtība

| (92) | Attiecībā uz abiem ražotājiem eksportētājiem, kā noteikts 41. apsvērumā, ražojuma pārdevumi iekšzemes tirgū bija reprezentatīvi. Saskaņā ar 42. līdz 45. apsvērumā minēto metodiku, normālo vērtību aprēķināja atkarā no eksportētā ražojuma tipa, baltoties uz visu pārdevumu pārdošanas cenas, tikai uz rentablo pārdevumu pārdošanas cenām vai uz saliktām normālām vērtībām. |
| --- | --- |

(92)

Attiecībā uz abiem ražotājiem eksportētājiem, kā noteikts 41. apsvērumā, ražojuma pārdevumi iekšzemes tirgū bija reprezentatīvi. Saskaņā ar 42. līdz 45. apsvērumā minēto metodiku, normālo vērtību aprēķināja atkarā no eksportētā ražojuma tipa, baltoties uz visu pārdevumu pārdošanas cenas, tikai uz rentablo pārdevumu pārdošanas cenām vai uz saliktām normālām vērtībām.

| (93) | Konstatēja, ka uzņēmuma izmaksu sadale konkrētiem atsevišķiem ražojuma tipiem neatspoguļoja lielas cenu atšķirības pārdevumiem iekšzemes tirgū un galvenajiem izmaksu faktoriem. Tādējādi to uzskatīja par neuzticamu. Tāpēc pieejamie fakti tika izmantoti saskaņā ar pamatregulas 18. pantu. Šajā gadījumā visas grupas peļņa bija jāaprēķina, pamatojoties uz visiem attiecīgā ražojuma pārdevumiem, kuru vēlāk izmantoja normālo vērtību noteikšanai. |
| --- | --- |

(93)

Konstatēja, ka uzņēmuma izmaksu sadale konkrētiem atsevišķiem ražojuma tipiem neatspoguļoja lielas cenu atšķirības pārdevumiem iekšzemes tirgū un galvenajiem izmaksu faktoriem. Tādējādi to uzskatīja par neuzticamu. Tāpēc pieejamie fakti tika izmantoti saskaņā ar pamatregulas 18. pantu. Šajā gadījumā visas grupas peļņa bija jāaprēķina, pamatojoties uz visiem attiecīgā ražojuma pārdevumiem, kuru vēlāk izmantoja normālo vērtību noteikšanai.

| (94) | Attiecībā uz ražošanas izmaksām, konkrēti enerģijas izmaksām, izmeklēšanā konstatēja, ka abu uzņēmumu maksātās elektrības cenas samērīgi atspoguļoja faktiskās pirktās elektroenerģijas ražošanas izmaksas. Šajā gadījumā to pierādīja fakts, ka elektroenerģijas cenas neatbilda starptautiskā tirgus cenām, ja salīdzina ar tādām valstīm kā, piemēram, Norvēģiju un Kanādu, kuras arī izmanto hidroelektroenerģiju. Tomēr to pašu nevarēja teikt par gāzes cenām. Patiešām, konstatēja, ka abu uzņēmumu maksātās gāzes cenas samērīgi neatspoguļoja gāzes izmaksas. |
| --- | --- |

(94)

Attiecībā uz ražošanas izmaksām, konkrēti enerģijas izmaksām, izmeklēšanā konstatēja, ka abu uzņēmumu maksātās elektrības cenas samērīgi atspoguļoja faktiskās pirktās elektroenerģijas ražošanas izmaksas. Šajā gadījumā to pierādīja fakts, ka elektroenerģijas cenas neatbilda starptautiskā tirgus cenām, ja salīdzina ar tādām valstīm kā, piemēram, Norvēģiju un Kanādu, kuras arī izmanto hidroelektroenerģiju. Tomēr to pašu nevarēja teikt par gāzes cenām. Patiešām, konstatēja, ka abu uzņēmumu maksātās gāzes cenas samērīgi neatspoguļoja gāzes izmaksas.

| (95) | Pamatojoties uz Krievijas gāzes piegādātāja OAO Gazprom publicēto 2004. gada ikgadējo pārskatu, konstatēja, ka divu Krievijas ražotāju maksātā gāzes vietējā tirgus cena bija daudz zemāka par vidējo eksporta cenu no Krievijas gan uz Rietumeiropu, gan uz Austrumeiropu. Šeit pat tika minēts: “Gazprom grupai ir jāpiegādā dabasgāze Krievijas pircējiem par Federālā Tarifu dienesta noteiktajām cenām. Pašlaik cenas ir zemākas par starptautiskās dabasgāzes cenām.” Un: “OAO Gazprom kopā ar Krievijas Federāciju daudz strādā, lai optimizētu reglamentētās gāzes vairumtirdzniecības cenas”. Turklāt gāzes cena, ko maksāja abi Krievijas ražotāji, bija ievērojami zemāka nekā gāzes cena, kādu maksāja Rumānijas un Kopienas ražotāji. |
| --- | --- |

(95)

Pamatojoties uz Krievijas gāzes piegādātāja OAO Gazprom publicēto 2004. gada ikgadējo pārskatu, konstatēja, ka divu Krievijas ražotāju maksātā gāzes vietējā tirgus cena bija daudz zemāka par vidējo eksporta cenu no Krievijas gan uz Rietumeiropu, gan uz Austrumeiropu. Šeit pat tika minēts: “Gazprom grupai ir jāpiegādā dabasgāze Krievijas pircējiem par Federālā Tarifu dienesta noteiktajām cenām. Pašlaik cenas ir zemākas par starptautiskās dabasgāzes cenām.” Un: “OAO Gazprom kopā ar Krievijas Federāciju daudz strādā, lai optimizētu reglamentētās gāzes vairumtirdzniecības cenas”. Turklāt gāzes cena, ko maksāja abi Krievijas ražotāji, bija ievērojami zemāka nekā gāzes cena, kādu maksāja Rumānijas un Kopienas ražotāji.

| (96) | Ņemot vērā iepriekšminēto, konstatēja, ka gāzes cena, ko maksāja divi Krievijas SPT ražotāji izmeklēšanas periodā, varēja nesamērīgi atspoguļot izmaksas, kas saistītas ar gāzes ražošanu un sadali. |
| --- | --- |

(96)

Ņemot vērā iepriekšminēto, konstatēja, ka gāzes cena, ko maksāja divi Krievijas SPT ražotāji izmeklēšanas periodā, varēja nesamērīgi atspoguļot izmaksas, kas saistītas ar gāzes ražošanu un sadali.

| (97) | Tāpēc saskaņā ar pamatregulas 2. panta 5. punktu divu Krievijas ražotāju eksportētāju gāzes izmaksas koriģēja, lai atspoguļotu gāzes tirgus cenas IP laikā, pamatojoties uz gāzes cenu eksportam uz Rietumeiropu, neto transporta izmaksām un akcīzes nodokli. |
| --- | --- |

(97)

Tāpēc saskaņā ar pamatregulas 2. panta 5. punktu divu Krievijas ražotāju eksportētāju gāzes izmaksas koriģēja, lai atspoguļotu gāzes tirgus cenas IP laikā, pamatojoties uz gāzes cenu eksportam uz Rietumeiropu, neto transporta izmaksām un akcīzes nodokli.

| (98) | Abi ražotāji apgalvoja, ka gāzes izmaksas bija pienācīgi atspoguļotas to uzskaites dokumentos un ka korekcijas saskaņā ar pamatregulas 2. panta 5. punktu nebija pamatotas. Šai sakarā netiek apstrīdēts, ka uzņēmumi pareizi uzskaitījuši cenas, ko maksāja saviem gāzes piegādātājiem. Tomēr korekcijas pamato fakts, ka pirktās gāzes cenas samērīgi neapspoguļo gāzes ražošanas un sadales izmaksas. |
| --- | --- |

(98)

Abi ražotāji apgalvoja, ka gāzes izmaksas bija pienācīgi atspoguļotas to uzskaites dokumentos un ka korekcijas saskaņā ar pamatregulas 2. panta 5. punktu nebija pamatotas. Šai sakarā netiek apstrīdēts, ka uzņēmumi pareizi uzskaitījuši cenas, ko maksāja saviem gāzes piegādātājiem. Tomēr korekcijas pamato fakts, ka pirktās gāzes cenas samērīgi neapspoguļo gāzes ražošanas un sadales izmaksas.

| (99) | Abi ražotāji arī apgalvoja, ka nav pierādījumu tam, ka Gazprom uzliktās cenas rūpnieciskajiem lietotājiem būtu zemākas par izmaksu segšanas līmeņiem. Tomēr vairāki publiski pieejami avoti apstiprina Komisijas pieeju, tostarp ESAO 2004. gada jūlijā izdotais pārskats “The Economic Survey of the Russian Federation, 2004”. |
| --- | --- |

(99)

Abi ražotāji arī apgalvoja, ka nav pierādījumu tam, ka Gazprom uzliktās cenas rūpnieciskajiem lietotājiem būtu zemākas par izmaksu segšanas līmeņiem. Tomēr vairāki publiski pieejami avoti apstiprina Komisijas pieeju, tostarp ESAO 2004. gada jūlijā izdotais pārskats “The Economic Survey of the Russian Federation, 2004”.

3.4.2.2.   Eksporta cena

| (100) | Visi eksporta pārdevumi uz Kopienu tika veikti tieši neatkarīgiem pircējiem, un tāpēc eksporta cenu aprēķināja, kā norādīts 46. apsvērumā. |
| --- | --- |

(100)

Visi eksporta pārdevumi uz Kopienu tika veikti tieši neatkarīgiem pircējiem, un tāpēc eksporta cenu aprēķināja, kā norādīts 46. apsvērumā.

3.4.2.3.   Salīdzinājums

| (101) | Korekcijas izdarīja saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu attiecībā uz transporta, pārkraušanas, iekraušanas un papildu izmaksām, iepakošanas izmaksām un komisijas maksu. |
| --- | --- |

(101)

Korekcijas izdarīja saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu attiecībā uz transporta, pārkraušanas, iekraušanas un papildu izmaksām, iepakošanas izmaksām un komisijas maksu.

3.4.2.4.   Dempinga starpība

| (102) | Normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājums liecināja, ka pastāv dempings. Dempinga starpība, ko izsaka procentos no CIF importa cenas uz Kopienas robežas pirms nodokļu nomaksas, ir šāda:






  Uzņēmums | Dempinga starpība |
| --- | --- | --- |
| Joint Stock Company Chelyabinsk Tube Rolling Plant un Joint Stock Company Pervouralsky Novotrubny Works | 24,1 % |

(102)

Normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājums liecināja, ka pastāv dempings. Dempinga starpība, ko izsaka procentos no CIF importa cenas uz Kopienas robežas pirms nodokļu nomaksas, ir šāda:

Uzņēmums

Dempinga starpība

Joint Stock Company Chelyabinsk Tube Rolling Plant un Joint Stock Company Pervouralsky Novotrubny Works

24,1 %

3.4.3.   Secinājums par dempingu attiecībā uz Krieviju

| (103) | Tā kā 79. apsvērumā minētie uzņēmumi veido visus eksporta pārdevumus no Krievijas uz Kopienu, atlikušo dempinga starpību noteica tādā pašā līmenī kā ražotāju eksportētāju grupai, kas nesadarbojās, proti, 35,8 %. |
| --- | --- |

(103)

Tā kā 79. apsvērumā minētie uzņēmumi veido visus eksporta pārdevumus no Krievijas uz Kopienu, atlikušo dempinga starpību noteica tādā pašā līmenī kā ražotāju eksportētāju grupai, kas nesadarbojās, proti, 35,8 %.

3.5.   Ukraina

3.5.1.   TER

| (104) | Kad tika uzsākta izmeklēšana, Ukrainai piemēroja pamatregulas 2. panta 7. punkta b) apakšpunktu. Šajā punktā ir minēts, ka antidempinga izmeklēšanas procedūrā (attiecībā uz Ukrainas izcelsmes importu) normālo vērtību nosaka saskaņā ar minētā panta 1.–6. punktu tiem ražotājiem, par kuriem konstatēja, ka viņi pilda pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā noteiktos kritērijus. |
| --- | --- |

(104)

Kad tika uzsākta izmeklēšana, Ukrainai piemēroja pamatregulas 2. panta 7. punkta b) apakšpunktu. Šajā punktā ir minēts, ka antidempinga izmeklēšanas procedūrā (attiecībā uz Ukrainas izcelsmes importu) normālo vērtību nosaka saskaņā ar minētā panta 1.–6. punktu tiem ražotājiem, par kuriem konstatēja, ka viņi pilda pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā noteiktos kritērijus.

| (105) | Īsumā un tikai ērtības labad še turpmāk ir apkopoti minētie kritēriji, kuru ievērošana jāapliecina uzņēmumiem, kas iesniedz pieteikumu:






  — | lēmumi par uzņēmējdarbību tiek pieņemti, reaģējot uz tirgus signāliem, bez ievērojamas valsts iejaukšanās, un izmaksas atspoguļo tirgus vērtības; |
| --- | --- | --- |

(105)

Īsumā un tikai ērtības labad še turpmāk ir apkopoti minētie kritēriji, kuru ievērošana jāapliecina uzņēmumiem, kas iesniedz pieteikumu:

—

lēmumi par uzņēmējdarbību tiek pieņemti, reaģējot uz tirgus signāliem, bez ievērojamas valsts iejaukšanās, un izmaksas atspoguļo tirgus vērtības;

| — | uzņēmumiem ir viens, skaidrs grāmatvedības pamatdokumentu kopums, kuram veic neatkarīgu auditu saskaņā ar starptautiskajiem grāmatvedības standartiem un piemēro visās jomās; |
| --- | --- |

—

uzņēmumiem ir viens, skaidrs grāmatvedības pamatdokumentu kopums, kuram veic neatkarīgu auditu saskaņā ar starptautiskajiem grāmatvedības standartiem un piemēro visās jomās;

| — | nav pārmērīgu sagrozījumu, kas pārņemti no iepriekšējās ārpustirgus ekonomikas sistēmas; |
| --- | --- |

—

nav pārmērīgu sagrozījumu, kas pārņemti no iepriekšējās ārpustirgus ekonomikas sistēmas;

| — | juridisku noteiktību un stabilitāti garantē bankrota likums un īpašumtiesības; |
| --- | --- |

—

juridisku noteiktību un stabilitāti garantē bankrota likums un īpašumtiesības;

| — | valūtas maiņas kursu pārrēķina atbilstīgi tirgus likmei. |
| --- | --- |

—

valūtas maiņas kursu pārrēķina atbilstīgi tirgus likmei.

| (106) | Trīs Ukrainas ražotāju eksportētāju grupas pieprasīja TER atbilstoši pamatregulas 2. panta 7. punkta b) apakšpunktam un aizpildīja TER pieprasījuma veidlapu, kas paredzēta ražotājiem eksportētājiem. |
| --- | --- |

(106)

Trīs Ukrainas ražotāju eksportētāju grupas pieprasīja TER atbilstoši pamatregulas 2. panta 7. punkta b) apakšpunktam un aizpildīja TER pieprasījuma veidlapu, kas paredzēta ražotājiem eksportētājiem.

| (107) | Komisija no šā uzņēmuma ieguva un pārbaudīja visu nepieciešamo informāciju, ko iesniedz savā TER pieprasījumā. |
| --- | --- |

(107)

Komisija no šā uzņēmuma ieguva un pārbaudīja visu nepieciešamo informāciju, ko iesniedz savā TER pieprasījumā.

| (108) | Pārbaudē noskaidrojās, ka trīs iepriekšminētās Ukrainas ražotāju eksportētāju grupas atbilst visiem vajadzīgajiem kritērijiem, un tādēļ tām tika piešķirts TER. |
| --- | --- |

(108)

Pārbaudē noskaidrojās, ka trīs iepriekšminētās Ukrainas ražotāju eksportētāju grupas atbilst visiem vajadzīgajiem kritērijiem, un tādēļ tām tika piešķirts TER.

| (109) | Kopienas ražošanas nozarei bija iespēja komentēt un apstrīdēt to, ka ne visi ražotāji eksportētāji bija izpildījuši visus piecus kritērijus, kas minēti pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā. Kopienas ražošanas nozare tieši apgalvoja, ka i) valsts varēja atgūt kontroli pār dažiem privatizētajiem ražotājiem eksportētājiem; ii) valsts iejaucās to ikdienas lēmumos; iii) Ukrainā spēkā esošie noteikumi un tiesību akti IP laikā attiecībā uz darbu, bankrotu un īpašumu nenodrošināja atbilstošus tirgus ekonomikas apstākļus un iv) valsts iejaucās eksporta pārdevumu cenu un izejvielu izmaksu noteikšanā. Kopienas ražošanas nozares komentāri tika pienācīgi ņemti vērā. |
| --- | --- |

(109)

Kopienas ražošanas nozarei bija iespēja komentēt un apstrīdēt to, ka ne visi ražotāji eksportētāji bija izpildījuši visus piecus kritērijus, kas minēti pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā. Kopienas ražošanas nozare tieši apgalvoja, ka i) valsts varēja atgūt kontroli pār dažiem privatizētajiem ražotājiem eksportētājiem; ii) valsts iejaucās to ikdienas lēmumos; iii) Ukrainā spēkā esošie noteikumi un tiesību akti IP laikā attiecībā uz darbu, bankrotu un īpašumu nenodrošināja atbilstošus tirgus ekonomikas apstākļus un iv) valsts iejaucās eksporta pārdevumu cenu un izejvielu izmaksu noteikšanā. Kopienas ražošanas nozares komentāri tika pienācīgi ņemti vērā.

| (110) | Tomēr šie komentāri nesniedza pietiekami daudz pierādījumu tam, ka visi pieci kritēriji, par kuriem analizēja Ukrainas ražotāju eksportētāju pieprasījumu piešķirt TER saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktu, netika ievēroti. Tik tiešām izmeklēšanā noskaidrojās, ka valsts būtiski neietekmēja uzņēmumu uzņēmējdarbības lēmumus. |
| --- | --- |

(110)

Tomēr šie komentāri nesniedza pietiekami daudz pierādījumu tam, ka visi pieci kritēriji, par kuriem analizēja Ukrainas ražotāju eksportētāju pieprasījumu piešķirt TER saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktu, netika ievēroti. Tik tiešām izmeklēšanā noskaidrojās, ka valsts būtiski neietekmēja uzņēmumu uzņēmējdarbības lēmumus.

| (111) | Šai sakarā jāatgādina, ka saskaņā ar Komisijas praksi, balstoties uz faktu, ka uzņēmums daļēji atrodas valsts īpašumā, nevar uzskatīt, ka pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunkta 1. kritērijs nav ievērots. |
| --- | --- |

(111)

Šai sakarā jāatgādina, ka saskaņā ar Komisijas praksi, balstoties uz faktu, ka uzņēmums daļēji atrodas valsts īpašumā, nevar uzskatīt, ka pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunkta 1. kritērijs nav ievērots.

| (112) | Tāpat arī konstatēja, ka galveno ieguldījumu izmaksas atbilda tirgus vērtībai. |
| --- | --- |

(112)

Tāpat arī konstatēja, ka galveno ieguldījumu izmaksas atbilda tirgus vērtībai.

| (113) | Saskaņā ar izmeklēšanu gāzes un elektroenerģijas cenas atbilda vidējām cenām Ukrainā, kaut ir zemākas par cenām Eiropā un citos tirgos. Tāpēc to neuzskatīja par pietiekamu pamatojumu, lai uzskatītu, ka 1. kritērijs netika izpildīts, jo gāze un elektroenerģija veido salīdzinoši nelielu SPT ražošanas izmaksu daļu, un, ja šīs cenas bija izkropļotas, tad dempinga aprēķinu koriģēja, izmantojot tirgus cenas (sk. 119.–127. apsvērumu). |
| --- | --- |

(113)

Saskaņā ar izmeklēšanu gāzes un elektroenerģijas cenas atbilda vidējām cenām Ukrainā, kaut ir zemākas par cenām Eiropā un citos tirgos. Tāpēc to neuzskatīja par pietiekamu pamatojumu, lai uzskatītu, ka 1. kritērijs netika izpildīts, jo gāze un elektroenerģija veido salīdzinoši nelielu SPT ražošanas izmaksu daļu, un, ja šīs cenas bija izkropļotas, tad dempinga aprēķinu koriģēja, izmantojot tirgus cenas (sk. 119.–127. apsvērumu).

| (114) | Turklāt izmeklēšanā atklājās, ka Ukrainā spēkā esošie tiesību akti attiecībā uz nodarbinātību un darba apstākļiem ir saskaņā ar tirgus ekonomikas principiem. Konkrēti tika konstatēts, ka trīs ražotāju eksportētāju grupas varēja brīvi pieņemt darbā vai atlaist savu personālu. |
| --- | --- |

(114)

Turklāt izmeklēšanā atklājās, ka Ukrainā spēkā esošie tiesību akti attiecībā uz nodarbinātību un darba apstākļiem ir saskaņā ar tirgus ekonomikas principiem. Konkrēti tika konstatēts, ka trīs ražotāju eksportētāju grupas varēja brīvi pieņemt darbā vai atlaist savu personālu.

| (115) | Tāpat neviens Komisijas ražošanas nozares izvirzītais arguments nevarēja atspēkot Komisijas secinājumu, ka bankrota un īpašuma tiesību akti nodrošināja trim eksportētāju grupām atbilstošus tirgus ekonomikas apstākļus. |
| --- | --- |

(115)

Tāpat neviens Komisijas ražošanas nozares izvirzītais arguments nevarēja atspēkot Komisijas secinājumu, ka bankrota un īpašuma tiesību akti nodrošināja trim eksportētāju grupām atbilstošus tirgus ekonomikas apstākļus.

| (116) | Tāpēc nav pamata nepiešķirt TER trim Ukrainas ražotāju eksportētāju grupām. Notika apspriešanās ar padomdevēju komiteju, un tā neiebilda pret Komisijas secinājumiem. |
| --- | --- |

(116)

Tāpēc nav pamata nepiešķirt TER trim Ukrainas ražotāju eksportētāju grupām. Notika apspriešanās ar padomdevēju komiteju, un tā neiebilda pret Komisijas secinājumiem.

3.5.2.   Dempinga aprēķins

| (117) | Atbildes uz anketas jautājumiem tika saņemtas no trim ražotāju eksportētāju grupām. Vienā grupā ir divi ražotāji un divi saistītie tirgotāji, bet otrā – viens ražotājs un divi saistītie tirgotāji, lai gan pēdējam ražotājam eksportētājam nav saistīta uzņēmuma, kas būtu iesaistīts attiecīgā ražojuma ražošanā vai pārdošanā. |
| --- | --- |

(117)

Atbildes uz anketas jautājumiem tika saņemtas no trim ražotāju eksportētāju grupām. Vienā grupā ir divi ražotāji un divi saistītie tirgotāji, bet otrā – viens ražotājs un divi saistītie tirgotāji, lai gan pēdējam ražotājam eksportētājam nav saistīta uzņēmuma, kas būtu iesaistīts attiecīgā ražojuma ražošanā vai pārdošanā.

3.5.3.   Normālā vērtība

| (118) | Visām trim ražotāju eksportētāju grupām līdzīga ražojuma kopējie pārdevumi iekšzemes tirgū bija reprezentatīvi, kā noteikts 41. apsvērumā. Vienai ražojuma tipu daļai normālo vērtību balstīja uz Ukrainas neatkarīgo pircēju samaksātajām vai maksājamajām cenām parastā tirdzniecības apritē, bet ražojuma tipiem, kuriem pārdevumi iekšzemes tirgū nebija pietiekami, lai tos uzskatītu par reprezentatīviem, vai pārdošana nenotika parastā tirdzniecības apritē, normālo vērtību aprēķināja, kā minēts 45. apsvērumā. |
| --- | --- |

(118)

Visām trim ražotāju eksportētāju grupām līdzīga ražojuma kopējie pārdevumi iekšzemes tirgū bija reprezentatīvi, kā noteikts 41. apsvērumā. Vienai ražojuma tipu daļai normālo vērtību balstīja uz Ukrainas neatkarīgo pircēju samaksātajām vai maksājamajām cenām parastā tirdzniecības apritē, bet ražojuma tipiem, kuriem pārdevumi iekšzemes tirgū nebija pietiekami, lai tos uzskatītu par reprezentatīviem, vai pārdošana nenotika parastā tirdzniecības apritē, normālo vērtību aprēķināja, kā minēts 45. apsvērumā.

| (119) | Attiecībā uz ražošanas izmaksām un īpaši enerģijas izmaksām izmeklēšanas laikā konstatēja, ka valsts regulēja enerģijas cenas, kuras maksāja trīs uzņēmumu grupas, un ka tās bija ievērojami zemākas par starptautiskajām cenām. |
| --- | --- |

(119)

Attiecībā uz ražošanas izmaksām un īpaši enerģijas izmaksām izmeklēšanas laikā konstatēja, ka valsts regulēja enerģijas cenas, kuras maksāja trīs uzņēmumu grupas, un ka tās bija ievērojami zemākas par starptautiskajām cenām.

| (120) | Ukrainā valstij piederošo un/vai valsts regulēto elektroenerģijas piegādātāju noteiktās cenas trim ražotāju eksportētāju grupām salīdzināja ar cenām Rumānijā un Kopienā tai pašai vispārējai elektroenerģijas patērētāju kategorijai. Visos gadījumos konstatēja, ka šīs cenas bija ievērojami zemākas par cenām Rumānijā un Kopienā, un secināja, ka elektroenerģijas cenas, ko maksāja Ukrainas eksportētāji, samērīgi neatspoguļoja faktiskās pirktās elektroenerģijas ražošanas un pārdošanas izmaksas. |
| --- | --- |

(120)

Ukrainā valstij piederošo un/vai valsts regulēto elektroenerģijas piegādātāju noteiktās cenas trim ražotāju eksportētāju grupām salīdzināja ar cenām Rumānijā un Kopienā tai pašai vispārējai elektroenerģijas patērētāju kategorijai. Visos gadījumos konstatēja, ka šīs cenas bija ievērojami zemākas par cenām Rumānijā un Kopienā, un secināja, ka elektroenerģijas cenas, ko maksāja Ukrainas eksportētāji, samērīgi neatspoguļoja faktiskās pirktās elektroenerģijas ražošanas un pārdošanas izmaksas.

| (121) | Trīs Ukrainas eksportētāji, kas sadarbojās, iebilda pret šiem secinājumiem un piemetināja, ka to uzskaites dokumentos fiksētās izmaksas atspoguļoja faktisko samaksāto cenu viņu elektroenerģijas piegādātājiem. Tomēr neviens izvirzītais arguments nevarēja paskaidrot konstatētās cenu atšķirības Rumānijā un vidējo cenu atšķirības Kopienā, un iepriekšminētie secinājumi tika apstiprināti. |
| --- | --- |

(121)

Trīs Ukrainas eksportētāji, kas sadarbojās, iebilda pret šiem secinājumiem un piemetināja, ka to uzskaites dokumentos fiksētās izmaksas atspoguļoja faktisko samaksāto cenu viņu elektroenerģijas piegādātājiem. Tomēr neviens izvirzītais arguments nevarēja paskaidrot konstatētās cenu atšķirības Rumānijā un vidējo cenu atšķirības Kopienā, un iepriekšminētie secinājumi tika apstiprināti.

| (122) | Šāda pieeja bija arī attiecībā uz gāzes cenām. No salīdzinājuma izriet, ka valsts īpašumā esošo un/vai valsts regulēto piegādātāju noteiktās gāzes cenas Ukrainas eksportētājiem bija apmēram puse no cenas Rumānijā un arīdzan ievērojami zemākas par Kopienas vidējām cenām, kas noteiktas par gāzi tai pašai vispārējai pircēju kategorijai. |
| --- | --- |

(122)

Šāda pieeja bija arī attiecībā uz gāzes cenām. No salīdzinājuma izriet, ka valsts īpašumā esošo un/vai valsts regulēto piegādātāju noteiktās gāzes cenas Ukrainas eksportētājiem bija apmēram puse no cenas Rumānijā un arīdzan ievērojami zemākas par Kopienas vidējām cenām, kas noteiktas par gāzi tai pašai vispārējai pircēju kategorijai.

| (123) | IP laikā Ukrainai lielākā gāzes piegādes daļa bija no Krievijas. OAO Gazprom savā 2004. gada ikgadējā pārskatā paziņoja, ka: “Tā kā OAO Gazprom piegādāja gāzi NVS valstīm, uzņēmums ievēroja savu galveno stratēģisko mērķi — nodrošināt apstākļus netraucētam Krievijas gāzes tranzītam uz Eiropu un tās teritorijām.” un “Pārskata gadā 84,9 % no Ukrainai kopējā piegādātās gāzes apjoma [...] uzskatīja par maksājumu par tranzīta pakalpojumiem”. Tāpēc gāzes eksporta cenu no Krievijas Ukrainai nevarēja izmantot kā samērīgu salīdzinājuma pamatu, lai noteiktu, vai gāzes cena, ko maksāja Ukrainas eksportētāji, atspoguļoja izmaksas, kas saistītas ar pirktās gāzes ražošanas un pārdošanas izmaksām, jo šo eksporta cenu varēja arī ietekmēt bartera darījuma līgums. |
| --- | --- |

(123)

IP laikā Ukrainai lielākā gāzes piegādes daļa bija no Krievijas. OAO Gazprom savā 2004. gada ikgadējā pārskatā paziņoja, ka: “Tā kā OAO Gazprom piegādāja gāzi NVS valstīm, uzņēmums ievēroja savu galveno stratēģisko mērķi — nodrošināt apstākļus netraucētam Krievijas gāzes tranzītam uz Eiropu un tās teritorijām.” un “Pārskata gadā 84,9 % no Ukrainai kopējā piegādātās gāzes apjoma [...] uzskatīja par maksājumu par tranzīta pakalpojumiem”. Tāpēc gāzes eksporta cenu no Krievijas Ukrainai nevarēja izmantot kā samērīgu salīdzinājuma pamatu, lai noteiktu, vai gāzes cena, ko maksāja Ukrainas eksportētāji, atspoguļoja izmaksas, kas saistītas ar pirktās gāzes ražošanas un pārdošanas izmaksām, jo šo eksporta cenu varēja arī ietekmēt bartera darījuma līgums.

| (124) | Turklāt cenas, ko maksāja Ukrainas ražotāji eksportētāji, salīdzināja ar vidējo eksporta cenu no Krievijas uz Rietumeiropu un Austrumeiropu un ar vidējo gāzes cenu Ziemeļamerikā, ko noteica, izmantojot Nymex Henry Hub indeksu gāzei. Abos gadījumos tās bija ievērojami zemākas. |
| --- | --- |

(124)

Turklāt cenas, ko maksāja Ukrainas ražotāji eksportētāji, salīdzināja ar vidējo eksporta cenu no Krievijas uz Rietumeiropu un Austrumeiropu un ar vidējo gāzes cenu Ziemeļamerikā, ko noteica, izmantojot Nymex Henry Hub indeksu gāzei. Abos gadījumos tās bija ievērojami zemākas.

| (125) | Ņemot vērā iepriekšminēto, secināja, ka gāzes cenas, ko maksāja Ukrainas ražotāji eksportētāji, kas ir tieši saistīti ar eksporta cenu, ko deklarēja OAO Gazprom eksportam uz Ukrainu un, par kuru konstatēja, ka to ietekmējis pastāvošais bartera darījuma līgums, samērīgi neatspoguļoja ar pirktās gāzes ražošanu un pārdošanu saistītās izmaksas. |
| --- | --- |

(125)

Ņemot vērā iepriekšminēto, secināja, ka gāzes cenas, ko maksāja Ukrainas ražotāji eksportētāji, kas ir tieši saistīti ar eksporta cenu, ko deklarēja OAO Gazprom eksportam uz Ukrainu un, par kuru konstatēja, ka to ietekmējis pastāvošais bartera darījuma līgums, samērīgi neatspoguļoja ar pirktās gāzes ražošanu un pārdošanu saistītās izmaksas.

| (126) | Trīs Ukrainas eksportētāji, kas sadarbojās, vēlreiz iebilda pret šiem secinājumiem un piemetināja, ka to uzskaites dokumentos paziņotās izmaksas atspoguļoja faktisko samaksāto cenu to gāzes piegādātājiem. Tomēr izvirzītie argumenti nevarēja apgāzt iepriekšminētos secinājumus, jo no Krievijas uz Ukrainu piegādātās gāzes cenu būtiski ietekmēja IP laikā spēkā esošs līgums par gāzes tranzītu cauri Ukrainai, kas apstiprināts OAO Gazprom 2004. gada ikgadējā pārskatā. |
| --- | --- |

(126)

Trīs Ukrainas eksportētāji, kas sadarbojās, vēlreiz iebilda pret šiem secinājumiem un piemetināja, ka to uzskaites dokumentos paziņotās izmaksas atspoguļoja faktisko samaksāto cenu to gāzes piegādātājiem. Tomēr izvirzītie argumenti nevarēja apgāzt iepriekšminētos secinājumus, jo no Krievijas uz Ukrainu piegādātās gāzes cenu būtiski ietekmēja IP laikā spēkā esošs līgums par gāzes tranzītu cauri Ukrainai, kas apstiprināts OAO Gazprom 2004. gada ikgadējā pārskatā.

| (127) | Tāpēc Ukrainas ražotāju eksportētāju elektroenerģijas un gāzes izmaksas koriģēja, kā tas noteikts pamatregulas 2. panta 5. punktā, lai samērīgi atspoguļotu izmaksas, kas saistītas ar elektroenerģijas un gāzes ražošanu un pārdošanu IP laikā. Korekciju balstīja uz vidējām cenām, kas IP laikā tika noteiktas Rumānijā – tirgus ekonomikas valstī, kas arī importē gāzi no Krievijas un ir apmēram tādā pašā attālumā no Krievijas gāzes laukiem. Vidējā cena Rumānijai tika balstīta uz pārbaudītiem datiem, kurus savāca pie attiecīgā ražojuma ražotājiem eksportētājiem Rumānijā. Jāatzīmē, ka šī vidējā cena lielā mērā neatšķiras no Krievijai iepriekš noteiktās vidējās gāzes eksporta cenas. |
| --- | --- |

(127)

Tāpēc Ukrainas ražotāju eksportētāju elektroenerģijas un gāzes izmaksas koriģēja, kā tas noteikts pamatregulas 2. panta 5. punktā, lai samērīgi atspoguļotu izmaksas, kas saistītas ar elektroenerģijas un gāzes ražošanu un pārdošanu IP laikā. Korekciju balstīja uz vidējām cenām, kas IP laikā tika noteiktas Rumānijā – tirgus ekonomikas valstī, kas arī importē gāzi no Krievijas un ir apmēram tādā pašā attālumā no Krievijas gāzes laukiem. Vidējā cena Rumānijai tika balstīta uz pārbaudītiem datiem, kurus savāca pie attiecīgā ražojuma ražotājiem eksportētājiem Rumānijā. Jāatzīmē, ka šī vidējā cena lielā mērā neatšķiras no Krievijai iepriekš noteiktās vidējās gāzes eksporta cenas.

| (128) | Viens eksportētājs apgalvoja, ka normālās vērtības aprēķinam izmantotā peļņa norma atšķīrās no vidējās peļņas, ko šis eksportētājs guva no pārdevumiem iekšzemes tirgū, un bija pārāk augsta. Šī prasība bija jānoraida, jo normālās vērtības aprēķinam izmantotā peļņas norma tika aprēķināta saskaņā ar piemērojamo noteikumu, proti, pamatregulas 2. panta 6. punkta pirmo teikumu. Tātad izmantotā peļņas norma bija vienāda ar peļņas normu, kuru ieguva, ražojot un pārdodot līdzīgu ražojumu parastā tirdzniecības apritē Ukrainas iekšzemes tirgū. To aprēķināja, pamatojoties uz informāciju uzņēmuma atbildēs uz anketas jautājumiem, un varēja pārbaudīt. |
| --- | --- |

(128)

Viens eksportētājs apgalvoja, ka normālās vērtības aprēķinam izmantotā peļņa norma atšķīrās no vidējās peļņas, ko šis eksportētājs guva no pārdevumiem iekšzemes tirgū, un bija pārāk augsta. Šī prasība bija jānoraida, jo normālās vērtības aprēķinam izmantotā peļņas norma tika aprēķināta saskaņā ar piemērojamo noteikumu, proti, pamatregulas 2. panta 6. punkta pirmo teikumu. Tātad izmantotā peļņas norma bija vienāda ar peļņas normu, kuru ieguva, ražojot un pārdodot līdzīgu ražojumu parastā tirdzniecības apritē Ukrainas iekšzemes tirgū. To aprēķināja, pamatojoties uz informāciju uzņēmuma atbildēs uz anketas jautājumiem, un varēja pārbaudīt.

3.5.4.   Eksporta cena

| (129) | Divas ražotāju eksportētāju grupas lielāko pārdevumu daļu eksportēja caur saistītu tirdzniecības uzņēmumu, kas atrodas trešā valstī. Divām ražotāju eksportētāju grupām eksporta cenu noteica, pamatojoties uz saistītu tirdzniecības uzņēmumu tālākpārdošanas cenām pirmajiem neatkarīgajiem pircējiem Kopienā, izņemot par dažiem darījumiem, kas ir šo ražotāju eksportētāju tiešā pārdošana neatkarīgiem pircējiem Kopienā. Pēdējā gadījumā eksporta cenu noteica kā tādu, kas ir faktiski samaksāta vai maksājama par ražojumu, ko pārdod eksportam no Ukrainas uz Kopienu. |
| --- | --- |

(129)

Divas ražotāju eksportētāju grupas lielāko pārdevumu daļu eksportēja caur saistītu tirdzniecības uzņēmumu, kas atrodas trešā valstī. Divām ražotāju eksportētāju grupām eksporta cenu noteica, pamatojoties uz saistītu tirdzniecības uzņēmumu tālākpārdošanas cenām pirmajiem neatkarīgajiem pircējiem Kopienā, izņemot par dažiem darījumiem, kas ir šo ražotāju eksportētāju tiešā pārdošana neatkarīgiem pircējiem Kopienā. Pēdējā gadījumā eksporta cenu noteica kā tādu, kas ir faktiski samaksāta vai maksājama par ražojumu, ko pārdod eksportam no Ukrainas uz Kopienu.

| (130) | Cits ražotājs eksportētājs veica visus savus pārdevumus neatkarīgiem pircējiem Kopienā, un eksporta cenu tāpēc noteica, kā minēts 46. apsvērumā, proti, izmantojot cenu, kas ir faktiski samaksāta vai maksājama par ražojumu, ko pārdod eksportam no Ukrainas uz Kopienu. |
| --- | --- |

(130)

Cits ražotājs eksportētājs veica visus savus pārdevumus neatkarīgiem pircējiem Kopienā, un eksporta cenu tāpēc noteica, kā minēts 46. apsvērumā, proti, izmantojot cenu, kas ir faktiski samaksāta vai maksājama par ražojumu, ko pārdod eksportam no Ukrainas uz Kopienu.

3.5.5.   Salīdzinājums

| (131) | Vajadzības gadījumā saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu korekcijas izdarīja attiecībā uz atlaidēm, transporta, apdrošināšanas, pārkraušanas, iekraušanas un papildizmaksām, un kredīta izmaksām un komisijas maksu. |
| --- | --- |

(131)

Vajadzības gadījumā saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu korekcijas izdarīja attiecībā uz atlaidēm, transporta, apdrošināšanas, pārkraušanas, iekraušanas un papildizmaksām, un kredīta izmaksām un komisijas maksu.

| (132) | Divām ražotāju eksportētāju grupām, kas lielāko pārdevumu daļu virzīja caur saistītiem tirgotājiem, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punkta i) apakšpunktu izdarīja eksporta cenas korekcijas attiecībā uz komisijas maksu, gadījumos, kad pārdevumi notika caur šiem saistītiem tirgotājiem, jo šo saistīto tirgotāju funkcijas līdzinājās aģentu funkcijām, kuri strādā par komisijas maksu. Komisijas maksas apmērs tika aprēķināts, balstoties uz tiešiem pierādījumiem par šādu funkciju esību. Šeit, aprēķinot komisijas maksu, tika ņemtas vērā PV&A izmaksas, kas saistītajiem tirgotājiem radušās, pārdodot Ukrainas ražotāju izgatavoto attiecīgo ražojumu, un arī samērīga peļņas norma. To balstīja uz līdzīgu ražojumu pārdevumu vidējo svērto peļņas normu nesaistītiem pircējiem, ko noteica trim nesaistītiem importētājiem Kopienā, kas sadarbojās izmeklēšanā un iesniedza informāciju, ko pārbaudīja. |
| --- | --- |

(132)

Divām ražotāju eksportētāju grupām, kas lielāko pārdevumu daļu virzīja caur saistītiem tirgotājiem, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punkta i) apakšpunktu izdarīja eksporta cenas korekcijas attiecībā uz komisijas maksu, gadījumos, kad pārdevumi notika caur šiem saistītiem tirgotājiem, jo šo saistīto tirgotāju funkcijas līdzinājās aģentu funkcijām, kuri strādā par komisijas maksu. Komisijas maksas apmērs tika aprēķināts, balstoties uz tiešiem pierādījumiem par šādu funkciju esību. Šeit, aprēķinot komisijas maksu, tika ņemtas vērā PV&A izmaksas, kas saistītajiem tirgotājiem radušās, pārdodot Ukrainas ražotāju izgatavoto attiecīgo ražojumu, un arī samērīga peļņas norma. To balstīja uz līdzīgu ražojumu pārdevumu vidējo svērto peļņas normu nesaistītiem pircējiem, ko noteica trim nesaistītiem importētājiem Kopienā, kas sadarbojās izmeklēšanā un iesniedza informāciju, ko pārbaudīja.

| (133) | Divas eksportētāju grupas apstrīdēja Komisijas veikto aprēķinu un apgalvoja, ka šajā korekcijā izmantotā peļņas norma bijusi pārmērīga. Viena eksportētāju grupa apgalvoja, ka viens nesaistīts importētājs importēja un pārdeva tālāk tikai viena tipa caurules, kuras Ukraiņu eksportētājs nepārdeva EK. Turklāt abas eksportētāju grupas paziņoja, ka vidējā peļņas norma, ko aprēķināja, pamatojoties uz triju Kopienas nesaistītu importētāju, kas sadarbojās, iesniegtajiem datiem, nebija samērīga, jo noteiktā vidējā svērtā peļņas norma bija augstāka par Kopienas ražošanas nozares plānoto peļņu. |
| --- | --- |

(133)

Divas eksportētāju grupas apstrīdēja Komisijas veikto aprēķinu un apgalvoja, ka šajā korekcijā izmantotā peļņas norma bijusi pārmērīga. Viena eksportētāju grupa apgalvoja, ka viens nesaistīts importētājs importēja un pārdeva tālāk tikai viena tipa caurules, kuras Ukraiņu eksportētājs nepārdeva EK. Turklāt abas eksportētāju grupas paziņoja, ka vidējā peļņas norma, ko aprēķināja, pamatojoties uz triju Kopienas nesaistītu importētāju, kas sadarbojās, iesniegtajiem datiem, nebija samērīga, jo noteiktā vidējā svērtā peļņas norma bija augstāka par Kopienas ražošanas nozares plānoto peļņu.

| (134) | Šai sakarā jāatzīmē, ka apgalvojums, ka izmantotā peļņas norma šīs korekcijas pamatošanai bija augstāka par Kopienas ražošanas nozares plānoto peļņu, nav būtisks. Abas peļņas normas noteica dažādā kontekstā, un tās ir paredzētas dažādiem mērķiem. Turklāt tas nepierāda to, ka izmantotā peļņas norma ir nepamatota. Šajā gadījumā jāatgādina, ka izmantoto peļņas normu balstīja uz pārbaudītu informāciju, ko iesniedza uzņēmumi, kas sadarbojās, un tā bija par IP. Bez tam nav pierādījumu tam, vai līdzīga ražojuma veidi, ko pārdeva šie uzņēmumi, kas sadarbojās, ir peļņas normas aprēķina pamatā. Tāpēc atbilstoši 2. panta 10. punkta i) apakšpunktam ar saistīto uzņēmumu starpniecību veikto pārdevumu korekcijas tiek saglabātas. |
| --- | --- |

(134)

Šai sakarā jāatzīmē, ka apgalvojums, ka izmantotā peļņas norma šīs korekcijas pamatošanai bija augstāka par Kopienas ražošanas nozares plānoto peļņu, nav būtisks. Abas peļņas normas noteica dažādā kontekstā, un tās ir paredzētas dažādiem mērķiem. Turklāt tas nepierāda to, ka izmantotā peļņas norma ir nepamatota. Šajā gadījumā jāatgādina, ka izmantoto peļņas normu balstīja uz pārbaudītu informāciju, ko iesniedza uzņēmumi, kas sadarbojās, un tā bija par IP. Bez tam nav pierādījumu tam, vai līdzīga ražojuma veidi, ko pārdeva šie uzņēmumi, kas sadarbojās, ir peļņas normas aprēķina pamatā. Tāpēc atbilstoši 2. panta 10. punkta i) apakšpunktam ar saistīto uzņēmumu starpniecību veikto pārdevumu korekcijas tiek saglabātas.

| (135) | Turklāt pēc saņemtajiem eksportētāju komentāriem tika izlabotas dažas pārrakstīšanās kļūdas, un dempinga starpību atbilstoši aprēķināja. |
| --- | --- |

(135)

Turklāt pēc saņemtajiem eksportētāju komentāriem tika izlabotas dažas pārrakstīšanās kļūdas, un dempinga starpību atbilstoši aprēķināja.

3.5.6.   Dempinga starpība

| (136) | Normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājums liecināja, ka pastāv dempings. Dempinga starpība, ko izsaka procentos no CIF importa cenas uz Kopienas robežas pirms nodokļu nomaksas, ir šāda:






  Uzņēmums | Dempinga starpība |
| --- | --- | --- |
| OJSC Dnepropetrovsk Tube Works | 12,3 % |
| CJSC Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube un OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant | 25,1 % |
| CJSC Nikopol Steel Pipe Plant Yutist | 25,7 % |

(136)

Normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājums liecināja, ka pastāv dempings. Dempinga starpība, ko izsaka procentos no CIF importa cenas uz Kopienas robežas pirms nodokļu nomaksas, ir šāda:

Uzņēmums

Dempinga starpība

OJSC Dnepropetrovsk Tube Works

12,3 %

CJSC Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube un OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant

25,1 %

CJSC Nikopol Steel Pipe Plant Yutist

25,7 %

| (137) | Tā kā sadarbības līmenis bija augsts (vairāk nekā 80 % no attiecīgā ražojuma eksporta apjomiem no Ukrainas Kopienā) un nav pamata uzskatīt, ka kāds ražotājs eksportētājs tīši nesadarbojās, atlikušo dempinga starpību, ko piemēro visiem pārējiem eksportētājiem Ukrainā, noteica tādā pašā līmenī kā ražotājam eksportētājam, kas sadarbojās (CJSC Nikopol Steel Pipe Plant Yutist), proti, 25,7 %. |
| --- | --- |

(137)

Tā kā sadarbības līmenis bija augsts (vairāk nekā 80 % no attiecīgā ražojuma eksporta apjomiem no Ukrainas Kopienā) un nav pamata uzskatīt, ka kāds ražotājs eksportētājs tīši nesadarbojās, atlikušo dempinga starpību, ko piemēro visiem pārējiem eksportētājiem Ukrainā, noteica tādā pašā līmenī kā ražotājam eksportētājam, kas sadarbojās (CJSC Nikopol Steel Pipe Plant Yutist), proti, 25,7 %.

4.   KAITĒJUMS

4.1.   Kopienas produkcija

| (138) | Ir zināms, ka Kopienā attiecīgo ražojumu ražo astoņi ražotāji, kuru vārdā sūdzību tika iesniegta. Tie atrodas Vācijā, Itālijā, Spānijā, Francijā un Austrijā un pārstāv 62 % no Kopienas ražošanas apjoma, kas IP laikā veidoja 2 618 771 tonnas. |
| --- | --- |

(138)

Ir zināms, ka Kopienā attiecīgo ražojumu ražo astoņi ražotāji, kuru vārdā sūdzību tika iesniegta. Tie atrodas Vācijā, Itālijā, Spānijā, Francijā un Austrijā un pārstāv 62 % no Kopienas ražošanas apjoma, kas IP laikā veidoja 2 618 771 tonnas.

| (139) | Turklāt ir zināms, ka procedūras uzsākšanas brīdī bija zināmi divpadsmit Kopienas ražotāji, kas neiesniedza sūdzību un atradās AK, Polijā, Čehijā, Zviedrijā, Itālijā un Slovākijā. Sazinājās arī ar pārējiem Kopienas ražotājiem, kas nebija zināmi procedūras uzsākšanās brīdī un kas pārsvarā atrodas jaunajās dalībvalstīs. Tikai divi no šiem ražotājiem iesniedza pamatinformāciju par līdzīga ražojuma ražošanu un pārdevumiem attiecīgajā periodā. Tādējādi Kopienas līdzīga ražojuma ražošanas apjoms bija 2 618 771 tonnas izmeklēšanas periodā. |
| --- | --- |

(139)

Turklāt ir zināms, ka procedūras uzsākšanas brīdī bija zināmi divpadsmit Kopienas ražotāji, kas neiesniedza sūdzību un atradās AK, Polijā, Čehijā, Zviedrijā, Itālijā un Slovākijā. Sazinājās arī ar pārējiem Kopienas ražotājiem, kas nebija zināmi procedūras uzsākšanās brīdī un kas pārsvarā atrodas jaunajās dalībvalstīs. Tikai divi no šiem ražotājiem iesniedza pamatinformāciju par līdzīga ražojuma ražošanu un pārdevumiem attiecīgajā periodā. Tādējādi Kopienas līdzīga ražojuma ražošanas apjoms bija 2 618 771 tonnas izmeklēšanas periodā.

4.2.   Kopienas ražošanas nozare

| (140) | Sūdzību atbalstīja šādi Kopienas ražotāji:






  — | Dalmine S.p.A., Bergamo, Itālija; |
| --- | --- | --- |

(140)

Sūdzību atbalstīja šādi Kopienas ražotāji:

—

Dalmine S.p.A., Bergamo, Itālija;

| — | Rohrwerk Maxhütte GmbH, Zulcbaha-Rozenberga, Vācija; |
| --- | --- |

—

Rohrwerk Maxhütte GmbH, Zulcbaha-Rozenberga, Vācija;

| — | Tubos Reunidos S.A., Amurio, Spānija; |
| --- | --- |

—

Tubos Reunidos S.A., Amurio, Spānija;

| — | Vallourec & Mannesmann France S.A., Boulogne Billancourt, Francija; |
| --- | --- |

—

Vallourec & Mannesmann France S.A., Boulogne Billancourt, Francija;

| — | V&M Deutschland GmbH, Diseldorfa, Vācija; |
| --- | --- |

—

V&M Deutschland GmbH, Diseldorfa, Vācija;

| — | Voest Alpine Tubulars GmbH, Kinderberg-Aumuehl, Austrija. |
| --- | --- |

—

Voest Alpine Tubulars GmbH, Kinderberg-Aumuehl, Austrija.

| (141) | Tā kā šie seši Kopienas ražotāji, kas sadarbojās un iesniedza sūdzību, saražo 57 % no Kopienas attiecīgā ražojuma produkcijas, tie veido Kopienas ražošanas nozari pamatregulas 4. panta 1. punkta un 5. panta 4. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(141)

Tā kā šie seši Kopienas ražotāji, kas sadarbojās un iesniedza sūdzību, saražo 57 % no Kopienas attiecīgā ražojuma produkcijas, tie veido Kopienas ražošanas nozari pamatregulas 4. panta 1. punkta un 5. panta 4. punkta nozīmē.

| (142) | Jānorāda, ka viens no sūdzības iesniegušajiem ražotājiem (Dalmine) ir saistīts ar vienu no Rumānijas eksportētājiem ražotājiem (Silcotub), kas sadarbojās, un no tā importēja attiecīgo ražojumu. Tika pārbaudīts, ka šie importa apjomi salīdzinājumā ar Dalmine ražošanas apjomu tomēr bija mazi un galvenokārt papildināja tā ražojumu klāstu. Tāpēc secināja, ka šīs saistības dēļ šis Kopienas ražotājs ietilpst Kopienas ražošanas nozares definīcijā. |
| --- | --- |

(142)

Jānorāda, ka viens no sūdzības iesniegušajiem ražotājiem (Dalmine) ir saistīts ar vienu no Rumānijas eksportētājiem ražotājiem (Silcotub), kas sadarbojās, un no tā importēja attiecīgo ražojumu. Tika pārbaudīts, ka šie importa apjomi salīdzinājumā ar Dalmine ražošanas apjomu tomēr bija mazi un galvenokārt papildināja tā ražojumu klāstu. Tāpēc secināja, ka šīs saistības dēļ šis Kopienas ražotājs ietilpst Kopienas ražošanas nozares definīcijā.

4.3.   Kopienas patēriņš

| (143) | Kopienas patēriņu noteica, pamatojoties uz piecu paraugā atlasīto Kopienas ražotāju pārdevumu apjomiem Kopienas tirgū, uz visiem pārējiem ražotājiem Kopienā, kas iesniedza informāciju, pieskaitot importu no visām trešām valstīm, ar atbilstošajiem KN kodiem saskaņā ar Eiropas Kopienu Statistikas biroja datiem. |
| --- | --- |

(143)

Kopienas patēriņu noteica, pamatojoties uz piecu paraugā atlasīto Kopienas ražotāju pārdevumu apjomiem Kopienas tirgū, uz visiem pārējiem ražotājiem Kopienā, kas iesniedza informāciju, pieskaitot importu no visām trešām valstīm, ar atbilstošajiem KN kodiem saskaņā ar Eiropas Kopienu Statistikas biroja datiem.

| (144) | Pamatojoties uz šiem datiem, konstatēja, ka attiecīgajā periodā patēriņš pieauga par 8 % no 2 149 024 tonnām 2001. gadā līdz 1 985 361 tonnām 2004. gadā. Vispirms patēriņš ievērojami samazinājās par 14 % 2002. gadā, salīdzinot ar 2001. gadu, un stabilizējās 2003. gadā; pēc tam 2004. gadā tas atkal pieauga līdz 1 985 361 tonnām. SPT patēriņš ir saistīts ar vispārējo ekonomisko ciklu un īpaši attīstību naftas un gāzes nozarē. Patēriņa pieaugumu IP laikā varētu izskaidrot ar to, ka augstā naftas un gāzes cena 2004. gadā šajās nozarēs veicināja investīcijas, un tāpēc arī pieauga konkrētu SPT pieprasījums.
  1.   tabula | 2001. | 2002. | 2003. | 2004. (IP) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Patēriņš Kopienā (tonnās) | 2 149 024 | 1 855 723 | 1 851 502 | 1 985 361 |
| Indekss | 100 | 86 | 86 | 92 |

(144)

Pamatojoties uz šiem datiem, konstatēja, ka attiecīgajā periodā patēriņš pieauga par 8 % no 2 149 024 tonnām 2001. gadā līdz 1 985 361 tonnām 2004. gadā. Vispirms patēriņš ievērojami samazinājās par 14 % 2002. gadā, salīdzinot ar 2001. gadu, un stabilizējās 2003. gadā; pēc tam 2004. gadā tas atkal pieauga līdz 1 985 361 tonnām. SPT patēriņš ir saistīts ar vispārējo ekonomisko ciklu un īpaši attīstību naftas un gāzes nozarē. Patēriņa pieaugumu IP laikā varētu izskaidrot ar to, ka augstā naftas un gāzes cena 2004. gadā šajās nozarēs veicināja investīcijas, un tāpēc arī pieauga konkrētu SPT pieprasījums.

1.   tabula

2001.

2002.

2003.

2004. (IP)

Patēriņš Kopienā (tonnās)

2 149 024

1 855 723

1 851 502

1 985 361

Indekss

100

86

86

92

4.4.   SPT imports no attiecīgajām valstīm

| (145) | Komisija pārbaudīja, vai Horvātijas, Ukrainas, Rumānijas un Krievijas izcelsmes SPT importa ietekme jāvērtē kumulatīvi saskaņā ar pamatregulas 3. panta 4. punktu. |
| --- | --- |

(145)

Komisija pārbaudīja, vai Horvātijas, Ukrainas, Rumānijas un Krievijas izcelsmes SPT importa ietekme jāvērtē kumulatīvi saskaņā ar pamatregulas 3. panta 4. punktu.

| (146) | Kā minēts iepriekš, izmeklēšanā tika atklāts, ka vidējās dempinga starpības, ko noteica katrai no četrām attiecīgajām valstīm, ir virs minimālās robežvērtības, kas ir noteikts pamatregulas 9. panta 3. punktā, un ka importa apjomi no katras valsts nav nenozīmīgi pamatregulas 5. panta 7. punkta nozīmē (to attiecīgās tirgus daļas ir 1,3 % Horvātijai, 4,3 % Rumānijai, 4,6 % Ukrainai un 11,3 % Krievijai IP laikā). |
| --- | --- |

(146)

Kā minēts iepriekš, izmeklēšanā tika atklāts, ka vidējās dempinga starpības, ko noteica katrai no četrām attiecīgajām valstīm, ir virs minimālās robežvērtības, kas ir noteikts pamatregulas 9. panta 3. punktā, un ka importa apjomi no katras valsts nav nenozīmīgi pamatregulas 5. panta 7. punkta nozīmē (to attiecīgās tirgus daļas ir 1,3 % Horvātijai, 4,3 % Rumānijai, 4,6 % Ukrainai un 11,3 % Krievijai IP laikā).

| (147) | Importa apjomi pieauga no visām attiecīgajām valstīm, izņemot Ukrainas, kas attiecīgajā periodā saglabāja importa apjomus augstā līmenī. Importa cenu tendences ir līdzīgas visām attiecīgajām valstīm, kas būtiski pazemina Kopienas ražošanas nozares cenas. Vidējie attiecīgo valstu importa cenu līmeņi bija ievērojami zem Kopienas ražošanas nozares cenu līmeņa. Importa cenas no Horvātijas, Ukrainas un Rumānijas būtībā bija vienā līmenī. Krievijai bija ievērojami zemāki cenu līmeņi, ko tomēr var izrietēt no to ražojumu daudzveidības, ko eksportēja uz Kopienu. Kā minēts iepriekš, konstatēja, ka no četrām valstīm importētajam attiecīgajam ražojumam un līdzīgajam ražojumam, ko ražoja un pārdeva Kopienas ražošanas nozare, ir vienādas tehniskās, fiziskās un ķīmiskās pamatīpašības un galīgais izmantojums. Turklāt visus ražojumus pārdeva, izmantojot līdzīgus tirdzniecības kanālus, tiem pašiem pircējiem, un konstatēja, ka tie savstarpēji konkurē. |
| --- | --- |

(147)

Importa apjomi pieauga no visām attiecīgajām valstīm, izņemot Ukrainas, kas attiecīgajā periodā saglabāja importa apjomus augstā līmenī. Importa cenu tendences ir līdzīgas visām attiecīgajām valstīm, kas būtiski pazemina Kopienas ražošanas nozares cenas. Vidējie attiecīgo valstu importa cenu līmeņi bija ievērojami zem Kopienas ražošanas nozares cenu līmeņa. Importa cenas no Horvātijas, Ukrainas un Rumānijas būtībā bija vienā līmenī. Krievijai bija ievērojami zemāki cenu līmeņi, ko tomēr var izrietēt no to ražojumu daudzveidības, ko eksportēja uz Kopienu. Kā minēts iepriekš, konstatēja, ka no četrām valstīm importētajam attiecīgajam ražojumam un līdzīgajam ražojumam, ko ražoja un pārdeva Kopienas ražošanas nozare, ir vienādas tehniskās, fiziskās un ķīmiskās pamatīpašības un galīgais izmantojums. Turklāt visus ražojumus pārdeva, izmantojot līdzīgus tirdzniecības kanālus, tiem pašiem pircējiem, un konstatēja, ka tie savstarpēji konkurē.

| (148) | Balstoties uz iepriekš minēto, tika secināts, ka ir izpildīti visi nosacījumi, kas attaisno to, ka attiecīgo četru valstu izcelsmes SPT imports būtu jāapvieno. |
| --- | --- |

(148)

Balstoties uz iepriekš minēto, tika secināts, ka ir izpildīti visi nosacījumi, kas attaisno to, ka attiecīgo četru valstu izcelsmes SPT imports būtu jāapvieno.

| (149) | Daži ražotāji eksportētāji Ukrainā un Rumānijā iebilda, ka importu no viņu valstīm nav jāapvieno ar importa apjomu pārējām valstīm, par kurām notiek izmeklēšana, kaitējuma un cēloņsakarības analīzei, jo importa apjomu tendences atšķīrās. Tādējādi importa tendences ir tikai viens no daudzajiem rādītājiem, kurus pārbauda šai sakarā. Tas, ka importa līmeņi no dažādām valstīm atšķiras, pats par sevi nav iemesls, lai tos nošķirtu. Patiešām, 147. apsvērumā ir raksturotas līdzības importam no četrām valstīm, attiecībā uz kurām notiek izmeklēšana. Pamatojoties uz iepriekšminēto un neesot nekādām papildu norādēm par konkurences trūkumu, nav iespējams nošķirt importa ietekmi no šīm četrām valstīm, pamatojoties tikai uz attiecīgajām importa tendencēm. Iepriekšminētās līdzības tieši nodrošina kumulatīvu novērtējumu. |
| --- | --- |

(149)

Daži ražotāji eksportētāji Ukrainā un Rumānijā iebilda, ka importu no viņu valstīm nav jāapvieno ar importa apjomu pārējām valstīm, par kurām notiek izmeklēšana, kaitējuma un cēloņsakarības analīzei, jo importa apjomu tendences atšķīrās. Tādējādi importa tendences ir tikai viens no daudzajiem rādītājiem, kurus pārbauda šai sakarā. Tas, ka importa līmeņi no dažādām valstīm atšķiras, pats par sevi nav iemesls, lai tos nošķirtu. Patiešām, 147. apsvērumā ir raksturotas līdzības importam no četrām valstīm, attiecībā uz kurām notiek izmeklēšana. Pamatojoties uz iepriekšminēto un neesot nekādām papildu norādēm par konkurences trūkumu, nav iespējams nošķirt importa ietekmi no šīm četrām valstīm, pamatojoties tikai uz attiecīgajām importa tendencēm. Iepriekšminētās līdzības tieši nodrošina kumulatīvu novērtējumu.

| (150) | Šajā gadījumā visām četrām valstīm, tai skaitā Ukrainai un Rumānijai, konstatēja, ka importētajiem ražojumiem, no vienas puses, un Kopienas ražotajiem ražojumiem, no citas puses, ir tādas pašas fiziskās un/vai ķīmiskās pamatīpašības (sk. 39. apsvērumu par līdzīgu ražojumu). Turklāt imports no visām četrām valstīm bija ievērojams, t. i., pārsniedza minimālo robežvērtību, kas noteikta pamatregulas 5. panta 7. punktā. Šeit jānorāda, ka imports no Ukrainas un Rumānijas, veidoja tirgus daļu, kas lielāka par attiecīgi 4,5 % un 4,3 %. Visbeidzot, un papildus iepriekšminētajiem argumentiem imports no visām četrām valstīm samazināja Kopienas ražošanas nozares cenas (no 22 % līdz 43 %), Ukrainas un Rumānijas imports samazināja Kopienas ražošanas nozares cenas par 36 % un 22 % (skat. turpmāk). Pamatojoties uz iepriekšminēto, secināja, ka ir izpildīti visi nosacījumi importa uzkrāšanai no četrām valstīm, kurās veica izmeklēšanu, lai analizētu kaitējumu un cēloņsakarību. Tāpēc prasība par dekumulāciju tika noraidīta. |
| --- | --- |

(150)

Šajā gadījumā visām četrām valstīm, tai skaitā Ukrainai un Rumānijai, konstatēja, ka importētajiem ražojumiem, no vienas puses, un Kopienas ražotajiem ražojumiem, no citas puses, ir tādas pašas fiziskās un/vai ķīmiskās pamatīpašības (sk. 39. apsvērumu par līdzīgu ražojumu). Turklāt imports no visām četrām valstīm bija ievērojams, t. i., pārsniedza minimālo robežvērtību, kas noteikta pamatregulas 5. panta 7. punktā. Šeit jānorāda, ka imports no Ukrainas un Rumānijas, veidoja tirgus daļu, kas lielāka par attiecīgi 4,5 % un 4,3 %. Visbeidzot, un papildus iepriekšminētajiem argumentiem imports no visām četrām valstīm samazināja Kopienas ražošanas nozares cenas (no 22 % līdz 43 %), Ukrainas un Rumānijas imports samazināja Kopienas ražošanas nozares cenas par 36 % un 22 % (skat. turpmāk). Pamatojoties uz iepriekšminēto, secināja, ka ir izpildīti visi nosacījumi importa uzkrāšanai no četrām valstīm, kurās veica izmeklēšanu, lai analizētu kaitējumu un cēloņsakarību. Tāpēc prasība par dekumulāciju tika noraidīta.

| (151) | Imports no attiecīgām četrām valstīm pieauga no 304 268 tonnām 2001. gadā līdz 426 186 tonnām izmeklēšanas periodā. Apvienotā tirgus daļa no 14,2 % 2001. gadā palielinājās līdz 21,5 % izmeklēšanas periodā. Tas jāskata saistībā ar patēriņa samazināšanos.
  2.   tabula | 2001. | 2002. | 2003. | 2004. (IP) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Imports (tonnās) | 304 268 | 307 441 | 342 626 | 426 186 |
| Indekss | 100 | 101 | 113 | 140 |
| Tirgus daļa | 14,2 % | 16,6 % | 18,5 % | 21,5 % |

(151)

Imports no attiecīgām četrām valstīm pieauga no 304 268 tonnām 2001. gadā līdz 426 186 tonnām izmeklēšanas periodā. Apvienotā tirgus daļa no 14,2 % 2001. gadā palielinājās līdz 21,5 % izmeklēšanas periodā. Tas jāskata saistībā ar patēriņa samazināšanos.

2.   tabula

2001.

2002.

2003.

2004. (IP)

Imports (tonnās)

304 268

307 441

342 626

426 186

Indekss

100

101

113

140

Tirgus daļa

14,2 %

16,6 %

18,5 %

21,5 %

| (152) | Četru valstu izcelsmes SPT importa vidējā svērtā cena pieauga par 16 %, t. i., no 2001. gada līdz IP no EUR 433 par tonnu līdz EUR 501. No 2001. gada līdz 2002. gadam cenas sākotnēji nedaudz samazinājās – par 3 % no EUR 433 līdz EUR 418 – un 2003. gadā samazinājās līdz EUR 397, bet pēc tam tās strauji paaugstinājās līdz EUR 501, t. i., ievērojami augstākā līmenī nekā 2001. gadā. Cenu kāpumu izmeklēšanas periodā var galvenokārt skaidrot ar izejvielu izmaksu kāpumu izmeklēšanas periodā.
  3.   tabula | 2001. | 2002. | 2003. | 2004. (IP) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vidējā svērtā CIF Kopienas robežpiegādes cena (EUR/tonna) | 433 | 418 | 397 | 501 |
| Indekss | 100 | 97 | 92 | 116 |

(152)

Četru valstu izcelsmes SPT importa vidējā svērtā cena pieauga par 16 %, t. i., no 2001. gada līdz IP no EUR 433 par tonnu līdz EUR 501. No 2001. gada līdz 2002. gadam cenas sākotnēji nedaudz samazinājās – par 3 % no EUR 433 līdz EUR 418 – un 2003. gadā samazinājās līdz EUR 397, bet pēc tam tās strauji paaugstinājās līdz EUR 501, t. i., ievērojami augstākā līmenī nekā 2001. gadā. Cenu kāpumu izmeklēšanas periodā var galvenokārt skaidrot ar izejvielu izmaksu kāpumu izmeklēšanas periodā.

3.   tabula

2001.

2002.

2003.

2004. (IP)

Vidējā svērtā CIF Kopienas robežpiegādes cena (EUR/tonna)

433

418

397

501

Indekss

100

97

92

116

| (153) | Lai noteiktu cenu pazeminājumu, Komisija analizēja datus par izmeklēšanas periodu. Kopienas ražošanas nozares attiecīgo pārdevumu cenas bija cenas neatkarīgiem pircējiem, kas nepieciešamības gadījumā pielāgoja ražotāja cenu līmenim, t. i., nepieskaitot frakti Kopienā un atņemot atlaides un rabatus. Anketās noteikto dažādo SPT veidu cenas salīdzināja ar eksportētāju noteiktajām pārdošanas cenām, atņemot atlaides, un vajadzības gadījumā pielāgoja CIF līdz Kopienas robežai, atbilstoši pielāgojot antidempinga maksājumus un pēcimporta izmaksas. |
| --- | --- |

(153)

Lai noteiktu cenu pazeminājumu, Komisija analizēja datus par izmeklēšanas periodu. Kopienas ražošanas nozares attiecīgo pārdevumu cenas bija cenas neatkarīgiem pircējiem, kas nepieciešamības gadījumā pielāgoja ražotāja cenu līmenim, t. i., nepieskaitot frakti Kopienā un atņemot atlaides un rabatus. Anketās noteikto dažādo SPT veidu cenas salīdzināja ar eksportētāju noteiktajām pārdošanas cenām, atņemot atlaides, un vajadzības gadījumā pielāgoja CIF līdz Kopienas robežai, atbilstoši pielāgojot antidempinga maksājumus un pēcimporta izmaksas.

| (154) | Lai aprēķinātu vidējās svērtās cenas samazinājuma robežvērtību, ņēma vērā ražotāju, kas sadarbojās, eksporta cenas un Eiropas Kopienu Statistikas biroja datus. IP laikā vidējā svērtā cenu samazinājuma robežvērtība Krievijai bija 43 %, Ukrainai – 36 %, Rumānijai – 22 %, Horvātijai – 26 %. |
| --- | --- |

(154)

Lai aprēķinātu vidējās svērtās cenas samazinājuma robežvērtību, ņēma vērā ražotāju, kas sadarbojās, eksporta cenas un Eiropas Kopienu Statistikas biroja datus. IP laikā vidējā svērtā cenu samazinājuma robežvērtība Krievijai bija 43 %, Ukrainai – 36 %, Rumānijai – 22 %, Horvātijai – 26 %.

4.5.   Kopienas ražošanas nozares stāvoklis

| (155) | Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 5. punktu importa par dempinga cenām ietekmes pārbaude uz Kopienas ražošanas nozari ietvēra visu to ekonomisko faktoru novērtējumu, kuriem bija saistība ar Kopienas ražošanas nozares stāvokli attiecīgajā periodā. |
| --- | --- |

(155)

Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 5. punktu importa par dempinga cenām ietekmes pārbaude uz Kopienas ražošanas nozari ietvēra visu to ekonomisko faktoru novērtējumu, kuriem bija saistība ar Kopienas ražošanas nozares stāvokli attiecīgajā periodā.

| (156) | Varēja novērot, ka ražošanas apjoma tendence bija līdzīga patēriņa tendencei, lai gan kritums 2002. un 2003. gadā un atgūšanās IP laikā bija salīdzinoši izteiktāka nekā patēriņa kritums un atgūšanās tajos pašos periodos. Tas strauji kritās par 21 % no 1 495 278 tonnām 2001. gadā līdz 1 174 414 tonnām 2002. gadā. 2003. gadā ražošanas apjoms sasniedza tikai trīs ceturtdaļas no 2001. gadā saražotā apjoma. Pateicoties ieguldījumiem naftas un gāzes nozarē IP laikā, pieaugušais pieprasījums veicināja atkal ražošanas apjoma kāpumu, un IP laikā tas sasniedza 1 290 258 tonnas.
  4.   tabula | 2001. | 2002. | 2003. | 2004. (IP) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ražošana (tonnās) | 1 495 278 | 1 174 414 | 1 126 188 | 1 290 258 |
| Indekss | 100 | 79 | 75 | 86 |

(156)

Varēja novērot, ka ražošanas apjoma tendence bija līdzīga patēriņa tendencei, lai gan kritums 2002. un 2003. gadā un atgūšanās IP laikā bija salīdzinoši izteiktāka nekā patēriņa kritums un atgūšanās tajos pašos periodos. Tas strauji kritās par 21 % no 1 495 278 tonnām 2001. gadā līdz 1 174 414 tonnām 2002. gadā. 2003. gadā ražošanas apjoms sasniedza tikai trīs ceturtdaļas no 2001. gadā saražotā apjoma. Pateicoties ieguldījumiem naftas un gāzes nozarē IP laikā, pieaugušais pieprasījums veicināja atkal ražošanas apjoma kāpumu, un IP laikā tas sasniedza 1 290 258 tonnas.

4.   tabula

2001.

2002.

2003.

2004. (IP)

Ražošana (tonnās)

1 495 278

1 174 414

1 126 188

1 290 258

Indekss

100

79

75

86

| (157) | Ražošanas jaudu noteica, pamatojoties uz Kopienas ražošanas nozarei piederošo ražošanas vienību nominālo jaudu, ņemot vērā ražošanas pārtraukumus un to, ka atsevišķos gadījumos daļa jaudas tika izmantota citiem ražojumiem, kas ražoti tajās pašās ražošanas līnijās. |
| --- | --- |

(157)

Ražošanas jaudu noteica, pamatojoties uz Kopienas ražošanas nozarei piederošo ražošanas vienību nominālo jaudu, ņemot vērā ražošanas pārtraukumus un to, ka atsevišķos gadījumos daļa jaudas tika izmantota citiem ražojumiem, kas ražoti tajās pašās ražošanas līnijās.

| (158) | Attiecīgajā periodā SPT ražošanas jauda palika stabila. Tomēr jaudas izmantojuma rādītāji samazinājās par 12 procentu punktiem (no 87 % līdz 75 %) ražošanas apjoma krituma dēļ. Jaudas izmantojuma pieaugums izmeklēšanas periodā ir skaidrojams ar pieaugušo ražošanas apjomu IP uz stabilas ražošanas jaudas fona.
  5.   tabula | 2001. | 2002. | 2003. | 2004. (IP) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ražošanas jauda (tonnās) | 1 722 350 | 1 717 919 | 1 709 605 | 1 709 078 |
| Indekss | 100 | 100 | 99 | 99 |
| Ražošanas jaudas izmantojums | 87 % | 68 % | 66 % | 75 % |

(158)

Attiecīgajā periodā SPT ražošanas jauda palika stabila. Tomēr jaudas izmantojuma rādītāji samazinājās par 12 procentu punktiem (no 87 % līdz 75 %) ražošanas apjoma krituma dēļ. Jaudas izmantojuma pieaugums izmeklēšanas periodā ir skaidrojams ar pieaugušo ražošanas apjomu IP uz stabilas ražošanas jaudas fona.

5.   tabula

2001.

2002.

2003.

2004. (IP)

Ražošanas jauda (tonnās)

1 722 350

1 717 919

1 709 605

1 709 078

Indekss

100

100

99

99

Ražošanas jaudas izmantojums

87 %

68 %

66 %

75 %

| (159) | Lielāko produkcijas daļu izgatavo pēc pasūtījuma. Tāpēc šajā gadījumā krājumi nav būtisks nozarei nodarītā kaitējuma rādītājs, lai gan attiecīgajā periodā krājumi palielinājās par 13 %.
  6.   tabula | 2001. | 2002. | 2003. | 2004. (IP) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Krājumi (tonnās) | 95 032 | 100 471 | 90 979 | 107 521 |
| Indekss | 100 | 106 | 96 | 113 |

(159)

Lielāko produkcijas daļu izgatavo pēc pasūtījuma. Tāpēc šajā gadījumā krājumi nav būtisks nozarei nodarītā kaitējuma rādītājs, lai gan attiecīgajā periodā krājumi palielinājās par 13 %.

6.   tabula

2001.

2002.

2003.

2004. (IP)

Krājumi (tonnās)

95 032

100 471

90 979

107 521

Indekss

100

106

96

113

| (160) | No 2001. gada līdz IP ieguldījumi līdzīga ražojuma ražošanā no EUR 66 852 644 samazinājās līdz EUR 26 101 700, un tika veikti tikai tāpēc, lai uzturētu ražošanas jaudu tās pašreizējā līmenī, bet nekāpinātu ražošanas apjomu.
  7.   tabula | 2001. | 2002. | 2003. | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ieguldījumi (EUR) | 66 852 644 | 56 581 829 | 45 518 515 | 26 101 700 |
| Indekss | 100 | 85 | 68 | 39 |

(160)

No 2001. gada līdz IP ieguldījumi līdzīga ražojuma ražošanā no EUR 66 852 644 samazinājās līdz EUR 26 101 700, un tika veikti tikai tāpēc, lai uzturētu ražošanas jaudu tās pašreizējā līmenī, bet nekāpinātu ražošanas apjomu.

7.   tabula

2001.

2002.

2003.

IP

Ieguldījumi (EUR)

66 852 644

56 581 829

45 518 515

26 101 700

Indekss

100

85

68

39

| (161) | Konstatēja, ka Kopienas ražošanas nozares pārdevumi saistītiem pircējiem notika par tirgus cenām, un tāpēc vērā ņēma tikai šos pārdevumus, lai analizētu Kopienas ražošanas nozares pārdevumus un tirgus daļu. |
| --- | --- |

(161)

Konstatēja, ka Kopienas ražošanas nozares pārdevumi saistītiem pircējiem notika par tirgus cenām, un tāpēc vērā ņēma tikai šos pārdevumus, lai analizētu Kopienas ražošanas nozares pārdevumus un tirgus daļu.

| (162) | SPT pārdevumi Kopienas tirgū samazinājās no 862 054 tonnām 2001. gadā līdz 725 145 tonnām 2002. gadā, t. i., par 16 %, un vēl līdz 683 985 tonnām 2003. gadā, kad saskaņā ar Kopienas ražošanas nozari pieprasījums bija īpaši zems. Izmeklēšanas periodā pārdevumi atkal pieauga un sasniedza 729 555 tonnas, kas joprojām ir mazāk nekā 2001. gadā. |
| --- | --- |

(162)

SPT pārdevumi Kopienas tirgū samazinājās no 862 054 tonnām 2001. gadā līdz 725 145 tonnām 2002. gadā, t. i., par 16 %, un vēl līdz 683 985 tonnām 2003. gadā, kad saskaņā ar Kopienas ražošanas nozari pieprasījums bija īpaši zems. Izmeklēšanas periodā pārdevumi atkal pieauga un sasniedza 729 555 tonnas, kas joprojām ir mazāk nekā 2001. gadā.

| (163) | Tā kā Kopienas tirgū vispārējais SPT pārdevumu apjoms samazinājās no 2001. gada līdz IP par 15 %, bet Kopienas patēriņš līdztekus samazinājās tikai par 8 %, un tādējādi Kopienas ražošanas nozare zaudēja savu tirgus daļu par 3 procentu punktiem. Tirgus daļa samazinājās no 40,1 % 2001. gadā līdz 36,7 % IP.
  8.   tabula | 2001. | 2002. | 2003. | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pārdevumi EK (tonnās) | 862 054 | 725 145 | 683 985 | 729 555 |
| Indekss | 100 | 84 | 79 | 85 |
| Tirgus daļa | 40,1 % | 39,1 % | 36,9 % | 36,7 % |

(163)

Tā kā Kopienas tirgū vispārējais SPT pārdevumu apjoms samazinājās no 2001. gada līdz IP par 15 %, bet Kopienas patēriņš līdztekus samazinājās tikai par 8 %, un tādējādi Kopienas ražošanas nozare zaudēja savu tirgus daļu par 3 procentu punktiem. Tirgus daļa samazinājās no 40,1 % 2001. gadā līdz 36,7 % IP.

8.   tabula

2001.

2002.

2003.

IP

Pārdevumi EK (tonnās)

862 054

725 145

683 985

729 555

Indekss

100

84

79

85

Tirgus daļa

40,1 %

39,1 %

36,9 %

36,7 %

| (164) | Kopienas ražošanas nozares vidējā vienības pārdošanas cena attiecīgajā periodā palielinājās par 10 %, jo bija palielinājušās izejvielu izmaksas, kas ietekmēja visu ražošanas nozari. |
| --- | --- |

(164)

Kopienas ražošanas nozares vidējā vienības pārdošanas cena attiecīgajā periodā palielinājās par 10 %, jo bija palielinājušās izejvielu izmaksas, kas ietekmēja visu ražošanas nozari.

| (165) | Pēc vidējo cenu kāpuma par 4 % (no EUR 672 2001. gadā līdz EUR 701 2002. gadā) cenas 2003. gadā sasniedza zemāko līmeni EUR 651, vēlāk ievērojami pieauga atkal IP, sasniedzot EUR 736. |
| --- | --- |

(165)

Pēc vidējo cenu kāpuma par 4 % (no EUR 672 2001. gadā līdz EUR 701 2002. gadā) cenas 2003. gadā sasniedza zemāko līmeni EUR 651, vēlāk ievērojami pieauga atkal IP, sasniedzot EUR 736.

| (166) | Atkarībā no ražošanas procesa Kopienas ražošanas nozare SPT ražošanai kā izejvielas izmantoja lūžņus, taisnstūrveida sagataves vai lietņus. Izejvielas ir nozīmīgākais SPT ražošanas izmaksu faktors, un tās tieši ietekmē pārdošanas cenu attīstību. Lai gan 2001. un 2002. gadā izejvielas veidoja 35 % no visām Kopienas ražošanas nozares ražošanas izmaksām un 38 % 2003. gadā, IP izejvielu izmaksas sasniedza jau 47 % no visām izmaksām. |
| --- | --- |

(166)

Atkarībā no ražošanas procesa Kopienas ražošanas nozare SPT ražošanai kā izejvielas izmantoja lūžņus, taisnstūrveida sagataves vai lietņus. Izejvielas ir nozīmīgākais SPT ražošanas izmaksu faktors, un tās tieši ietekmē pārdošanas cenu attīstību. Lai gan 2001. un 2002. gadā izejvielas veidoja 35 % no visām Kopienas ražošanas nozares ražošanas izmaksām un 38 % 2003. gadā, IP izejvielu izmaksas sasniedza jau 47 % no visām izmaksām.

| (167) | Patiešām konstatēja, ka 2004. gadā vidējās izejvielu cenas strauji pieauga, kas atspoguļojās augstākās Kopienas ražošanas nozares pārdošanas cenās un arī augstākās importa cenās.
  9.   tabula | 2001. | 2002. | 2003. | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vidējā svērtā cena (EUR/tonna) | 672 | 701 | 651 | 736 |
| Indekss | 100 | 104 | 97 | 110 |

(167)

Patiešām konstatēja, ka 2004. gadā vidējās izejvielu cenas strauji pieauga, kas atspoguļojās augstākās Kopienas ražošanas nozares pārdošanas cenās un arī augstākās importa cenās.

9.   tabula

2001.

2002.

2003.

IP

Vidējā svērtā cena (EUR/tonna)

672

701

651

736

Indekss

100

104

97

110

| (168) | Attiecīgajā periodā vidējā svērtā rentabilitāte no Kopienas ražošanas nozares neto apgrozījuma strauji samazinājās no 3 % 2001. gadā līdz – 10 % IP laikā. Rentabilitātes neattīstās līdzīgi pārdošanas vērtībai. Attiecīgā ražojuma rentabilitāte patiešām bija sliktāka IP nekā iepriekšējos trijos gados, turpretim pārdevumi faktiski pieauga izmeklēšanas periodā, ja salīdzina ar 2002. un 2003. gada līmeņiem. Tam par iemeslu ir izejvielu cenu kāpums, kas nevarēja pilnīgi atspoguļoties pārdošanas cenās. Patiesi, pieaugošās izejvielu izmaksas nevarēja novirzīt galaklientiem zemā importa cenu līmeņa dēļ no attiecīgajām valstīm.
  10.   tabula | 2001. | 2002. | 2003. | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Peļņas norma pirms nodokļu nomaksas | 3 % | –9 % | –5 % | –10 % |

(168)

Attiecīgajā periodā vidējā svērtā rentabilitāte no Kopienas ražošanas nozares neto apgrozījuma strauji samazinājās no 3 % 2001. gadā līdz – 10 % IP laikā. Rentabilitātes neattīstās līdzīgi pārdošanas vērtībai. Attiecīgā ražojuma rentabilitāte patiešām bija sliktāka IP nekā iepriekšējos trijos gados, turpretim pārdevumi faktiski pieauga izmeklēšanas periodā, ja salīdzina ar 2002. un 2003. gada līmeņiem. Tam par iemeslu ir izejvielu cenu kāpums, kas nevarēja pilnīgi atspoguļoties pārdošanas cenās. Patiesi, pieaugošās izejvielu izmaksas nevarēja novirzīt galaklientiem zemā importa cenu līmeņa dēļ no attiecīgajām valstīm.

10.   tabula

2001.

2002.

2003.

IP

Peļņas norma pirms nodokļu nomaksas

3 %

–9 %

–5 %

–10 %

| (169) | Izmeklēšanas periodā Kopienas ražošanas nozarei bija negatīva naudas plūsma – EUR –16 735 140. Kopienas ražošanas nozares likviditāte kļuva izteikti negatīva 2003. gadā, pēc tam naudas plūsmas stāvoklis nedaudz uzlabojās, bet joprojām bija tālu no pozitīva līmeņa atguves. Naudas plūsma bija jāaprēķina, pamatojoties uz tīro peļņu pirms nodokļu nomaksas par pārdoto ražojumu Kopienā un ārpus tās, kas bija pozitīva 2002. gadā (EUR 26 miljoni), bet radīja ievērojamus neto zaudējumus 2003. gadā (– 86 miljoni), kas izskaidro ievērojamo naudas plūsmā kritumu no 2002. līdz 2003. gadam. Naudas plūsma neattīstījās līdztekus rentabilitātei, jo amortizācija, kas šādā kapitāla ietilpīgā ražošanas nozarē parasti ir augsta, samazinājās 2002.–2003. gadam no EUR 51 795 853 līdz EUR 48 276 850, bet atkal pieauga IP līdz EUR 58 820 712. Tomēr naudas plūsma izmeklēšanas periodā palika negatīva.
  11.   tabula | 2001. | 2002. | 2003. | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Naudas plūsma (EUR) | 68 221 405 | 83 464 355 | –35 612 924 | –16 735 140 |
| Indekss | 100 | 122 | –52 | –25 |

(169)

Izmeklēšanas periodā Kopienas ražošanas nozarei bija negatīva naudas plūsma – EUR –16 735 140. Kopienas ražošanas nozares likviditāte kļuva izteikti negatīva 2003. gadā, pēc tam naudas plūsmas stāvoklis nedaudz uzlabojās, bet joprojām bija tālu no pozitīva līmeņa atguves. Naudas plūsma bija jāaprēķina, pamatojoties uz tīro peļņu pirms nodokļu nomaksas par pārdoto ražojumu Kopienā un ārpus tās, kas bija pozitīva 2002. gadā (EUR 26 miljoni), bet radīja ievērojamus neto zaudējumus 2003. gadā (– 86 miljoni), kas izskaidro ievērojamo naudas plūsmā kritumu no 2002. līdz 2003. gadam. Naudas plūsma neattīstījās līdztekus rentabilitātei, jo amortizācija, kas šādā kapitāla ietilpīgā ražošanas nozarē parasti ir augsta, samazinājās 2002.–2003. gadam no EUR 51 795 853 līdz EUR 48 276 850, bet atkal pieauga IP līdz EUR 58 820 712. Tomēr naudas plūsma izmeklēšanas periodā palika negatīva.

11.   tabula

2001.

2002.

2003.

IP

Naudas plūsma (EUR)

68 221 405

83 464 355

–35 612 924

–16 735 140

Indekss

100

122

–52

–25

| (170) | Peļņu no neto aktīviem aprēķināja, izsakot Kopienā vai ārpus tās pārdotā līdzīga ražojuma peļņas normu pirms nodokļu nomaksas kā procentu no to pamatlīdzekļu tīrās uzskaites vērtības, kas ir piešķirti EK un ārpus tās pārdotam līdzīgam ražojumam. Šis rādītājs attīstījās negatīvi pēc 2001. gada ko, no vienas puses, izraisīja investīciju samazinājums līdzīgā ražojumā no 2001. gada līdz IP un, no otras puses, līdzīga ražojuma, ko pārdeva Kopienā un ārpus tās, peļņa pirms nodokļu nomaksas, kas 2001. un 2002. gadā joprojām bija pozitīva, bet 2003. gadā kļuva negatīva. Lai gan peļņa no aktīviem salīdzinājumā ar 2003. gadu IP uzlabojās, tā sasniedza tikai – 11 % IP. Šā faktora noteikšanai izmantoja no Kopienas ražošanas nozares pārdevumiem iekšzemes tirgū un eksporta pārdevumiem gūto peļņu. Tas bija nepieciešams, jo aktīvus izmantoja abiem tirdzniecības kanāliem, un sadale nebija iespējama.
  12.   tabula | 2001. | 2002. | 2003. | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Peļņa no neto aktīviem | 10 % | 6 % | –18 % | –11 % |

(170)

Peļņu no neto aktīviem aprēķināja, izsakot Kopienā vai ārpus tās pārdotā līdzīga ražojuma peļņas normu pirms nodokļu nomaksas kā procentu no to pamatlīdzekļu tīrās uzskaites vērtības, kas ir piešķirti EK un ārpus tās pārdotam līdzīgam ražojumam. Šis rādītājs attīstījās negatīvi pēc 2001. gada ko, no vienas puses, izraisīja investīciju samazinājums līdzīgā ražojumā no 2001. gada līdz IP un, no otras puses, līdzīga ražojuma, ko pārdeva Kopienā un ārpus tās, peļņa pirms nodokļu nomaksas, kas 2001. un 2002. gadā joprojām bija pozitīva, bet 2003. gadā kļuva negatīva. Lai gan peļņa no aktīviem salīdzinājumā ar 2003. gadu IP uzlabojās, tā sasniedza tikai – 11 % IP. Šā faktora noteikšanai izmantoja no Kopienas ražošanas nozares pārdevumiem iekšzemes tirgū un eksporta pārdevumiem gūto peļņu. Tas bija nepieciešams, jo aktīvus izmantoja abiem tirdzniecības kanāliem, un sadale nebija iespējama.

12.   tabula

2001.

2002.

2003.

IP

Peļņa no neto aktīviem

10 %

6 %

–18 %

–11 %

| (171) | Komisijas ražošanas nozare, izņemot vienu uzņēmumu, neiesniedza sūdzību un nenorādīja, ka Kopienas ražošanas nozarei būtu grūtības piesaistīt kapitālu savām darbībām, un tāpēc secināja, ka Kopienas ražošanas nozare kopumā varēja piesaistīt kapitālu savām darbībām visā attiecīgajā periodā. |
| --- | --- |

(171)

Komisijas ražošanas nozare, izņemot vienu uzņēmumu, neiesniedza sūdzību un nenorādīja, ka Kopienas ražošanas nozarei būtu grūtības piesaistīt kapitālu savām darbībām, un tāpēc secināja, ka Kopienas ražošanas nozare kopumā varēja piesaistīt kapitālu savām darbībām visā attiecīgajā periodā.

| (172) | Nodarbinātība Kopienas ražošanas nozarē samazinājās par 13 % un darbaspēka izmaksas samazinājās par 9 % attiecīgajā periodā.
  13.   tabula | 2001. | 2002. | 2003. | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Darbinieki | 6 058 | 5 424 | 5 276 | 5 245 |
| Indekss | 100 | 90 | 87 | 87 |
| Darbaspēka izmaksas (EUR/gadā) | 275 296 896 | 251 059 144 | 244 153 692 | 249 190 971 |
| Indekss | 100 | 91 | 89 | 91 |

(172)

Nodarbinātība Kopienas ražošanas nozarē samazinājās par 13 % un darbaspēka izmaksas samazinājās par 9 % attiecīgajā periodā.

13.   tabula

2001.

2002.

2003.

IP

Darbinieki

6 058

5 424

5 276

5 245

Indekss

100

90

87

87

Darbaspēka izmaksas (EUR/gadā)

275 296 896

251 059 144

244 153 692

249 190 971

Indekss

100

91

89

91

| (173) | Ražīgums, mērot to kā ikgadējo ieguldījumu (produkciju) uz vienu darbinieku, sasniedza tādu pašu līmeni IP kā 2001. gadā pēc krituma 2002. un 2003. gadā.
  14.   tabula | 2001. | 2002. | 2003. | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ražīgums (tonnas uz vienu darbinieku) | 247 | 217 | 213 | 246 |
| Indekss | 100 | 88 | 86 | 100 |

(173)

Ražīgums, mērot to kā ikgadējo ieguldījumu (produkciju) uz vienu darbinieku, sasniedza tādu pašu līmeni IP kā 2001. gadā pēc krituma 2002. un 2003. gadā.

14.   tabula

2001.

2002.

2003.

IP

Ražīgums (tonnas uz vienu darbinieku)

247

217

213

246

Indekss

100

88

86

100

| (174) | Kamēr no 2001. gada līdz IP Kopienas patēriņš samazinājās par 8 %, pārdevumi Kopienas ražošanas nozarē nesaistītiem un saistītiem pircējiem samazinājās par 15 %. No otras puses, importa tirgus daļa no četrām attiecīgajām valstīm pieauga par 7,3 procentu punktiem. Tādējādi Kopienas ražošanas nozares pārdevumi samazinājās daudz straujāk nekā pieprasījums attiecīgajā periodā. |
| --- | --- |

(174)

Kamēr no 2001. gada līdz IP Kopienas patēriņš samazinājās par 8 %, pārdevumi Kopienas ražošanas nozarē nesaistītiem un saistītiem pircējiem samazinājās par 15 %. No otras puses, importa tirgus daļa no četrām attiecīgajām valstīm pieauga par 7,3 procentu punktiem. Tādējādi Kopienas ražošanas nozares pārdevumi samazinājās daudz straujāk nekā pieprasījums attiecīgajā periodā.

| (175) | Faktiskā dempinga starpības apjoma ietekmi uz Kopienas ražošanas nozari, ņemot vērā importa apjomu un cenas no četrām attiecīgajam valstīm, nevar uzskatīt par nenozīmīgu. |
| --- | --- |

(175)

Faktiskā dempinga starpības apjoma ietekmi uz Kopienas ražošanas nozari, ņemot vērā importa apjomu un cenas no četrām attiecīgajam valstīm, nevar uzskatīt par nenozīmīgu.

| (176) | Kā redzams iepriekšminēto kaitējuma rādītāju analīzē, Kopienas ražošanas nozares ekonomiskais un finansiālais stāvoklis neuzlabojās pēc antidempinga pasākumu piemērošanas attiecīgā ražojuma daļu importam ar izcelsmi Krievijā un Rumānijā 1997. gadā un Horvātijā un Ukrainā 2000. gada februārī. Rādītāji arī norādīja uz to, ka Kopiena joprojām ir nestabilā un neaizsargātā stāvoklī. |
| --- | --- |

(176)

Kā redzams iepriekšminēto kaitējuma rādītāju analīzē, Kopienas ražošanas nozares ekonomiskais un finansiālais stāvoklis neuzlabojās pēc antidempinga pasākumu piemērošanas attiecīgā ražojuma daļu importam ar izcelsmi Krievijā un Rumānijā 1997. gadā un Horvātijā un Ukrainā 2000. gada februārī. Rādītāji arī norādīja uz to, ka Kopiena joprojām ir nestabilā un neaizsargātā stāvoklī.

4.6.   Secinājums par kaitējumu

| (177) | Kaitējuma rādītāju analīzē atklājās, ka Kopienas ražošanas nozares stāvoklis ievērojami pasliktinājās pēc 2001. gada, zemāko līmeni sasniedzot 2003. gadā. IP kaitējuma rādītāji uzlabojās, salīdzinot ar 2003. gada īpaši smago stāvokli. Tas, ka stāvoklis uzlabojās IP, kopumā var būt saistīts ar labāku tirgus stāvokli IP un, konkrēti, ar lielāku SPT ražojumu pieprasījumu no naftas un gāzes nozares puses. Tomēr Kopienas ražošanas nozare nespēja atgūties līdz 2001. gada līmenim, t. i., pirms pieauga imports par dempinga cenām. Šai sakarā norādīts, ka IP novērotais pārdošanas cenu kāpums nebija pietiekams, lai pat pilnībā atspoguļotu izejvielu izmaksu kāpumu, nemaz nerunājot par Kopienas ražošanas nozares stāvokļa uzlabošanu. |
| --- | --- |

(177)

Kaitējuma rādītāju analīzē atklājās, ka Kopienas ražošanas nozares stāvoklis ievērojami pasliktinājās pēc 2001. gada, zemāko līmeni sasniedzot 2003. gadā. IP kaitējuma rādītāji uzlabojās, salīdzinot ar 2003. gada īpaši smago stāvokli. Tas, ka stāvoklis uzlabojās IP, kopumā var būt saistīts ar labāku tirgus stāvokli IP un, konkrēti, ar lielāku SPT ražojumu pieprasījumu no naftas un gāzes nozares puses. Tomēr Kopienas ražošanas nozare nespēja atgūties līdz 2001. gada līmenim, t. i., pirms pieauga imports par dempinga cenām. Šai sakarā norādīts, ka IP novērotais pārdošanas cenu kāpums nebija pietiekams, lai pat pilnībā atspoguļotu izejvielu izmaksu kāpumu, nemaz nerunājot par Kopienas ražošanas nozares stāvokļa uzlabošanu.

| (178) | Daži kaitējuma rādītāji sākotnēji norādīja uz stabilu (spēja piesaistīt kapitālu, nodarbinātība) vai pat pozitīvu (vidējās pārdošanas cenas) attīstību. Tomēr vairākums kaitējuma rādītāju (piem., rentabilitāte, ieguldījumi, ražošana un pārdevumi) attiecīgajā periodā attīstījās negatīvi, lai gan salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu IP laikā tie nedaudz uzlabojās. Tomēr šis uzlabojums nemainīja stāvokli kopumā, jo vairums kaitējuma rādītāju palika negatīvi. |
| --- | --- |

(178)

Daži kaitējuma rādītāji sākotnēji norādīja uz stabilu (spēja piesaistīt kapitālu, nodarbinātība) vai pat pozitīvu (vidējās pārdošanas cenas) attīstību. Tomēr vairākums kaitējuma rādītāju (piem., rentabilitāte, ieguldījumi, ražošana un pārdevumi) attiecīgajā periodā attīstījās negatīvi, lai gan salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu IP laikā tie nedaudz uzlabojās. Tomēr šis uzlabojums nemainīja stāvokli kopumā, jo vairums kaitējuma rādītāju palika negatīvi.

| (179) | Cenu kāpumu izmeklēšanas periodā nevar saistīt ar Kopienas ražošanas nozares stāvokļa uzlabošanos, bet gan izejvielu cenu kāpuma sekas. Turklāt iepriekšminētie faktori, kas uzrāda stabilu attīstību, nenosaka vispārēju Kopienas ražošanas nozares stāvokli. Patiesi, ņemot vērā ar peļņu saistītu rādītāju lielā mērā negatīvo attīstību, nozares dzīvotspēja ir pat apdraudēta, ja vidējā termiņā, ja ne iepriekš, šo situāciju neuzlabos. |
| --- | --- |

(179)

Cenu kāpumu izmeklēšanas periodā nevar saistīt ar Kopienas ražošanas nozares stāvokļa uzlabošanos, bet gan izejvielu cenu kāpuma sekas. Turklāt iepriekšminētie faktori, kas uzrāda stabilu attīstību, nenosaka vispārēju Kopienas ražošanas nozares stāvokli. Patiesi, ņemot vērā ar peļņu saistītu rādītāju lielā mērā negatīvo attīstību, nozares dzīvotspēja ir pat apdraudēta, ja vidējā termiņā, ja ne iepriekš, šo situāciju neuzlabos.

| (180) | Pēc galīgo konstatējumu atklāšanas daži ražotāji eksportētāji apgalvoja, ka Kopienas ražošanas nozarei netika nodarīts būtisks kaitējums IP. Apgalvoja, ka publiski pieejamie dati mudināja domāt, ka Kopienas ražošanas nozare bija drošā finansiālā stāvoklī un ka IP Kopienas ražošanas nozares pārdevumi un rentabilitāte attīstījās pozitīvi. |
| --- | --- |

(180)

Pēc galīgo konstatējumu atklāšanas daži ražotāji eksportētāji apgalvoja, ka Kopienas ražošanas nozarei netika nodarīts būtisks kaitējums IP. Apgalvoja, ka publiski pieejamie dati mudināja domāt, ka Kopienas ražošanas nozare bija drošā finansiālā stāvoklī un ka IP Kopienas ražošanas nozares pārdevumi un rentabilitāte attīstījās pozitīvi.

| (181) | Jāatzīmē, ka dažu Kopienas ražotāju ikgadējie finanšu rezultāti patiešām bija pozitīvi IP, palielinājās pārdevumu apjoms un tika gūta peļņa. Tomēr, tā kā vispārējais dažu Kopienas ražotāju finansiālais stāvoklis IP bija patiešām pozitīvs, attiecīgā analīze ir jābalsta uz Kopienas ražošanas nozares finansiālo darbību attiecībā uz ražošanas un pārdevumiem līdzīga ražojuma Kopienas tirgū. Tā kā līdzīgs ražojums veido tikai daļu no Kopienas ražošanas nozares ražošanas apjoma un arī tikai daļu no Kopienas pārdevumu apjoma, Komisija konstatēja, ka, lai gan dažu Kopienas SPT ražotāju darbība kopumā ir pozitīva, tika radīts būtisks kaitējums Kopienā pārdotajam līdzīgam ražojumam. |
| --- | --- |

(181)

Jāatzīmē, ka dažu Kopienas ražotāju ikgadējie finanšu rezultāti patiešām bija pozitīvi IP, palielinājās pārdevumu apjoms un tika gūta peļņa. Tomēr, tā kā vispārējais dažu Kopienas ražotāju finansiālais stāvoklis IP bija patiešām pozitīvs, attiecīgā analīze ir jābalsta uz Kopienas ražošanas nozares finansiālo darbību attiecībā uz ražošanas un pārdevumiem līdzīga ražojuma Kopienas tirgū. Tā kā līdzīgs ražojums veido tikai daļu no Kopienas ražošanas nozares ražošanas apjoma un arī tikai daļu no Kopienas pārdevumu apjoma, Komisija konstatēja, ka, lai gan dažu Kopienas SPT ražotāju darbība kopumā ir pozitīva, tika radīts būtisks kaitējums Kopienā pārdotajam līdzīgam ražojumam.

| (182) | Ņemot vērā iepriekšminēto, secināja, ka Kopienas ražošanas nozarei ir radīts būtisks kaitējums pamatregulas 3. panta 6. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(182)

Ņemot vērā iepriekšminēto, secināja, ka Kopienas ražošanas nozarei ir radīts būtisks kaitējums pamatregulas 3. panta 6. punkta nozīmē.

5.   CĒLOŅSAKARĪBA

5.1.   Ievads

| (183) | Komisija saskaņā ar pamatregulas 3. panta 6. un 7. punktu pārbaudīja, vai attiecīgā ražojuma imports ar izcelsmi attiecīgajās valstīs par dempinga cenām Kopienas ražošanas nozarei ir radījis tik lielu kaitējumu, ka to var uzskatīt par būtisku. Pārbaudīja arī citus zināmos faktorus, kas nav imports par dempinga cenām, kas vienlaikus nodara kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei, ar mērķi nodrošināt to, ka pārējo faktoru iespējamo radīto kaitējumu neattiecinātu uz importu par dempinga cenām. |
| --- | --- |

(183)

Komisija saskaņā ar pamatregulas 3. panta 6. un 7. punktu pārbaudīja, vai attiecīgā ražojuma imports ar izcelsmi attiecīgajās valstīs par dempinga cenām Kopienas ražošanas nozarei ir radījis tik lielu kaitējumu, ka to var uzskatīt par būtisku. Pārbaudīja arī citus zināmos faktorus, kas nav imports par dempinga cenām, kas vienlaikus nodara kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei, ar mērķi nodrošināt to, ka pārējo faktoru iespējamo radīto kaitējumu neattiecinātu uz importu par dempinga cenām.

5.2.   Importa par dempinga cenām ietekme

| (184) | Attiecīgajā periodā importa apjoms no četrām attiecīgajām valstīm ir ievērojami palielinājies par 40 %, un tirgus daļa ir pieaugusi par 7,3 procentu punktiem. Vienlaikus attiecīgo četru valstu izcelsmes vidējā importa cena samazina vidējās Kopienas ražošanas nozares cenas par 32 % izmeklēšanas periodā. Importa par dempinga cenām cenu pieaugums, ko fiksēja IP, bija skaidrojams tikai ar izejvielu izmaksu kāpumu. Būtiskais attiecīgo četru valstu importa apjoma pieaugums un to tirgus daļas pieaugums attiecīgajā periodā par cenām, kas joprojām bija zemākas par Kopienas ražošanas nozares cenām, sakrita ar jūtamu Kopienas ražošanas nozares vispārēja finansiāla stāvokļa pasliktināšanos tajā pašā periodā. |
| --- | --- |

(184)

Attiecīgajā periodā importa apjoms no četrām attiecīgajām valstīm ir ievērojami palielinājies par 40 %, un tirgus daļa ir pieaugusi par 7,3 procentu punktiem. Vienlaikus attiecīgo četru valstu izcelsmes vidējā importa cena samazina vidējās Kopienas ražošanas nozares cenas par 32 % izmeklēšanas periodā. Importa par dempinga cenām cenu pieaugums, ko fiksēja IP, bija skaidrojams tikai ar izejvielu izmaksu kāpumu. Būtiskais attiecīgo četru valstu importa apjoma pieaugums un to tirgus daļas pieaugums attiecīgajā periodā par cenām, kas joprojām bija zemākas par Kopienas ražošanas nozares cenām, sakrita ar jūtamu Kopienas ražošanas nozares vispārēja finansiāla stāvokļa pasliktināšanos tajā pašā periodā.

| (185) | Attiecīgajā periodā pieauga arī Kopienas ražošanas nozares vienības cenas par 10 %. Tomēr šīs cenas tika samazinātas, un tās pat nevarēja segt augsto izejvielu izmaksu kāpumu, kuru apliecina augstais Kopienas ražošanas nozares kaitējuma līmenis. |
| --- | --- |

(185)

Attiecīgajā periodā pieauga arī Kopienas ražošanas nozares vienības cenas par 10 %. Tomēr šīs cenas tika samazinātas, un tās pat nevarēja segt augsto izejvielu izmaksu kāpumu, kuru apliecina augstais Kopienas ražošanas nozares kaitējuma līmenis.

| (186) | Pamatojoties uz iepriekšminētajiem apsvērumiem, noteicošais Kopienas ražošanas nozares stāvokļa lejupslīdē varētu būt bijis imports par zemām cenām no četrām attiecīgajām valstīm, kas īpaši atspoguļojās nepietiekamā pārdošanas cenu attīstībā, ražošanas, pārdevumu, tirgus daļas samazinājumā un straujā rentabilitātes un ieguldījumu samazinājumā. |
| --- | --- |

(186)

Pamatojoties uz iepriekšminētajiem apsvērumiem, noteicošais Kopienas ražošanas nozares stāvokļa lejupslīdē varētu būt bijis imports par zemām cenām no četrām attiecīgajām valstīm, kas īpaši atspoguļojās nepietiekamā pārdošanas cenu attīstībā, ražošanas, pārdevumu, tirgus daļas samazinājumā un straujā rentabilitātes un ieguldījumu samazinājumā.

5.3.   Pārējo faktoru ietekme

| (187) | Attiecīgajā periodā Kopienas patēriņš samazinājās par 8 %. Tomēr patēriņa samazinājumu pašu par sevi nevar uzskatīt par galveno cēloni, kāpēc Kopienas ražošanas nozarei radīts kaitējums, jo Kopienas ražošanas nozares pārdevumi salīdzinoši samazinājās vairāk nekā patēriņš attiecīgajā periodā (attiecīgi – 16 % un – 14 % no 2001. gada līdz IP beigām). Turklāt pierādījās, ka imports no attiecīgajām valstīm attiecīgajā periodā pieauga un tādā veidā pārņēma Kopienas ražošanas nozares zaudēto tirgus daļu. Šo iemeslu dēļ konstatēja, ka patēriņa samazinājums nevarēja būt nozīmīgs Kopienas ražošanas nozarei radītā kaitējuma cēlonis. |
| --- | --- |

(187)

Attiecīgajā periodā Kopienas patēriņš samazinājās par 8 %. Tomēr patēriņa samazinājumu pašu par sevi nevar uzskatīt par galveno cēloni, kāpēc Kopienas ražošanas nozarei radīts kaitējums, jo Kopienas ražošanas nozares pārdevumi salīdzinoši samazinājās vairāk nekā patēriņš attiecīgajā periodā (attiecīgi – 16 % un – 14 % no 2001. gada līdz IP beigām). Turklāt pierādījās, ka imports no attiecīgajām valstīm attiecīgajā periodā pieauga un tādā veidā pārņēma Kopienas ražošanas nozares zaudēto tirgus daļu. Šo iemeslu dēļ konstatēja, ka patēriņa samazinājums nevarēja būt nozīmīgs Kopienas ražošanas nozarei radītā kaitējuma cēlonis.

| (188) | Saskaņā ar Eiropas Kopienu Statistikas biroja datiem un izmeklēšanā apkopoto informāciju, galvenās trešās valstis, no kurām importētas SPT, ir Japāna, Argentīna un ASV. |
| --- | --- |

(188)

Saskaņā ar Eiropas Kopienu Statistikas biroja datiem un izmeklēšanā apkopoto informāciju, galvenās trešās valstis, no kurām importētas SPT, ir Japāna, Argentīna un ASV.

| (189) | Imports no Japānas bija 52 960 tonnas 2001. gadā un attiecīgajā periodā samazinājās par 34 % līdz 34 857 tonnām. Japāņu attiecīgā ražojuma importa tirgus daļa veidoja līdz 2,5 % 2001. gadā, kas IP samazinājās līdz 1,8 %. Japānas imports tika pārdots par cenām, kuras vismaz dubultoja Kopienas ražošanas nozares cenas. Tāpēc neuzskata, ka Japānas imports ir negatīvi ietekmējis Kopienas ražošanas nozares stāvokli. |
| --- | --- |

(189)

Imports no Japānas bija 52 960 tonnas 2001. gadā un attiecīgajā periodā samazinājās par 34 % līdz 34 857 tonnām. Japāņu attiecīgā ražojuma importa tirgus daļa veidoja līdz 2,5 % 2001. gadā, kas IP samazinājās līdz 1,8 %. Japānas imports tika pārdots par cenām, kuras vismaz dubultoja Kopienas ražošanas nozares cenas. Tāpēc neuzskata, ka Japānas imports ir negatīvi ietekmējis Kopienas ražošanas nozares stāvokli.

| (190) | Imports no Argentīnas pieauga par 52 % no 30 962 tonnām 2001. gadā līdz 46 918 tonnām IP laikā. Tas atbilst tirgus daļai, kas palielinājās par vienu procentu punktu no 1,4 % 2001. gadā līdz 2,4 % IP. Argentīnas importa cenu līmenis saglabājās visā attiecīgajā periodā krietni zem četru attiecīgo valstu līmeņa, t. i., IP laikā vidējā CIF cena par vienu tonnu importa no Argentīnas sasniedza EUR 660, turpretim četru attiecīgo valstu vidējā svērtā CIF cena bija EUR 501 par vienu tonnu. Analīzes gaitā ņēma vērā faktu, ka viens Kopienas ražotājs ir saistīts ar ražotāju eksportētāju, kas atradās Argentīnā. Tomēr pierādījās, ka šā Kopienas ražotāja importētās SPT no viņa saistītā uzņēmuma Argentīnā ne daudzuma, ne cenu ziņā nav noteicošais, kādēļ šim konkrētajam Kopienas ražotājam un Kopienas ražošanas nozarei kopumā radīts kaitējums. |
| --- | --- |

(190)

Imports no Argentīnas pieauga par 52 % no 30 962 tonnām 2001. gadā līdz 46 918 tonnām IP laikā. Tas atbilst tirgus daļai, kas palielinājās par vienu procentu punktu no 1,4 % 2001. gadā līdz 2,4 % IP. Argentīnas importa cenu līmenis saglabājās visā attiecīgajā periodā krietni zem četru attiecīgo valstu līmeņa, t. i., IP laikā vidējā CIF cena par vienu tonnu importa no Argentīnas sasniedza EUR 660, turpretim četru attiecīgo valstu vidējā svērtā CIF cena bija EUR 501 par vienu tonnu. Analīzes gaitā ņēma vērā faktu, ka viens Kopienas ražotājs ir saistīts ar ražotāju eksportētāju, kas atradās Argentīnā. Tomēr pierādījās, ka šā Kopienas ražotāja importētās SPT no viņa saistītā uzņēmuma Argentīnā ne daudzuma, ne cenu ziņā nav noteicošais, kādēļ šim konkrētajam Kopienas ražotājam un Kopienas ražošanas nozarei kopumā radīts kaitējums.

| (191) | Eiropas Kopienu Statistikas biroja dati rāda, ka ASV SPT importa tirgus daļa pieauga no 0,6 % 2001. gadā līdz 1,8 % IP. Vidējās ASV pārdošanas cenas attiecīgā perioda sākumā bija EUR 2 414 par vienu tonnu, t. i., gandrīz četras reizes augstākas par Kopienas ražošanas nozares cenu, un vēlāk strauji samazinājās par 77 % līdz EUR 797 par vienu tonnu IP laikā, joprojām pārsniedzot Kopienas ražošanas nozares cenas par 8 %. Tāpēc, lai gan ASV importa apjoms ir audzis, ņemot vērā to cenu līmeni, to nevar uzskatīt par būtisku Kopienas ražošanas nozarei radītā kaitējuma iemeslu. |
| --- | --- |

(191)

Eiropas Kopienu Statistikas biroja dati rāda, ka ASV SPT importa tirgus daļa pieauga no 0,6 % 2001. gadā līdz 1,8 % IP. Vidējās ASV pārdošanas cenas attiecīgā perioda sākumā bija EUR 2 414 par vienu tonnu, t. i., gandrīz četras reizes augstākas par Kopienas ražošanas nozares cenu, un vēlāk strauji samazinājās par 77 % līdz EUR 797 par vienu tonnu IP laikā, joprojām pārsniedzot Kopienas ražošanas nozares cenas par 8 %. Tāpēc, lai gan ASV importa apjoms ir audzis, ņemot vērā to cenu līmeni, to nevar uzskatīt par būtisku Kopienas ražošanas nozarei radītā kaitējuma iemeslu.

| (192) | Tika apgalvots, ka imports no Argentīnas un ASV no 2001. gada ir pakāpeniski pieaudzis un ka to kopīgā tirgus daļa pārsniedza 4 % IP laikā, un ka ASV cenas palika zemākas par ražotāju eksportētāju iekasētajām trīs no četrām attiecīgajām valstīm. |
| --- | --- |

(192)

Tika apgalvots, ka imports no Argentīnas un ASV no 2001. gada ir pakāpeniski pieaudzis un ka to kopīgā tirgus daļa pārsniedza 4 % IP laikā, un ka ASV cenas palika zemākas par ražotāju eksportētāju iekasētajām trīs no četrām attiecīgajām valstīm.

| (193) | Apgalvojums, ka ASV cenas bija zemākas par trīs no četru attiecīgo valstu noteiktajām cenām, nebalstās uz faktiem. Kopumā secināja, ka, īpaši ņemot vērā tā augstos cenu līmeņus, šo importu nevar uzskatīt par noteicošo kaitējuma iemeslu. |
| --- | --- |

(193)

Apgalvojums, ka ASV cenas bija zemākas par trīs no četru attiecīgo valstu noteiktajām cenām, nebalstās uz faktiem. Kopumā secināja, ka, īpaši ņemot vērā tā augstos cenu līmeņus, šo importu nevar uzskatīt par noteicošo kaitējuma iemeslu.

| (194) | Viens ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka Kopienas ražošanas nozare galvenokārt pievērsās augstākās klases ražojumu kategoriju (OCTG) ražošanai un pārdošanai, kas konkurētu ar importu no Japānas, Argentīnas un Savienotajām Valstīm. Tika apgalvots, ka imports no šīm trim valstīm kopā atbilda 1,5 procentu punktam lielam tirgus daļas kāpumam no 2001. gada līdz IP un ka imports no šīm trim valstīm aizvietoja Kopienas ražošanas nozares ražoto SPT, nevis tās SPT, ko importēja no Krievijas vai Ukrainas. |
| --- | --- |

(194)

Viens ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka Kopienas ražošanas nozare galvenokārt pievērsās augstākās klases ražojumu kategoriju (OCTG) ražošanai un pārdošanai, kas konkurētu ar importu no Japānas, Argentīnas un Savienotajām Valstīm. Tika apgalvots, ka imports no šīm trim valstīm kopā atbilda 1,5 procentu punktam lielam tirgus daļas kāpumam no 2001. gada līdz IP un ka imports no šīm trim valstīm aizvietoja Kopienas ražošanas nozares ražoto SPT, nevis tās SPT, ko importēja no Krievijas vai Ukrainas.

| (195) | Norādīts, ka, lai gan lielāks uzsvars tiek likts uz augstākās klases pievienotās vērtības ražojumu ražošanu, Kopienas ražošanas nozare joprojām ievērojamos apjomos ražo visdažādākos SPT tipus, tai skaitā zemas kvalitātes ražojumus. Faktiski OCTG veido tikai nelielu Kopienas ražošanas nozares darbību daļu, proti, 5 % no kopējiem pārdevumiem un 7 % no līdzīga ražojuma, ko pārdeva Kopienas tirgū IP laikā, kopējās pārdevumu vērtības. Kopīgās Japānas, Argentīnas un ASV tirgus daļas kāpumu par 1,5 procentu punktiem no 4,5 % 2001. gadā līdz 6,0 % IP laikā var, ja vispār var, tikai minimāli saistīt ar lielāku Kopienas ražošanas nozares tirgus daļas zaudējumu tajā pašā periodā, t. i., no 40,1 % līdz 36,7 %. Tāpēc sūdzība, ka imports no šīm trim valstīm ir radījis būtisku kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei, bija jānoraida. |
| --- | --- |

(195)

Norādīts, ka, lai gan lielāks uzsvars tiek likts uz augstākās klases pievienotās vērtības ražojumu ražošanu, Kopienas ražošanas nozare joprojām ievērojamos apjomos ražo visdažādākos SPT tipus, tai skaitā zemas kvalitātes ražojumus. Faktiski OCTG veido tikai nelielu Kopienas ražošanas nozares darbību daļu, proti, 5 % no kopējiem pārdevumiem un 7 % no līdzīga ražojuma, ko pārdeva Kopienas tirgū IP laikā, kopējās pārdevumu vērtības. Kopīgās Japānas, Argentīnas un ASV tirgus daļas kāpumu par 1,5 procentu punktiem no 4,5 % 2001. gadā līdz 6,0 % IP laikā var, ja vispār var, tikai minimāli saistīt ar lielāku Kopienas ražošanas nozares tirgus daļas zaudējumu tajā pašā periodā, t. i., no 40,1 % līdz 36,7 %. Tāpēc sūdzība, ka imports no šīm trim valstīm ir radījis būtisku kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei, bija jānoraida.

| (196) | Viens ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka Komisijas dienesti neņēma vērā SPT importa no jaunajām dalībvalstīm ietekmi. Galvenokārt attiecībā uz Slovākiju apgalvoja, ka iepriekš tika konstatēts, ka šis imports tika ievests EK par dempinga cenām, kas rada kaitējumu. Šādam importam piemēroja antidempinga maksājumus, kas zaudēja spēku pēc paplašināšanās izmeklēšanas perioda vidū. Tika arī apgalvots, ka šāds imports izraisīja Kopienas ražošanas nozares tirgus daļas zudumu. |
| --- | --- |

(196)

Viens ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka Komisijas dienesti neņēma vērā SPT importa no jaunajām dalībvalstīm ietekmi. Galvenokārt attiecībā uz Slovākiju apgalvoja, ka iepriekš tika konstatēts, ka šis imports tika ievests EK par dempinga cenām, kas rada kaitējumu. Šādam importam piemēroja antidempinga maksājumus, kas zaudēja spēku pēc paplašināšanās izmeklēšanas perioda vidū. Tika arī apgalvots, ka šāds imports izraisīja Kopienas ražošanas nozares tirgus daļas zudumu.

| (197) | Tomēr jāatzīmē, ka pārdevumi no Kopienas ražošanas nozares un citiem Eiropas ražotājiem (tai skaitā Slovākijas) attiecīgi samazinājās par apmēram 133 000 tonnām un 112 000 tonnām no 2001. gada līdz 2004. gadam, turpretim tajā pašā laikā imports no četrām attiecīgajām valstīm pieauga apmēram par 120 000 tonnām (13). |
| --- | --- |

(197)

Tomēr jāatzīmē, ka pārdevumi no Kopienas ražošanas nozares un citiem Eiropas ražotājiem (tai skaitā Slovākijas) attiecīgi samazinājās par apmēram 133 000 tonnām un 112 000 tonnām no 2001. gada līdz 2004. gadam, turpretim tajā pašā laikā imports no četrām attiecīgajām valstīm pieauga apmēram par 120 000 tonnām (13).

| (198) | Attiecībā uz importu no Slovākijas pirms paplašināšanās nevar apgalvot, ka šāda veida imports bija par iemeslu dempingam, kas kaitē Kopienas ražošanas nozarei, no 2001. gada līdz paplašināšanai (t. i., 2004. gada 1. maijam), jo tam piemēroja antidempinga maksājumus, atjaunojot godīgu konkurenci Kopienas ražošanas nozarē. Jebkura šo pārdevumu iespējamā ietekme ES-25 no 1. maija netiek uzskatīta par tādu, kas atceļ kaitējuma konstatējumus vai pārtrauc cēloņsakarību starp četru valstu izcelsmes importu par dempinga cenām, par kuru notiek izmeklēšana, un Kopienas ražošanas nozarei radīto kaitējumu. Patiesi, saskaņā ar Eiropas Kopienu Statistikas biroja datiem analizējot attiecīgā ražojuma importu no Slovākijas Kopienas tirgū pirms un pēc paplašināšanas, liecināja, ka pievienošanās gadā šis attiecīgā ražojuma imports pārējā Kopienas tirgū (ES-24) pieauga par 7 % vai 5 911 tonnām salīdzinājumā ar gadu pirms pievienošanās. Salīdzinot ar importa attīstību no četrām attiecīgajām valstīm, apjoms ir palielinājies tikai nedaudz. |
| --- | --- |

(198)

Attiecībā uz importu no Slovākijas pirms paplašināšanās nevar apgalvot, ka šāda veida imports bija par iemeslu dempingam, kas kaitē Kopienas ražošanas nozarei, no 2001. gada līdz paplašināšanai (t. i., 2004. gada 1. maijam), jo tam piemēroja antidempinga maksājumus, atjaunojot godīgu konkurenci Kopienas ražošanas nozarē. Jebkura šo pārdevumu iespējamā ietekme ES-25 no 1. maija netiek uzskatīta par tādu, kas atceļ kaitējuma konstatējumus vai pārtrauc cēloņsakarību starp četru valstu izcelsmes importu par dempinga cenām, par kuru notiek izmeklēšana, un Kopienas ražošanas nozarei radīto kaitējumu. Patiesi, saskaņā ar Eiropas Kopienu Statistikas biroja datiem analizējot attiecīgā ražojuma importu no Slovākijas Kopienas tirgū pirms un pēc paplašināšanas, liecināja, ka pievienošanās gadā šis attiecīgā ražojuma imports pārējā Kopienas tirgū (ES-24) pieauga par 7 % vai 5 911 tonnām salīdzinājumā ar gadu pirms pievienošanās. Salīdzinot ar importa attīstību no četrām attiecīgajām valstīm, apjoms ir palielinājies tikai nedaudz.

| (199) | Ņemot vērā iepriekšminēto, secināja, ka Kopienas ražošanas nozares tirgus daļa nesamazinājās Kopienas iekšējās konkurences rezultātā. |
| --- | --- |

(199)

Ņemot vērā iepriekšminēto, secināja, ka Kopienas ražošanas nozares tirgus daļa nesamazinājās Kopienas iekšējās konkurences rezultātā.

| (200) | Tāpēc sūdzība, ka konkurence Kopienas iekšienē ir Kopienas ražošanas nozares tirgus daļas zaudējuma cēlonis, tiek noraidīts. |
| --- | --- |

(200)

Tāpēc sūdzība, ka konkurence Kopienas iekšienē ir Kopienas ražošanas nozares tirgus daļas zaudējuma cēlonis, tiek noraidīts.

| (201) | Reaģējot uz galīgo konstatējumu atklāšanu, viens ražotājs eksportētājs paziņoja, ka nav ņemts vērā tērauda tirgus cikliskuma faktors, kā tas noteikts pamatregulas 3. panta 7. punktā. |
| --- | --- |

(201)

Reaģējot uz galīgo konstatējumu atklāšanu, viens ražotājs eksportētājs paziņoja, ka nav ņemts vērā tērauda tirgus cikliskuma faktors, kā tas noteikts pamatregulas 3. panta 7. punktā.

| (202) | Šai sakarā jāatzīmē, ka ražotājs eksportētājs neiesniedza pierādījumus, lai pamatotu sūdzību, ka tērauda tirgus cikliskums ir radījis kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei. Turklāt jāatzīmē, ka tērauda tirgus cikliskums varētu būt līdzīgi ietekmējis Kopienas ražošanas nozari un ražotājus eksportētājus. Tādējādi cikliska lejupslīde SPT tirgū, kas, iespējams, negatīvi ietekmēja Kopienas ražošanas nozari, būtu arī jābūt nelabvēlīgai attiecībā pret SPT importa apjomu, t. i., importa apjomiem no četrām attiecīgām valstīm būtu bijis jāsamazinās. Tomēr, kā minēts 151. apsvērumā, četru attiecīgo valstu uzkrātie importa apjomi pieauga katru gadu no 2001. gada līdz 2004. gadam. Tāpēc secināja, ka nevar uzskatīt, ka tērauda tirgus cikliskums ir Kopienas ražošanas nozarei radītā kaitējuma cēlonis. |
| --- | --- |

(202)

Šai sakarā jāatzīmē, ka ražotājs eksportētājs neiesniedza pierādījumus, lai pamatotu sūdzību, ka tērauda tirgus cikliskums ir radījis kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei. Turklāt jāatzīmē, ka tērauda tirgus cikliskums varētu būt līdzīgi ietekmējis Kopienas ražošanas nozari un ražotājus eksportētājus. Tādējādi cikliska lejupslīde SPT tirgū, kas, iespējams, negatīvi ietekmēja Kopienas ražošanas nozari, būtu arī jābūt nelabvēlīgai attiecībā pret SPT importa apjomu, t. i., importa apjomiem no četrām attiecīgām valstīm būtu bijis jāsamazinās. Tomēr, kā minēts 151. apsvērumā, četru attiecīgo valstu uzkrātie importa apjomi pieauga katru gadu no 2001. gada līdz 2004. gadam. Tāpēc secināja, ka nevar uzskatīt, ka tērauda tirgus cikliskums ir Kopienas ražošanas nozarei radītā kaitējuma cēlonis.

| (203) | Viens uzņēmums apgalvoja, ka USD vērtības kritums attiecībā pret EUR no 2001. gada līdz IP ietekmēja Kopienas ražošanas nozares stāvokli, bet neiesniedza pierādījumus, ka šīs valūtas maiņas kursu svārstības patiešām negatīvi ietekmēja Kopienas ražošanas nozares darbību. Tā kā nebija pamatotas informācijas, kas pierādītu, ka Kopienas ražošanas nozarei radīto kaitējumu ietekmēja EUR vērtības pieaugums attiecībā pret USD, secināja, ka valūtas maiņas kursu svārstības nelikvidēja cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām un Kopienas ražošanas nozarei radīto kaitējumu. Turklāt Kopienas ražošanas nozares analīzi balstīja uz līdzīga ražojuma, ko ražoja un pārdeva Kopienas tirgū, finansiālo stāvokli. Tā kā par lielāko daļu līdzīga ražojuma pārdevumiem Kopienas tirgū norēķinus veica EUR un tā kā visas lielākās ražošanas izmaksas arī sākotnēji bija EUR, katrā ziņā valūtas maiņas kursu svārstības būtiski neietekmēja Kopienas ražošanas nozarei radīto kaitējumu. |
| --- | --- |

(203)

Viens uzņēmums apgalvoja, ka USD vērtības kritums attiecībā pret EUR no 2001. gada līdz IP ietekmēja Kopienas ražošanas nozares stāvokli, bet neiesniedza pierādījumus, ka šīs valūtas maiņas kursu svārstības patiešām negatīvi ietekmēja Kopienas ražošanas nozares darbību. Tā kā nebija pamatotas informācijas, kas pierādītu, ka Kopienas ražošanas nozarei radīto kaitējumu ietekmēja EUR vērtības pieaugums attiecībā pret USD, secināja, ka valūtas maiņas kursu svārstības nelikvidēja cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām un Kopienas ražošanas nozarei radīto kaitējumu. Turklāt Kopienas ražošanas nozares analīzi balstīja uz līdzīga ražojuma, ko ražoja un pārdeva Kopienas tirgū, finansiālo stāvokli. Tā kā par lielāko daļu līdzīga ražojuma pārdevumiem Kopienas tirgū norēķinus veica EUR un tā kā visas lielākās ražošanas izmaksas arī sākotnēji bija EUR, katrā ziņā valūtas maiņas kursu svārstības būtiski neietekmēja Kopienas ražošanas nozarei radīto kaitējumu.

| (204) | Ņemot vērā iepriekš minēto pārējo trešo valstu izcelsmes importa apjomu, cenu un tirgus daļas attīstību, secina, ka Kopienas ražošanas nozares radīto būtisko kaitējumu nevar piedēvēt šim importam. |
| --- | --- |

(204)

Ņemot vērā iepriekš minēto pārējo trešo valstu izcelsmes importa apjomu, cenu un tirgus daļas attīstību, secina, ka Kopienas ražošanas nozares radīto būtisko kaitējumu nevar piedēvēt šim importam.

| (205) | Divi ražotāji eksportētāji apgalvoja, ka rentabilitāte samazinājās izejvielu cenu kāpuma dēļ, un tāpēc tas nav saistāms ar importu par dempinga cenām no attiecīgajām valstīm. Patiesi, galveno SPT ražošanas izejvielu (lūžņu vai taisnstūrveida sagatavju) izmaksas ievērojami pieauga attiecīgajā periodā. Divi Kopienas ražotāji apliecināja, ka lūžņu cenas pieauga no 2003. gada pēdējā ceturkšņa līdz IP pēdējam ceturksnim par 66 % viena Kopienas ražotāja un par 77 % pārējo Kopienas ražotāju gadījumā. Viens Kopienas ražotājs pierādīja, ka visā attiecīgajā periodā (no 2001. gada līdz IP) lūžņu cenas pieauga pat vairāk nekā divas reizes – no EUR 99 par vienu tonnu 2001. gadā līdz EUR 253 par vienu tonnu IP. Līdzīga tendence tika novērota taisnstūrveida sagatavju vidējām cenām. |
| --- | --- |

(205)

Divi ražotāji eksportētāji apgalvoja, ka rentabilitāte samazinājās izejvielu cenu kāpuma dēļ, un tāpēc tas nav saistāms ar importu par dempinga cenām no attiecīgajām valstīm. Patiesi, galveno SPT ražošanas izejvielu (lūžņu vai taisnstūrveida sagatavju) izmaksas ievērojami pieauga attiecīgajā periodā. Divi Kopienas ražotāji apliecināja, ka lūžņu cenas pieauga no 2003. gada pēdējā ceturkšņa līdz IP pēdējam ceturksnim par 66 % viena Kopienas ražotāja un par 77 % pārējo Kopienas ražotāju gadījumā. Viens Kopienas ražotājs pierādīja, ka visā attiecīgajā periodā (no 2001. gada līdz IP) lūžņu cenas pieauga pat vairāk nekā divas reizes – no EUR 99 par vienu tonnu 2001. gadā līdz EUR 253 par vienu tonnu IP. Līdzīga tendence tika novērota taisnstūrveida sagatavju vidējām cenām.

| (206) | Tomēr Kopienas ražošanas nozarei būtisku kaitējumu neradīja pieaugušās izejvielu cenas, bet gan, kā skaidrots 168. apsvērumā, tas, ka Kopienas ražošanas nozare nespēja novirzīt uz pircējiem šīs augstākās izmaksas. Sakarā ar importu par dempinga cenām no attiecīgajām valstīm, kas ievērojami pazemināja Kopienas ražošanas nozares cenas, Kopienas ražošanas nozare patiešām nevarēja paaugstināt savas pārdošanas cenas tādā apjomā, kas attiecīgi atspoguļotu izejvielu cenu pieaugumu. |
| --- | --- |

(206)

Tomēr Kopienas ražošanas nozarei būtisku kaitējumu neradīja pieaugušās izejvielu cenas, bet gan, kā skaidrots 168. apsvērumā, tas, ka Kopienas ražošanas nozare nespēja novirzīt uz pircējiem šīs augstākās izmaksas. Sakarā ar importu par dempinga cenām no attiecīgajām valstīm, kas ievērojami pazemināja Kopienas ražošanas nozares cenas, Kopienas ražošanas nozare patiešām nevarēja paaugstināt savas pārdošanas cenas tādā apjomā, kas attiecīgi atspoguļotu izejvielu cenu pieaugumu.

| (207) | Pēc galīgo konstatējumu atklāšanas viens ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka bija kļūdaini paziņot, ka rentabilitāte samazinājās IP laikā, jo importa par dempinga cenām radītā cenu spiediena dēļ Kopienas ražotāji nevarēja paaugstināt cenas tādā līmenī, kas segtu izejvielu cenu pieaugumu. Saskaņā ar šo uzņēmumu izejvielu (lūžņu) cena IP pieauga par 15,8 %. Tika apgalvots, ka importa par dempinga cenām cenas palielinājās vairāk nekā izejvielu izmaksas. |
| --- | --- |

(207)

Pēc galīgo konstatējumu atklāšanas viens ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka bija kļūdaini paziņot, ka rentabilitāte samazinājās IP laikā, jo importa par dempinga cenām radītā cenu spiediena dēļ Kopienas ražotāji nevarēja paaugstināt cenas tādā līmenī, kas segtu izejvielu cenu pieaugumu. Saskaņā ar šo uzņēmumu izejvielu (lūžņu) cena IP pieauga par 15,8 %. Tika apgalvots, ka importa par dempinga cenām cenas palielinājās vairāk nekā izejvielu izmaksas.

| (208) | Tomēr, kā minēts iepriekš, izmeklēšanas laikā gūtie pierādījumi norādīja uz to, ka Kopienas ražotāju izejvielu izmaksu kāpums bija krietni augstāks nekā apgalvotie 15,8 % IP laikā. Pamatojoties uz dažu Kopienas ražotāju iesniegto informāciju, konstatēja arī, ka izejvielu cenu kāpums bija lielāks par SPT vidējo svērto cenu no četrām attiecīgajām valstīm visā attiecīgajā periodā. Tāpēc arguments par to, ka importa par dempinga cenām radītā cenu spiedienu dēļ Kopienas ražotāji nevarēja paaugstināt cenas un nodrošināt rentablus pārdevumus, tiek saglabāts. |
| --- | --- |

(208)

Tomēr, kā minēts iepriekš, izmeklēšanas laikā gūtie pierādījumi norādīja uz to, ka Kopienas ražotāju izejvielu izmaksu kāpums bija krietni augstāks nekā apgalvotie 15,8 % IP laikā. Pamatojoties uz dažu Kopienas ražotāju iesniegto informāciju, konstatēja arī, ka izejvielu cenu kāpums bija lielāks par SPT vidējo svērto cenu no četrām attiecīgajām valstīm visā attiecīgajā periodā. Tāpēc arguments par to, ka importa par dempinga cenām radītā cenu spiedienu dēļ Kopienas ražotāji nevarēja paaugstināt cenas un nodrošināt rentablus pārdevumus, tiek saglabāts.

| (209) | Kopš 1997. gada spēkā esošos antidempinga pasākumus no 2004. gada jūlija vairs nepiemēro Rumānijas un Krievijas izcelsmes ražojumiem, uz kuriem attiecas sākotnējā ražojuma definīcija, piesardzības nolūkā, jo dažu Kopienas ražotāju darbība iepriekš bija vērsta pret konkurenci. |
| --- | --- |

(209)

Kopš 1997. gada spēkā esošos antidempinga pasākumus no 2004. gada jūlija vairs nepiemēro Rumānijas un Krievijas izcelsmes ražojumiem, uz kuriem attiecas sākotnējā ražojuma definīcija, piesardzības nolūkā, jo dažu Kopienas ražotāju darbība iepriekš bija vērsta pret konkurenci.

| (210) | Daži ražotāji eksportētāji un importētāji pieprasīja, lai tiktu izmeklēts, kādā apmērā dažu Kopienas ražotāju izveidotais kartelis varēja ietekmēt Kopienas ražošanas nozares darbību kopumā. |
| --- | --- |

(210)

Daži ražotāji eksportētāji un importētāji pieprasīja, lai tiktu izmeklēts, kādā apmērā dažu Kopienas ražotāju izveidotais kartelis varēja ietekmēt Kopienas ražošanas nozares darbību kopumā.

| (211) | Šeit konstatēja, ka laikposms (1990. līdz 1995. gads un dažiem ražojumiem līdz 1999. gadam), kurā daži Kopienas ražotāji pārkāpa konkurences noteikumus, un pašreizējās antidempinga procedūras attiecīgais periods (2001. līdz 2004. gads) laika ziņā nepārklājās. Bez tam arī izmeklēšanā netika atrasta informācija, ka Kopienas ražošanas nozares cenas vai pārējos kaitējuma rādītājus ietekmēja kāda pret konkurenci vērsta darbība. Ņemot vērā iepriekšminēto un tā kā nav citas informācijas vai norāžu par pretējo, var secināt, ka dažu Kopienas ražotāju pirms 2001. gada izveidotais kartelis neietekmēja Kopienas ražošanas nozarei radīto kaitējumu attiecīgajā periodā. |
| --- | --- |

(211)

Šeit konstatēja, ka laikposms (1990. līdz 1995. gads un dažiem ražojumiem līdz 1999. gadam), kurā daži Kopienas ražotāji pārkāpa konkurences noteikumus, un pašreizējās antidempinga procedūras attiecīgais periods (2001. līdz 2004. gads) laika ziņā nepārklājās. Bez tam arī izmeklēšanā netika atrasta informācija, ka Kopienas ražošanas nozares cenas vai pārējos kaitējuma rādītājus ietekmēja kāda pret konkurenci vērsta darbība. Ņemot vērā iepriekšminēto un tā kā nav citas informācijas vai norāžu par pretējo, var secināt, ka dažu Kopienas ražotāju pirms 2001. gada izveidotais kartelis neietekmēja Kopienas ražošanas nozarei radīto kaitējumu attiecīgajā periodā.

| (212) | Pēc galīgo konstatējumu atklāšanas viens ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka Komisijas dienesti nepārbaudīja, kā Kopienas ražošanas nozari varēja ietekmēt normālu konkurences apstākļu atjaunošana pēc karteļa darbības beigām 1999. gadā. Tika apgalvots, ka nebija svarīgi, vai karteļa darbība un attiecīgais pašreizējās procedūras periods laika ziņā pārklājās, un ka Komisijas dienesti kļūdījās, šai sakarā vērtējot kaitējuma un cēloņsakarības analīzi, un var būt pārkāpuši pamatregulas 3. panta 7. punktu. |
| --- | --- |

(212)

Pēc galīgo konstatējumu atklāšanas viens ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka Komisijas dienesti nepārbaudīja, kā Kopienas ražošanas nozari varēja ietekmēt normālu konkurences apstākļu atjaunošana pēc karteļa darbības beigām 1999. gadā. Tika apgalvots, ka nebija svarīgi, vai karteļa darbība un attiecīgais pašreizējās procedūras periods laika ziņā pārklājās, un ka Komisijas dienesti kļūdījās, šai sakarā vērtējot kaitējuma un cēloņsakarības analīzi, un var būt pārkāpuši pamatregulas 3. panta 7. punktu.

| (213) | Pirmkārt, tiek uzsvērts, ka tikai neliela attiecīgā ražojuma daļa, proti, OCTG (klasificēts ar KN 7304210020 un KN 7304291120), bija saistīta ar karteļa procedūru. Izmeklēšanas procedūrā Kopienas tirgū pārdotais OCTG apjoms veidoja tikai 5 % no kopējā Kopienas ražošanas nozares pārdevumu apjoma. |
| --- | --- |

(213)

Pirmkārt, tiek uzsvērts, ka tikai neliela attiecīgā ražojuma daļa, proti, OCTG (klasificēts ar KN 7304210020 un KN 7304291120), bija saistīta ar karteļa procedūru. Izmeklēšanas procedūrā Kopienas tirgū pārdotais OCTG apjoms veidoja tikai 5 % no kopējā Kopienas ražošanas nozares pārdevumu apjoma.

| (214) | Turklāt tiek uzskatīts, ka divu gadu laikposms starp karteļa darbības beigām līdz laikposma sākumam, kas bija izmantots kaitējuma noteikšanai, ir pietiekams, lai Kopienas ražošanas nozare varētu atgriezties pie normāliem konkurences apstākļiem. Tomēr stāvoklis IP laikā radīja kaitējumu. |
| --- | --- |

(214)

Turklāt tiek uzskatīts, ka divu gadu laikposms starp karteļa darbības beigām līdz laikposma sākumam, kas bija izmantots kaitējuma noteikšanai, ir pietiekams, lai Kopienas ražošanas nozare varētu atgriezties pie normāliem konkurences apstākļiem. Tomēr stāvoklis IP laikā radīja kaitējumu.

| (215) | Ņemot vērā iepriekšminēto, šo prasību noraidīja. |
| --- | --- |

(215)

Ņemot vērā iepriekšminēto, šo prasību noraidīja.

5.4.   Secinājums par cēloņsakarību

| (216) | Tā kā Kopienas ražošanas nozares stāvoklis acīmredzami pasliktinājās, kad vienlaikus pieauga attiecīgo valstu izcelsmes imports par dempinga cenām, tirgus daļas un pazeminājās cenas, secina, ka imports par dempinga cenām Kopienai ir radījis būtisku kaitējumu pamatregulas 3. panta 6. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(216)

Tā kā Kopienas ražošanas nozares stāvoklis acīmredzami pasliktinājās, kad vienlaikus pieauga attiecīgo valstu izcelsmes imports par dempinga cenām, tirgus daļas un pazeminājās cenas, secina, ka imports par dempinga cenām Kopienai ir radījis būtisku kaitējumu pamatregulas 3. panta 6. punkta nozīmē.

6.   KOPIENAS INTERESES

| (217) | Saskaņā ar pamatregulas 21. pantu ir jāpārbauda, vai neatkarīgi no secinājumiem par dempingu, kas rada kaitējumu, ir pārliecinoši iemesli secināt, ka šajā konkrētajā gadījumā pasākumu pieņemšana nav Kopienas interesēs. Šai sakarā jāapsver, kā iespējamie pasākumi ietekmētu visas šajā procedūrā iesaistītās personas un arī kādas būtu sekas, ja pasākumi netiktu veikti. |
| --- | --- |

(217)

Saskaņā ar pamatregulas 21. pantu ir jāpārbauda, vai neatkarīgi no secinājumiem par dempingu, kas rada kaitējumu, ir pārliecinoši iemesli secināt, ka šajā konkrētajā gadījumā pasākumu pieņemšana nav Kopienas interesēs. Šai sakarā jāapsver, kā iespējamie pasākumi ietekmētu visas šajā procedūrā iesaistītās personas un arī kādas būtu sekas, ja pasākumi netiktu veikti.

6.1.   Kopienas ražošanas nozare

| (218) | Kopienas ražošanas nozarei radīja kaitējumu tas, ka tai bija grūti konkurēt ar zemo cenu dempinga importu. |
| --- | --- |

(218)

Kopienas ražošanas nozarei radīja kaitējumu tas, ka tai bija grūti konkurēt ar zemo cenu dempinga importu.

| (219) | Uzskatīja, ka pasākumu piemērošana ļaus Kopienas ražošanas nozarei palielināt tās pārdevumus un tirgus daļu, gūstot apjomradītus ietaupījumus un tādējādi nepieciešamo peļņas līmeni, lai attaisnotu pastāvīgos ieguldījumus tās ražošanas iekārtās. |
| --- | --- |

(219)

Uzskatīja, ka pasākumu piemērošana ļaus Kopienas ražošanas nozarei palielināt tās pārdevumus un tirgus daļu, gūstot apjomradītus ietaupījumus un tādējādi nepieciešamo peļņas līmeni, lai attaisnotu pastāvīgos ieguldījumus tās ražošanas iekārtās.

| (220) | Ja pasākumi netiks piemēroti, Kopienas ražošanas nozares stāvoklis aizvien pasliktināsies. Tā nevarētu ieguldīt jaunā ražošanas jaudā un efektīvi konkurēt ar importu no trešām valstīm. Dažiem uzņēmumiem būtu jāpārtrauc līdzīga ražojuma ražošana un jāatlaiž savi darbinieki. Tāpēc tika secināts, ka antidempinga pasākumu piemērošana ir Kopienas ražošanas nozares interesēs. |
| --- | --- |

(220)

Ja pasākumi netiks piemēroti, Kopienas ražošanas nozares stāvoklis aizvien pasliktināsies. Tā nevarētu ieguldīt jaunā ražošanas jaudā un efektīvi konkurēt ar importu no trešām valstīm. Dažiem uzņēmumiem būtu jāpārtrauc līdzīga ražojuma ražošana un jāatlaiž savi darbinieki. Tāpēc tika secināts, ka antidempinga pasākumu piemērošana ir Kopienas ražošanas nozares interesēs.

| (221) | Viens Kopienas ražotājs, kas neiesniedza sūdzību un kas ir saistīts ar ražotāju eksportētāju Rumānijā, apgalvoja, ka Kopienas ražotāji jau strādātu ar pilnu ražošanas jaudu un nevarētu nodrošināt SPT lielo pieprasījumu Kopienas tirgū un trešās valstīs. Uzņēmums iebilda, ka maksājumu piemērošana izraisītu piegādes deficītu Kopienas tirgū. Tomēr, kā minēts iepriekš, izmeklēšanā atklājās, ka visā attiecīgajā periodā Kopienas ražošanas nozarei bija neizmantota ražošanas jauda, ko varētu izmantot turpmāk attiecīgā ražojuma ražošanai, lai pildītu SPT pieprasījumu Kopienas tirgū. |
| --- | --- |

(221)

Viens Kopienas ražotājs, kas neiesniedza sūdzību un kas ir saistīts ar ražotāju eksportētāju Rumānijā, apgalvoja, ka Kopienas ražotāji jau strādātu ar pilnu ražošanas jaudu un nevarētu nodrošināt SPT lielo pieprasījumu Kopienas tirgū un trešās valstīs. Uzņēmums iebilda, ka maksājumu piemērošana izraisītu piegādes deficītu Kopienas tirgū. Tomēr, kā minēts iepriekš, izmeklēšanā atklājās, ka visā attiecīgajā periodā Kopienas ražošanas nozarei bija neizmantota ražošanas jauda, ko varētu izmantot turpmāk attiecīgā ražojuma ražošanai, lai pildītu SPT pieprasījumu Kopienas tirgū.

| (222) | Tāpat tika apgalvots, ka pasākumu piemērošana ierobežotu konkurenci Kopienas tirgū. Atzīmēja, ka bez ražotājiem, kas iesniedza sūdzību, jaunajās dalībvalstīs ir vairāki citi nozīmīgi attiecīgā ražojuma ražotāji, kā tas norādīts 139. apsvērumā. Tiek uzskatīts, ka ražotāju skaits Kopienā ir tik liels, lai nodrošinātu konkurenci šajā tirgū, pat piemērojot antidempinga pasākumus. Turklāt, kā minēts 188. līdz 195. apsvērumā, ražotāji arī pārējās trešās valstīs (piem., ASV) konkurē ar Kopienas ražošanas nozari ar līdzīgiem ražojumiem un cenām. Tāpēc uzskata, ka pasākumu piemērošana neapdraudēs SPT piedāvājumu un neierobežos konkurenci Kopienas tirgū. |
| --- | --- |

(222)

Tāpat tika apgalvots, ka pasākumu piemērošana ierobežotu konkurenci Kopienas tirgū. Atzīmēja, ka bez ražotājiem, kas iesniedza sūdzību, jaunajās dalībvalstīs ir vairāki citi nozīmīgi attiecīgā ražojuma ražotāji, kā tas norādīts 139. apsvērumā. Tiek uzskatīts, ka ražotāju skaits Kopienā ir tik liels, lai nodrošinātu konkurenci šajā tirgū, pat piemērojot antidempinga pasākumus. Turklāt, kā minēts 188. līdz 195. apsvērumā, ražotāji arī pārējās trešās valstīs (piem., ASV) konkurē ar Kopienas ražošanas nozari ar līdzīgiem ražojumiem un cenām. Tāpēc uzskata, ka pasākumu piemērošana neapdraudēs SPT piedāvājumu un neierobežos konkurenci Kopienas tirgū.

6.2.   Nesaistītu importētāju intereses

| (223) | Atbildes uz anketas jautājumiem tika saņemtas tikai no trīs nesaistītiem importētājiem; vēlāk divos uzņēmumos veica pārbaudes apmeklējumu. Ceturtais nesaistītais importētājs piekrita pārbaudes apmeklējumam šis procedūras vēlākā posmā. Šo četru importētāju attiecīgā ražojuma importa apjoms bija 8 % no kopējā importa Kopienā un 3 % no Kopienas patēriņa. |
| --- | --- |

(223)

Atbildes uz anketas jautājumiem tika saņemtas tikai no trīs nesaistītiem importētājiem; vēlāk divos uzņēmumos veica pārbaudes apmeklējumu. Ceturtais nesaistītais importētājs piekrita pārbaudes apmeklējumam šis procedūras vēlākā posmā. Šo četru importētāju attiecīgā ražojuma importa apjoms bija 8 % no kopējā importa Kopienā un 3 % no Kopienas patēriņa.

| (224) | Ņemot vērā to, ka lielākā visa SPT importa daļa Kopienā tiek virzīts caur importētājiem, kas ir saistīti ar ražotājiem eksportētājiem, un mazāk kā puse no visiem importētājiem Kopienas tirgū ienāk ar nesaistīto importētāju starpniecību, četru nesaistīto importētāju importu var uzskatīt par reprezentatīvu visiem pārējiem nesaistītiem importētājiem. |
| --- | --- |

(224)

Ņemot vērā to, ka lielākā visa SPT importa daļa Kopienā tiek virzīts caur importētājiem, kas ir saistīti ar ražotājiem eksportētājiem, un mazāk kā puse no visiem importētājiem Kopienas tirgū ienāk ar nesaistīto importētāju starpniecību, četru nesaistīto importētāju importu var uzskatīt par reprezentatīvu visiem pārējiem nesaistītiem importētājiem.

| (225) | Vienam no importētājiem attiecīgā ražojuma imports veidoja 22 % no tā kopējā SPT importa apjoma un attiecīgā pārdevumu vērtība bija 3 % no tā kopējā apgrozījuma IP. Šie pārdevumi bija ļoti rentabli IP laikā. Ņemot vērā to, ka vairums šā uzņēmuma piegādātāju atrodas Kopienā vai valstīs, kurām nepiemēro antidempinga maksājumus, antidempinga pasākumu piemērošanas ietekmi nevar uzskatīt par nozīmīgu. |
| --- | --- |

(225)

Vienam no importētājiem attiecīgā ražojuma imports veidoja 22 % no tā kopējā SPT importa apjoma un attiecīgā pārdevumu vērtība bija 3 % no tā kopējā apgrozījuma IP. Šie pārdevumi bija ļoti rentabli IP laikā. Ņemot vērā to, ka vairums šā uzņēmuma piegādātāju atrodas Kopienā vai valstīs, kurām nepiemēro antidempinga maksājumus, antidempinga pasākumu piemērošanas ietekmi nevar uzskatīt par nozīmīgu.

| (226) | Otrs importētājs, kura galvenā darbība ir SPT importēšana un pārveidošana, importēja visas SPT no attiecīgām valstīm, jo īpaši Krievijas. Neliela šā importa daļa ietvēra t. s. “sertificētas caurules”. Tāpēc uzskata, ka maksājumu piemērošana Krievijas izcelsmes importam negatīvi ietekmēs vispārējo uzņēmējdarbību un jo īpaši šā uzņēmuma rentabilitāti. Tomēr ņemot vērā, ka pašlaik bez šī importētāja ir tikai viens sertificētu SPT piegādātājs Kopienā, ir ļoti iespējams, ka katrs cenu pieaugums, ko izraisa šim ražojumam piemērots antidempinga maksājums, var tikt novirzīts uz galapatērētāju. Turklāt uzņēmums arī varētu gūt vismaz daļu no saviem pirkumiem no vietējā piegādātāja Kopienā vai daļu savu pirkumu aizstāt ar citiem ražojumiem, kas nav attiecīgais ražojums. |
| --- | --- |

(226)

Otrs importētājs, kura galvenā darbība ir SPT importēšana un pārveidošana, importēja visas SPT no attiecīgām valstīm, jo īpaši Krievijas. Neliela šā importa daļa ietvēra t. s. “sertificētas caurules”. Tāpēc uzskata, ka maksājumu piemērošana Krievijas izcelsmes importam negatīvi ietekmēs vispārējo uzņēmējdarbību un jo īpaši šā uzņēmuma rentabilitāti. Tomēr ņemot vērā, ka pašlaik bez šī importētāja ir tikai viens sertificētu SPT piegādātājs Kopienā, ir ļoti iespējams, ka katrs cenu pieaugums, ko izraisa šim ražojumam piemērots antidempinga maksājums, var tikt novirzīts uz galapatērētāju. Turklāt uzņēmums arī varētu gūt vismaz daļu no saviem pirkumiem no vietējā piegādātāja Kopienā vai daļu savu pirkumu aizstāt ar citiem ražojumiem, kas nav attiecīgais ražojums.

| (227) | Pārējie divi importētāji, kas sadarbojās un kuru importa apjomi veidoja tikai nelielu daļu no kopējā attiecīgā ražojuma importa apjoma IP laikā, uzskatīja, ka viņus maksājumu piemērošana nav ietekmējusi. |
| --- | --- |

(227)

Pārējie divi importētāji, kas sadarbojās un kuru importa apjomi veidoja tikai nelielu daļu no kopējā attiecīgā ražojuma importa apjoma IP laikā, uzskatīja, ka viņus maksājumu piemērošana nav ietekmējusi.

| (228) | Ņemot vērā iepriekšminēto, uzskata, ka antidempinga maksājumu piemērošana atšķirīgi ietekmētu importētājus – atkarībā no to individuālā stāvokļa. Tāpēc var secināt, ka pasākumu piemērošana patiesi var ļoti negatīvi ietekmēt viena importētāja finansiālo stāvokli. Tomēr caurmērā nav gaidāms, ka pasākumi būtiski ietekmēs importētāju finansiālo stāvokli kopumā. |
| --- | --- |

(228)

Ņemot vērā iepriekšminēto, uzskata, ka antidempinga maksājumu piemērošana atšķirīgi ietekmētu importētājus – atkarībā no to individuālā stāvokļa. Tāpēc var secināt, ka pasākumu piemērošana patiesi var ļoti negatīvi ietekmēt viena importētāja finansiālo stāvokli. Tomēr caurmērā nav gaidāms, ka pasākumi būtiski ietekmēs importētāju finansiālo stāvokli kopumā.

6.3.   Lietotāju intereses

| (229) | Neviens attiecīgā ražojuma lietotājs neatbildēja uz Komisijas izsūtītās anketas jautājumiem. Tomēr izmeklēšanā atklājās, ka SPT galvenokārt izmantoja celtniecības un naftas uzņēmumi. Saskaņā ar pieejamo informāciju SPT ir lielu projektu daļa (katlu iekārtas, cauruļvadi, būves), kuros tās veido tikai ierobežotu daļu. Tādēļ secināja, ka antidempinga pasākumu piemērošana SPT visdrīzāk būtiski neietekmētu šādu lietotāju izmaksas un tādējādi arī, iespējams, skaidro nepietiekamo lietotāju sadarbību pašreizējā procedūrā. |
| --- | --- |

(229)

Neviens attiecīgā ražojuma lietotājs neatbildēja uz Komisijas izsūtītās anketas jautājumiem. Tomēr izmeklēšanā atklājās, ka SPT galvenokārt izmantoja celtniecības un naftas uzņēmumi. Saskaņā ar pieejamo informāciju SPT ir lielu projektu daļa (katlu iekārtas, cauruļvadi, būves), kuros tās veido tikai ierobežotu daļu. Tādēļ secināja, ka antidempinga pasākumu piemērošana SPT visdrīzāk būtiski neietekmētu šādu lietotāju izmaksas un tādējādi arī, iespējams, skaidro nepietiekamo lietotāju sadarbību pašreizējā procedūrā.

| (230) | Pamatojoties uz iepriekšminētajiem konstatējumiem, un tā kā nav citas reakcijas no patērētāju organizācijām, secina, ka ierosināto pasākumu ietekme uz patērētājiem, var būt izšķiroša. |
| --- | --- |

(230)

Pamatojoties uz iepriekšminētajiem konstatējumiem, un tā kā nav citas reakcijas no patērētāju organizācijām, secina, ka ierosināto pasākumu ietekme uz patērētājiem, var būt izšķiroša.

| (231) | Tāpēc secina, ka, pamatojoties uz Kopienas interesēm, nav pārliecinoša iemesla, kāpēc antidempinga maksājumi nebūtu jāpiemēro. |
| --- | --- |

(231)

Tāpēc secina, ka, pamatojoties uz Kopienas interesēm, nav pārliecinoša iemesla, kāpēc antidempinga maksājumi nebūtu jāpiemēro.

7.   GALĪGIE ANTIDEMPINGA PASĀKUMI

7.1.   Kaitējuma novēršanas pakāpe

| (232) | Lai novērstu turpmāko importa par dempinga cenām radīto kaitējumu, uzskata par atbilstošu pieņemt antidempinga pasākumus. |
| --- | --- |

(232)

Lai novērstu turpmāko importa par dempinga cenām radīto kaitējumu, uzskata par atbilstošu pieņemt antidempinga pasākumus.

| (233) | Pasākumi jāpiemēro tādā līmenī, kāds ir pietiekams, lai novērstu šā importa radīto kaitējumu, nepārsniedzot konstatēto dempinga starpību. Aprēķinot maksājuma summu, kas būtu vajadzīga, lai novērstu kaitējumu radošā dempinga sekas, uzskatīja, ka visi pasākumi ļaus Kopienas ražotājiem segt savas ražošanas izmaksas un kopumā gūt tādu peļņu pirms nodokļiem, ko varētu samērīgi gūt šāda veida nozare normālos konkurences apstākļos (t. i., neesot importam par dempinga cenām), veicot līdzīga ražojuma pārdevumus Kopienas tirgū. Ņemot vērā vidējo Kopienas ražošanas nozares sasniegto rentabilitātes līmeni 2001. gadā, konstatēja, ka peļņas normu 3 % apmērā no apgrozījuma varētu uzskatīt par atbilstošu minimumu, ko Kopienas ražošanas nozare varētu sasniegt, ja nebūtu kaitējoša dempinga. Tad tika noteikts vajadzīgais cenu palielinājums, salīdzinot vidējo svērto importa cenu, kas noteikta cenu samazinājuma aprēķiniem, ar kaitējumu neradošu cenu ražojumiem, kurus Kopienas ražošanas nozare pārdod Kopienas tirgū. Cenu, kas nerada kaitējumu, aprēķināja, pielāgojot Kopienas ražošanas nozares pārdošanas cenu un faktisko peļņu/zaudējumus IP laikā, pieskaitot iepriekšminēto peļņas normu. Starpību, kas radās no minētā salīdzinājuma, izteica kā procentu no kopējās CIF importa vērtības. |
| --- | --- |

(233)

Pasākumi jāpiemēro tādā līmenī, kāds ir pietiekams, lai novērstu šā importa radīto kaitējumu, nepārsniedzot konstatēto dempinga starpību. Aprēķinot maksājuma summu, kas būtu vajadzīga, lai novērstu kaitējumu radošā dempinga sekas, uzskatīja, ka visi pasākumi ļaus Kopienas ražotājiem segt savas ražošanas izmaksas un kopumā gūt tādu peļņu pirms nodokļiem, ko varētu samērīgi gūt šāda veida nozare normālos konkurences apstākļos (t. i., neesot importam par dempinga cenām), veicot līdzīga ražojuma pārdevumus Kopienas tirgū. Ņemot vērā vidējo Kopienas ražošanas nozares sasniegto rentabilitātes līmeni 2001. gadā, konstatēja, ka peļņas normu 3 % apmērā no apgrozījuma varētu uzskatīt par atbilstošu minimumu, ko Kopienas ražošanas nozare varētu sasniegt, ja nebūtu kaitējoša dempinga. Tad tika noteikts vajadzīgais cenu palielinājums, salīdzinot vidējo svērto importa cenu, kas noteikta cenu samazinājuma aprēķiniem, ar kaitējumu neradošu cenu ražojumiem, kurus Kopienas ražošanas nozare pārdod Kopienas tirgū. Cenu, kas nerada kaitējumu, aprēķināja, pielāgojot Kopienas ražošanas nozares pārdošanas cenu un faktisko peļņu/zaudējumus IP laikā, pieskaitot iepriekšminēto peļņas normu. Starpību, kas radās no minētā salīdzinājuma, izteica kā procentu no kopējās CIF importa vērtības.

7.2.   Galīgie pasākumi

| (234) | Ņemot vērā iepriekš minēto, tiek uzskatīts, ka saskaņā ar pamatregulas 9. pantu attiecīgā ražojuma importam jānosaka galīgie antidempinga pasākumi viszemākās konstatētās dempinga un kaitējuma starpības apjomā saskaņā ar mazākā nodokļa noteikumu. |
| --- | --- |

(234)

Ņemot vērā iepriekš minēto, tiek uzskatīts, ka saskaņā ar pamatregulas 9. pantu attiecīgā ražojuma importam jānosaka galīgie antidempinga pasākumi viszemākās konstatētās dempinga un kaitējuma starpības apjomā saskaņā ar mazākā nodokļa noteikumu.

| (235) | Tā kā kaitējuma novēršanas pakāpe ir lielāka nekā noteiktās dempinga starpības, tad galīgie pasākumi ir jānosaka, pamatojoties uz dempinga starpību. Atlikušās dempinga starpības uzņēmumam noteica augstākās individuālās starpības līmenī katrā valstī. |
| --- | --- |

(235)

Tā kā kaitējuma novēršanas pakāpe ir lielāka nekā noteiktās dempinga starpības, tad galīgie pasākumi ir jānosaka, pamatojoties uz dempinga starpību. Atlikušās dempinga starpības uzņēmumam noteica augstākās individuālās starpības līmenī katrā valstī.

| (236) | Šādas ir galīgā maksājuma likmes, kas izteiktas procentos no CIF cenas uz Kopienas robežas, pirms nodokļu nomaksas.







  Valsts | Uzņēmums | Maksājuma likme (%) |
| --- | --- | --- | --- |
| Horvātija | Visi uzņēmumi | 29,8 % |
| Rumānija | S.C. T.M.K. – Artrom S.A. | 17,8 % |
| S.C. Mittal Steel Roman S.A | 17,7 % |
| S.C. Silcotub S.A. | 11,7 % |
| Visi pārējie uzņēmumi | 17,8 % |
| Krievija | Joint Stock Company Chelyabinsk Tube Rolling Plant and Joint Stock Company Pervouralsky Novotrubny Works | 24,1 % |
| Visi pārējie uzņēmumi | 35,8 % |
| Ukraina | OJSC Dnepropetrovsk Tube Works | 12,3 % |
| CJSC Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube and OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant | 25,1 % |
| CJSC Nikopol Steel Pipe Plant Yutist | 25,7 % |
| Visi pārējie uzņēmumi | 25,7 % |

(236)

Šādas ir galīgā maksājuma likmes, kas izteiktas procentos no CIF cenas uz Kopienas robežas, pirms nodokļu nomaksas.

Valsts

Uzņēmums

Maksājuma likme (%)

Horvātija

Visi uzņēmumi

29,8 %

Rumānija

S.C. T.M.K. – Artrom S.A.

17,8 %

S.C. Mittal Steel Roman S.A

17,7 %

S.C. Silcotub S.A.

11,7 %

Visi pārējie uzņēmumi

17,8 %

Krievija

Joint Stock Company Chelyabinsk Tube Rolling Plant and Joint Stock Company Pervouralsky Novotrubny Works

24,1 %

Visi pārējie uzņēmumi

35,8 %

Ukraina

OJSC Dnepropetrovsk Tube Works

12,3 %

CJSC Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube and OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant

25,1 %

CJSC Nikopol Steel Pipe Plant Yutist

25,7 %

Visi pārējie uzņēmumi

25,7 %

| (237) | Atsevišķam uzņēmumam konkrētos antidempinga maksājumus, kas precizēti šajā regulā, noteica, balstoties uz šīs izmeklēšanas konstatējumiem. Tāpēc tie atspoguļo situāciju, kāda konstatēta izmeklēšanas laikā attiecībā uz šiem uzņēmumiem. Šos maksājumus (atšķirībā no valsts mēroga maksājuma, ko piemēro “visiem pārējiem uzņēmumiem”) tādējādi piemēro tikai to ražojumu importam, kuru izcelsme ir attiecīgajā valstī un kurus ražojuši minētie uzņēmumi un tādējādi konkrētās minētās juridiskās personas. Importētie ražojumi, kurus ražojis jebkurš cits uzņēmums, kura nosaukums nav minēts šīs regulas rezolutīvajā daļā, to skaitā vienības, kas saistītas ar konkrēti minētajiem uzņēmumiem, nevar izmantot šos maksājumus, un tiem piemēros maksājumus, kurus piemēro “visiem pārējiem uzņēmumiem”. |
| --- | --- |

(237)

Atsevišķam uzņēmumam konkrētos antidempinga maksājumus, kas precizēti šajā regulā, noteica, balstoties uz šīs izmeklēšanas konstatējumiem. Tāpēc tie atspoguļo situāciju, kāda konstatēta izmeklēšanas laikā attiecībā uz šiem uzņēmumiem. Šos maksājumus (atšķirībā no valsts mēroga maksājuma, ko piemēro “visiem pārējiem uzņēmumiem”) tādējādi piemēro tikai to ražojumu importam, kuru izcelsme ir attiecīgajā valstī un kurus ražojuši minētie uzņēmumi un tādējādi konkrētās minētās juridiskās personas. Importētie ražojumi, kurus ražojis jebkurš cits uzņēmums, kura nosaukums nav minēts šīs regulas rezolutīvajā daļā, to skaitā vienības, kas saistītas ar konkrēti minētajiem uzņēmumiem, nevar izmantot šos maksājumus, un tiem piemēros maksājumus, kurus piemēro “visiem pārējiem uzņēmumiem”.

| (238) | Jebkura prasība piemērot minētās individuālās uzņēmumu antidempinga maksājuma likmes (piemēram, pēc vienības nosaukuma maiņas vai pēc jaunu ražošanas vai tirdzniecības vienību izveidošanas) tūlīt jānosūta Komisijai (14), pievienojot visu attiecīgo informāciju, jo īpaši par izmaiņām uzņēmuma darbībā, kas saistīta ar ražošanu, pārdevumiem iekšzemes tirgū un pārdošanu eksportam, kas saistītas, piemēram, ar minēto nosaukuma maiņu vai minētajām izmaiņām ražošanas un tirdzniecības vienībās. Ja tas ir attaisnoti, tiks izdarīti attiecīgi pasākumi, ieskaitot to uzņēmumu saraksta papildināšanu, kas gūst labumu no individuālajām maksājumu likmēm. Lai nodrošinātu pareizu antidempinga maksājuma piemērošanu, valsts mēroga maksājuma līmeņi nav jāpiemēro ne tikai eksportētājam, kas nesadarbojās, bet arī tiem uzņēmumiem, kuri neeksportēja izmeklēšanas periodā. Tomēr pēdējie uzņēmumi tiek aicināti, pildot pamatregulas 11. panta 4. punkta otrās daļas prasības, iesniegt pārskatīšanas prasību atbilstoši minētajam pantam, lai viņu stāvokli pārbaudītu atsevišķi. |
| --- | --- |

(238)

Jebkura prasība piemērot minētās individuālās uzņēmumu antidempinga maksājuma likmes (piemēram, pēc vienības nosaukuma maiņas vai pēc jaunu ražošanas vai tirdzniecības vienību izveidošanas) tūlīt jānosūta Komisijai (14), pievienojot visu attiecīgo informāciju, jo īpaši par izmaiņām uzņēmuma darbībā, kas saistīta ar ražošanu, pārdevumiem iekšzemes tirgū un pārdošanu eksportam, kas saistītas, piemēram, ar minēto nosaukuma maiņu vai minētajām izmaiņām ražošanas un tirdzniecības vienībās. Ja tas ir attaisnoti, tiks izdarīti attiecīgi pasākumi, ieskaitot to uzņēmumu saraksta papildināšanu, kas gūst labumu no individuālajām maksājumu likmēm. Lai nodrošinātu pareizu antidempinga maksājuma piemērošanu, valsts mēroga maksājuma līmeņi nav jāpiemēro ne tikai eksportētājam, kas nesadarbojās, bet arī tiem uzņēmumiem, kuri neeksportēja izmeklēšanas periodā. Tomēr pēdējie uzņēmumi tiek aicināti, pildot pamatregulas 11. panta 4. punkta otrās daļas prasības, iesniegt pārskatīšanas prasību atbilstoši minētajam pantam, lai viņu stāvokli pārbaudītu atsevišķi.

| (239) | Attiecībā uz muitas dienestu OEV robežvērtības identifikāciju uz Kopienas robežas, OEV var identificēt netieši, pārbaudot 11 KN kodus, ar kuriem klasificē attiecīgo ražojumu. Attiecīgajā periodā 99,9 % no visa attiecīgā ražojuma importa apjoma bija SPT, kuru OEV ir zemāka par robežvērtību 0,86. Tāpēc secināja, ka visu SPT importu no attiecīgajām valstīm ar 11 KN kodiem jāuzskata par attiecīgo ražojumu, izņemot tikai tajos retajos gadījumos, kad importētājs var pierādīt, ka importēto preču OEV pārsniedz robežvērtību 0,86. |
| --- | --- |

(239)

Attiecībā uz muitas dienestu OEV robežvērtības identifikāciju uz Kopienas robežas, OEV var identificēt netieši, pārbaudot 11 KN kodus, ar kuriem klasificē attiecīgo ražojumu. Attiecīgajā periodā 99,9 % no visa attiecīgā ražojuma importa apjoma bija SPT, kuru OEV ir zemāka par robežvērtību 0,86. Tāpēc secināja, ka visu SPT importu no attiecīgajām valstīm ar 11 KN kodiem jāuzskata par attiecīgo ražojumu, izņemot tikai tajos retajos gadījumos, kad importētājs var pierādīt, ka importēto preču OEV pārsniedz robežvērtību 0,86.

7.3.   Prasība piešķirt atbrīvojumu no maksājuma

| (240) | Viens importētājs, kas importēja t. s. “sertificētas SPT” Kopienā, ierosināja, ka viņa uzņēmums būtu jāizslēdz no antidempinga maksājumu piemērošanas. Tomēr uzņēmums neminēja nekādus iemeslus, ar kuriem attaisnotu šāda veida individuālu atbrīvojumu. Jāatzīmē, ka minētais importētājs importēja SPT par dempinga cenām, kas Kopienas ražošanas nozarei radīja kaitējumu, un ka tāpēc nav pamata šim uzņēmumam piešķirt jebkāda veida individuālu atbrīvojumu no maksājuma. Turklāt uzskatīja, ka, atbrīvojot šo importētāju no antidempinga maksājumiem, radītu neatbilstoši augstu pasākumu apiešanas risku. Patiesi, tā kā sertificētas caurules var izmantot dažādās iekārtās, nevarēja pietiekami nodrošināt to, ka šis imports tiktu izmantots tikai būvdarbos Itālijā. |
| --- | --- |

(240)

Viens importētājs, kas importēja t. s. “sertificētas SPT” Kopienā, ierosināja, ka viņa uzņēmums būtu jāizslēdz no antidempinga maksājumu piemērošanas. Tomēr uzņēmums neminēja nekādus iemeslus, ar kuriem attaisnotu šāda veida individuālu atbrīvojumu. Jāatzīmē, ka minētais importētājs importēja SPT par dempinga cenām, kas Kopienas ražošanas nozarei radīja kaitējumu, un ka tāpēc nav pamata šim uzņēmumam piešķirt jebkāda veida individuālu atbrīvojumu no maksājuma. Turklāt uzskatīja, ka, atbrīvojot šo importētāju no antidempinga maksājumiem, radītu neatbilstoši augstu pasākumu apiešanas risku. Patiesi, tā kā sertificētas caurules var izmantot dažādās iekārtās, nevarēja pietiekami nodrošināt to, ka šis imports tiktu izmantots tikai būvdarbos Itālijā.

7.4.   Prasība par daļēju atcelšanu

| (241) | Pēc galīgo konstatējumu atklāšanas viens importētājs pieprasīja uz deviņiem mēnešiem (ar tiesībām periodu pagarināt uz 12 mēnešiem) daļēji atcelt maksājumus, kurus piemēro konkrētam attiecīgā ražojuma importam, kuru ražoja Krievijas ražotājs eksportētājs TMK, kuru klasificē ar KN kodu 7304 39 92 un kuru ir sertificējusi Itālijas Darba ministrija izmantošanai publiskajos būvdarbos Itālijā. |
| --- | --- |

(241)

Pēc galīgo konstatējumu atklāšanas viens importētājs pieprasīja uz deviņiem mēnešiem (ar tiesībām periodu pagarināt uz 12 mēnešiem) daļēji atcelt maksājumus, kurus piemēro konkrētam attiecīgā ražojuma importam, kuru ražoja Krievijas ražotājs eksportētājs TMK, kuru klasificē ar KN kodu 7304 39 92 un kuru ir sertificējusi Itālijas Darba ministrija izmantošanai publiskajos būvdarbos Itālijā.

| (242) | Importētājs iebilda, ka maksājumu daļēju apturēšanu pamatotu ar Kopienas interesēm saskaņā ar pamatregulas 14. panta 4. punktu. Tika apgalvots, ka, daļēji neapturot pasākumus, importētājs pārtrauktu importēt sertificētas caurules un tādējādi Itālijā paliktu tikai viens uzņēmums, kas ražo sertificētas SPT, tādā veidā radot monopolu. |
| --- | --- |

(242)

Importētājs iebilda, ka maksājumu daļēju apturēšanu pamatotu ar Kopienas interesēm saskaņā ar pamatregulas 14. panta 4. punktu. Tika apgalvots, ka, daļēji neapturot pasākumus, importētājs pārtrauktu importēt sertificētas caurules un tādējādi Itālijā paliktu tikai viens uzņēmums, kas ražo sertificētas SPT, tādā veidā radot monopolu.

| (243) | Importētājs apgalvoja, ka pasākumu daļēja apturēšana nerādītu kaitējumu iespējamajam vienīgajam Kopienas ražotājam, kura sertificētu SPT ražošanas apjoms, iespējams, aptver tikai apmēram divas trešdaļas no sertificētu SPT ikgadējā pieprasījuma Itālijā. Importētājs vēl apgalvoja, ka Itālijas muita varētu viegli uzraudzīt pasākumu daļēju apturēšanu, vienkārši pārbaudot sertifikācijas dokumentus, kas jāuzrāda katrā importa darījumā. |
| --- | --- |

(243)

Importētājs apgalvoja, ka pasākumu daļēja apturēšana nerādītu kaitējumu iespējamajam vienīgajam Kopienas ražotājam, kura sertificētu SPT ražošanas apjoms, iespējams, aptver tikai apmēram divas trešdaļas no sertificētu SPT ikgadējā pieprasījuma Itālijā. Importētājs vēl apgalvoja, ka Itālijas muita varētu viegli uzraudzīt pasākumu daļēju apturēšanu, vienkārši pārbaudot sertifikācijas dokumentus, kas jāuzrāda katrā importa darījumā.

| (244) | Par apgalvojumu, ka Kopienas tirgū rastos monopols, ja pasākumus neapturētu daļēji, jānorāda, ka, tā kā Itālijā bija divi ražotāji, kuri ražoja sertificētas SPT, izmeklēšanas periodā, bet kopš 2005. gada beigām tiešām ir palicis tikai viens uzņēmums. Tomēr varēja pierādīt, ka izmeklēšanas periodā sertificētu cauruļu imports par dempinga cenām no Krievijas ievērojami samazināja Kopienas ražošanas nozares ražoto sertificēto cauruļu cenas līdz tādam līmenim, ka Kopienas ražotāji nevarēja konkurēt ar šo importu par dempinga cenām un tāpēc viņiem bija jāpārtrauc vai ievērojami jāsamazina sertificētu SPT ražošana. Tas, ka Kopienas tirgū ir palicis tikai viens sertificētu SPT Kopienas ražotājs patiesībā bija sekas, kuras radīja Krievijas izcelsmes sertificētu SPT imports par dempinga cenām; tāpēc apgalvojums, ka daļēja maksājumu apturēšana neradītu kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei, bija jānoraida. Gluži pretēji, sagaidāms, ka maksājumu piemērošana vairos konkurenci un sertificētu cauruļu Kopienas ražotāju atkārtotu ienākšanu Kopienas tirgū. |
| --- | --- |

(244)

Par apgalvojumu, ka Kopienas tirgū rastos monopols, ja pasākumus neapturētu daļēji, jānorāda, ka, tā kā Itālijā bija divi ražotāji, kuri ražoja sertificētas SPT, izmeklēšanas periodā, bet kopš 2005. gada beigām tiešām ir palicis tikai viens uzņēmums. Tomēr varēja pierādīt, ka izmeklēšanas periodā sertificētu cauruļu imports par dempinga cenām no Krievijas ievērojami samazināja Kopienas ražošanas nozares ražoto sertificēto cauruļu cenas līdz tādam līmenim, ka Kopienas ražotāji nevarēja konkurēt ar šo importu par dempinga cenām un tāpēc viņiem bija jāpārtrauc vai ievērojami jāsamazina sertificētu SPT ražošana. Tas, ka Kopienas tirgū ir palicis tikai viens sertificētu SPT Kopienas ražotājs patiesībā bija sekas, kuras radīja Krievijas izcelsmes sertificētu SPT imports par dempinga cenām; tāpēc apgalvojums, ka daļēja maksājumu apturēšana neradītu kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei, bija jānoraida. Gluži pretēji, sagaidāms, ka maksājumu piemērošana vairos konkurenci un sertificētu cauruļu Kopienas ražotāju atkārtotu ienākšanu Kopienas tirgū.

| (245) | Tā kā ir atzīts, ka būtībā Itālijas muitas iestādes spētu uzraudzīt maksājumu daļēju apturēšanu, pieprasītā maksājumu daļēja apturēšana bija jānoraida ar tādu pašu pamatojumu kā prasību piešķirt atbrīvojumu no maksājuma, kas ir minēta iepriekš 240. apsvērumā. Pasākumu daļējas apturēšanas piešķiršana vienam atsevišķam importētājam radītu neatbilstoši augstu pasākumu apiešanas risku, jo šā uzņēmuma importētās sertificētās SPT varēja izmantot ne tikai būvdarbos Itālijā. |
| --- | --- |

(245)

Tā kā ir atzīts, ka būtībā Itālijas muitas iestādes spētu uzraudzīt maksājumu daļēju apturēšanu, pieprasītā maksājumu daļēja apturēšana bija jānoraida ar tādu pašu pamatojumu kā prasību piešķirt atbrīvojumu no maksājuma, kas ir minēta iepriekš 240. apsvērumā. Pasākumu daļējas apturēšanas piešķiršana vienam atsevišķam importētājam radītu neatbilstoši augstu pasākumu apiešanas risku, jo šā uzņēmuma importētās sertificētās SPT varēja izmantot ne tikai būvdarbos Itālijā.

7.5.   Saistības

| (246) | Tas pats importētājs ierosināja, ka jāpieņem viņa Krievijas ražotāja eksportētāja saistības, kurš veic piegādes. Ar saistībām jānosaka importa apjoms ievešanai bez muitas nodokļa ar kvantitatīvu ierobežojumu. Importētājs pamatoja, ka importu līdz šādam daudzumam izmantotu tikai publisko būvdarbu projektos Itālijā. Tādējādi šis imports nevarētu radīt kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei. Turklāt nebūtu pietiekama sertificētu SPT piedāvājuma Kopienā. Tomēr jānorāda, ka saskaņā ar pamatregulas 8. panta 1. punktu saistības var piedāvāt tikai ražotāji eksportētāji, bet ne importētāji. Tāpēc šo prasību noraidīja. |
| --- | --- |

(246)

Tas pats importētājs ierosināja, ka jāpieņem viņa Krievijas ražotāja eksportētāja saistības, kurš veic piegādes. Ar saistībām jānosaka importa apjoms ievešanai bez muitas nodokļa ar kvantitatīvu ierobežojumu. Importētājs pamatoja, ka importu līdz šādam daudzumam izmantotu tikai publisko būvdarbu projektos Itālijā. Tādējādi šis imports nevarētu radīt kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei. Turklāt nebūtu pietiekama sertificētu SPT piedāvājuma Kopienā. Tomēr jānorāda, ka saskaņā ar pamatregulas 8. panta 1. punktu saistības var piedāvāt tikai ražotāji eksportētāji, bet ne importētāji. Tāpēc šo prasību noraidīja.

| (247) | Nododot atklātībā svarīgākos faktus un apsvērumus, uz kuriem balstījās nodoms ieteikt galīgo antidempinga maksājumu piemērošanu, vairākums ražotāju eksportētāju attiecīgajās valstīs piedāvāja cenu saistības saskaņā ar pamatregulas 8. panta 1. punktu. |
| --- | --- |

(247)

Nododot atklātībā svarīgākos faktus un apsvērumus, uz kuriem balstījās nodoms ieteikt galīgo antidempinga maksājumu piemērošanu, vairākums ražotāju eksportētāju attiecīgajās valstīs piedāvāja cenu saistības saskaņā ar pamatregulas 8. panta 1. punktu.

| (248) | Tomēr attiecīgo ražojumu raksturo vērā ņemams ražojuma tipu skaits ar dažām īpašībām, kas, importējot, nav viegli atpazīstamas. Tādēļ faktiski nav iespējams noteikt katram ražojuma tipam minimālās cenas, kuras būtu visaptverošas un kuras Komisija un dalībvalstu muitas dienesti varētu pienācīgi uzraudzīt importēšanas brīdī. Turklāt pēdējos gados attiecīgajam ražojumam ir raksturīga cenu nepastāvība, un tādēļ tas nav piemērots, lai pieņemtu saistības par noteiktu cenu ilgākam laika posmam. Cenu nepastāvība ir saistīta ar izejvielu cenu nepastāvību, proti, metāla kvadrātveida sagatavēm, lietņiem vai tērauda lūžņiem, kas veido ražošanas izmaksu lielāko, taču mainīgo daļu. Ja minimālo importa ceno indeksu noteiktu pēc kādas no izejvielām, katrai ražojuma apakšgrupai būtu jānosaka atšķirīga indeksēšanas formula, kas ļoti sarežģītu indeksēšanas formulas parametru noteikšanu un saistību uzraudzību. |
| --- | --- |

(248)

Tomēr attiecīgo ražojumu raksturo vērā ņemams ražojuma tipu skaits ar dažām īpašībām, kas, importējot, nav viegli atpazīstamas. Tādēļ faktiski nav iespējams noteikt katram ražojuma tipam minimālās cenas, kuras būtu visaptverošas un kuras Komisija un dalībvalstu muitas dienesti varētu pienācīgi uzraudzīt importēšanas brīdī. Turklāt pēdējos gados attiecīgajam ražojumam ir raksturīga cenu nepastāvība, un tādēļ tas nav piemērots, lai pieņemtu saistības par noteiktu cenu ilgākam laika posmam. Cenu nepastāvība ir saistīta ar izejvielu cenu nepastāvību, proti, metāla kvadrātveida sagatavēm, lietņiem vai tērauda lūžņiem, kas veido ražošanas izmaksu lielāko, taču mainīgo daļu. Ja minimālo importa ceno indeksu noteiktu pēc kādas no izejvielām, katrai ražojuma apakšgrupai būtu jānosaka atšķirīga indeksēšanas formula, kas ļoti sarežģītu indeksēšanas formulas parametru noteikšanu un saistību uzraudzību.

| (249) | Turklāt jāatgādina, ka iepriekš saistības tika pieņemtas par dažiem ražojumiem, uz kuriem attiecas pašreizējās izmeklēšanas ražojuma definīcija. Šīs saistības balstījās uz principa, ka katras ražojuma grupas cenas atbilst Kopienā izmantoto cenu struktūrai, par kuru atzīts, ka Komisijai to ir ļoti grūti uzraudzīt, vai konstatēja, ka tās nepaaugstināja cenas līdz līmenim, kas neradītu kaitējumu un atjaunotu godīgu tirdzniecību Kopienas tirgū (15). |
| --- | --- |

(249)

Turklāt jāatgādina, ka iepriekš saistības tika pieņemtas par dažiem ražojumiem, uz kuriem attiecas pašreizējās izmeklēšanas ražojuma definīcija. Šīs saistības balstījās uz principa, ka katras ražojuma grupas cenas atbilst Kopienā izmantoto cenu struktūrai, par kuru atzīts, ka Komisijai to ir ļoti grūti uzraudzīt, vai konstatēja, ka tās nepaaugstināja cenas līdz līmenim, kas neradītu kaitējumu un atjaunotu godīgu tirdzniecību Kopienas tirgū (15).

| (250) | Turklāt virknē gadījumu ierosinātā ražojumu klasifikācija nebija pietiekoši detalizēta, lai varētu notikt pienācīga uzraudzība, vai arī piedāvātais cenu līmenis neļāva novērst kaitējumu radošu dempingu. |
| --- | --- |

(250)

Turklāt virknē gadījumu ierosinātā ražojumu klasifikācija nebija pietiekoši detalizēta, lai varētu notikt pienācīga uzraudzība, vai arī piedāvātais cenu līmenis neļāva novērst kaitējumu radošu dempingu.

| (251) | Ņemot vērā iepriekšminēto, jo īpaši grūtības uzraudzīt dažādās minimālās importa cenas, uzskata, ka saistības būtībā nav īstenojamas. Tomēr, ņemot vērā gaidāmo Rumānijas pievienošanos Kopienai, Rumānijai noteikto pasākumu ilgums būs ierobežots. Tādējādi risks, ka Rumānijas eksportētāji apies minimālās importa cenas, ir ierobežots, tāpat kā iespējamās būtiskās cenu izmaiņas. Komisija ar 2006. gada 23. jūnijs Lēmumu 2006/441/EK (16), ar ko pieņem saistības, kuras piedāvātas sakarā ar antidempinga procedūru attiecībā uz dažu dzelzs un tērauda bezšuvju cauruļvadu un cauruļu ievedumiem, kā izcelsme cita starpā ir Rumānijā, atbilstoši pieņēma Rumānijas eksportētāju piedāvātās saistības. Iemesli, kāpēc saistības tika pieņemtas, ir sīkāk norādīti minētajā Lēmumā. Padome atzīst, ka saistību piedāvājumi novērš kaitējumu radoša dempinga sekas un būtiski ierobežo pasākumu apiešanas risku. |
| --- | --- |

(251)

Ņemot vērā iepriekšminēto, jo īpaši grūtības uzraudzīt dažādās minimālās importa cenas, uzskata, ka saistības būtībā nav īstenojamas. Tomēr, ņemot vērā gaidāmo Rumānijas pievienošanos Kopienai, Rumānijai noteikto pasākumu ilgums būs ierobežots. Tādējādi risks, ka Rumānijas eksportētāji apies minimālās importa cenas, ir ierobežots, tāpat kā iespējamās būtiskās cenu izmaiņas. Komisija ar 2006. gada 23. jūnijs Lēmumu 2006/441/EK (16), ar ko pieņem saistības, kuras piedāvātas sakarā ar antidempinga procedūru attiecībā uz dažu dzelzs un tērauda bezšuvju cauruļvadu un cauruļu ievedumiem, kā izcelsme cita starpā ir Rumānijā, atbilstoši pieņēma Rumānijas eksportētāju piedāvātās saistības. Iemesli, kāpēc saistības tika pieņemtas, ir sīkāk norādīti minētajā Lēmumā. Padome atzīst, ka saistību piedāvājumi novērš kaitējumu radoša dempinga sekas un būtiski ierobežo pasākumu apiešanas risku.

| (252) | Lai Komisija arī turpmāk varētu efektīvi uzraudzīt, kā uzņēmumi pilda saistības, kad attiecīgajai muitas iestādei tiek iesniegta prasība par laišanu brīvā apgrozībā, atbrīvojumu no antidempinga maksājuma piešķir ar nosacījumu, ka i) tiek uzrādīts faktūrrēķins, kurā iekļauti vismaz pielikumā norādītie dati un pielikumā paredzētā deklarācija; ii) tos ir nepastarpināti ražojuši, nosūtījuši un tiem izrakstījuši rēķinu minētie uzņēmumi pirmajam neatkarīgajam pircējam Kopienā un iii) muitā deklarētās un uzrādītās preces precīzi atbilst uzņēmuma rēķinā sniegtajam aprakstam. Ja nav izpildīti iepriekšminētie nosacījumi, piemēro atbilstošo antidempinga maksājumu deklarācijas par laišanu brīvā apgrozībā pieņemšanas brīdī. |
| --- | --- |

(252)

Lai Komisija arī turpmāk varētu efektīvi uzraudzīt, kā uzņēmumi pilda saistības, kad attiecīgajai muitas iestādei tiek iesniegta prasība par laišanu brīvā apgrozībā, atbrīvojumu no antidempinga maksājuma piešķir ar nosacījumu, ka i) tiek uzrādīts faktūrrēķins, kurā iekļauti vismaz pielikumā norādītie dati un pielikumā paredzētā deklarācija; ii) tos ir nepastarpināti ražojuši, nosūtījuši un tiem izrakstījuši rēķinu minētie uzņēmumi pirmajam neatkarīgajam pircējam Kopienā un iii) muitā deklarētās un uzrādītās preces precīzi atbilst uzņēmuma rēķinā sniegtajam aprakstam. Ja nav izpildīti iepriekšminētie nosacījumi, piemēro atbilstošo antidempinga maksājumu deklarācijas par laišanu brīvā apgrozībā pieņemšanas brīdī.

| (253) | Kad Komisija atbilstoši pamatregulas 8. panta 9. punktam pēc saistību neievērošanas atsauc saistību pieņemšanu, atsaucoties uz konkrētiem darījumiem, un pasludina attiecīgos uzņēmumu rēķinus par nederīgiem, muitas parāds rodas deklarācijas par šo darījumu laišanu brīvā apgrozībā pieņemšanas brīdī. |
| --- | --- |

(253)

Kad Komisija atbilstoši pamatregulas 8. panta 9. punktam pēc saistību neievērošanas atsauc saistību pieņemšanu, atsaucoties uz konkrētiem darījumiem, un pasludina attiecīgos uzņēmumu rēķinus par nederīgiem, muitas parāds rodas deklarācijas par šo darījumu laišanu brīvā apgrozībā pieņemšanas brīdī.

| (254) | Importētājiem jāzina, ka muitas parāds var rasties kā parasts tirdzniecības risks deklarācijas par laišanu brīvā apgrozībā pieņemšanas brīdī, kā aprakstīts 252. un 253. apsvērumā, pat ja Komisija ir pieņēmusi saistības, kuras piedāvājis ražotājs, no kura viņi tieši vai netieši pirka ražojumu. |
| --- | --- |

(254)

Importētājiem jāzina, ka muitas parāds var rasties kā parasts tirdzniecības risks deklarācijas par laišanu brīvā apgrozībā pieņemšanas brīdī, kā aprakstīts 252. un 253. apsvērumā, pat ja Komisija ir pieņēmusi saistības, kuras piedāvājis ražotājs, no kura viņi tieši vai netieši pirka ražojumu.

| (255) | Kad vien ir norādes par saistību neievērošanu, muitas iestādēm atbilstoši pamatregulas 14. panta 7. punktam nekavējoties jāinformē Komisija. |
| --- | --- |

(255)

Kad vien ir norādes par saistību neievērošanu, muitas iestādēm atbilstoši pamatregulas 14. panta 7. punktam nekavējoties jāinformē Komisija.

| (256) | Ņemot vērā iepriekšminētos iemeslus, Rumānijas eksportētāju piedāvātās saistības Komisija tādēļ uzskata par pieņemamām un attiecīgie uzņēmumi ir informēti par būtiskajiem faktiem, apsvērumiem un saistībām, ar ko balstās akceptēšana. Tomēr iepriekšminēto iemeslu dēļ Krievijas un Ukrainas ražotāju eksportētāju piedāvātās saistības nav pieņemamas. |
| --- | --- |

(256)

Ņemot vērā iepriekšminētos iemeslus, Rumānijas eksportētāju piedāvātās saistības Komisija tādēļ uzskata par pieņemamām un attiecīgie uzņēmumi ir informēti par būtiskajiem faktiem, apsvērumiem un saistībām, ar ko balstās akceptēšana. Tomēr iepriekšminēto iemeslu dēļ Krievijas un Ukrainas ražotāju eksportētāju piedāvātās saistības nav pieņemamas.

| (257) | Jānorāda, ka saistību nepildīšanas vai atsaukšanas gadījumā vai, ja ir aizdomas par pārkāpumu, atbilstoši pamatregulas 8. panta 9. un 10. punktam var tikt piemērots antidempinga maksājums. |
| --- | --- |

(257)

Jānorāda, ka saistību nepildīšanas vai atsaukšanas gadījumā vai, ja ir aizdomas par pārkāpumu, atbilstoši pamatregulas 8. panta 9. un 10. punktam var tikt piemērots antidempinga maksājums.

7.6.   Secinājumi par divām starpposma pārskatīšanām un spēkā esošajiem pasākumiem

| (258) | Kā minēts 3. apsvērumā, pēc Komisijas iniciatīvas tika uzsāktas divas starpposma pārskatīšanas, lai varētu grozīt vai atcelt spēkā esošos galīgos antidempinga pasākumus Horvātijas, Rumānijas, Krievijas un Ukrainas izcelsmes tādu ražojumu importam, kuri atbilst sākotnējai ražojuma definīcijai. |
| --- | --- |

(258)

Kā minēts 3. apsvērumā, pēc Komisijas iniciatīvas tika uzsāktas divas starpposma pārskatīšanas, lai varētu grozīt vai atcelt spēkā esošos galīgos antidempinga pasākumus Horvātijas, Rumānijas, Krievijas un Ukrainas izcelsmes tādu ražojumu importam, kuri atbilst sākotnējai ražojuma definīcijai.

| (259) | Ņemot vērā šīs izmeklēšanas konstatējumus, ir jāpiemēro pasākumi Horvātijas, Rumānijas, Krievijas un Ukrainas izcelsmes SPT importam, kas noteikts 17. apsvērumā. Tā kā ražojumā definīcija, kas minēta 2.1. iedaļā, aptver arī ražojuma definīciju jau spēkā esošajiem pasākumiem, pasākumu, vairs nav atbilstoši paturēt spēkā pasākumus, kas ar Regulu (EK) Nr. 2320/97 un Regulu (EK) Nr. 348/2000 noteikti attiecībā uz ražojumiem, kuri atbilst sākotnējai ražojuma definīcijai; tāpēc grozītās regulas jāatceļ. |
| --- | --- |

(259)

Ņemot vērā šīs izmeklēšanas konstatējumus, ir jāpiemēro pasākumi Horvātijas, Rumānijas, Krievijas un Ukrainas izcelsmes SPT importam, kas noteikts 17. apsvērumā. Tā kā ražojumā definīcija, kas minēta 2.1. iedaļā, aptver arī ražojuma definīciju jau spēkā esošajiem pasākumiem, pasākumu, vairs nav atbilstoši paturēt spēkā pasākumus, kas ar Regulu (EK) Nr. 2320/97 un Regulu (EK) Nr. 348/2000 noteikti attiecībā uz ražojumiem, kuri atbilst sākotnējai ražojuma definīcijai; tāpēc grozītās regulas jāatceļ.

| (260) | Turklāt ir jāpārtrauc divas iepriekšminētās starpposma pārskatīšanas un 2002. gada novembrī uzsāktās un 1.2. iedaļā minētās starpposma un termiņa beigu pārskatīšanas. |
| --- | --- |

(260)

Turklāt ir jāpārtrauc divas iepriekšminētās starpposma pārskatīšanas un 2002. gada novembrī uzsāktās un 1.2. iedaļā minētās starpposma un termiņa beigu pārskatīšanas.

| (261) | Bez tam Regula (EK) Nr. 1866/2005, ar ko pagarina pasākumu daļēju apturēšanu Horvātijas un Ukrainas izcelsmes ražojumiem, uz kuriem attiecas sākotnējā ražojuma definīcija, pēc Regulas (EK) Nr. 348/2000 atcelšanas kļūst novecojusi, |
| --- | --- |

(261)

Bez tam Regula (EK) Nr. 1866/2005, ar ko pagarina pasākumu daļēju apturēšanu Horvātijas un Ukrainas izcelsmes ražojumiem, uz kuriem attiecas sākotnējā ražojuma definīcija, pēc Regulas (EK) Nr. 348/2000 atcelšanas kļūst novecojusi,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Ar šo ievieš galīgo antidempinga maksājumu dažiem Horvātijas, Rumānijas, Krievijas un Ukrainas izcelsmes dzelzs vai tērauda bezšuvju cauruļvadiem un caurulēm, ar apaļu šķērsgriezumu, kura ārējais diametrs nepārsniedz 406,4 mm, ar oglekļa ekvivalenta vērtību (OEV) ne lielāku par 0,86 (17) saskaņā ar Starptautiskā metināšanas institūta (SMI) formulu un ķīmisko analīzi, ar KN kodiem ex 7304 10 10, ex 7304 10 30, ex 7304 21 00, ex 7304 29 11, ex 7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92 un ex 7304 59 93 (18) (TARIC kodi 7304101020, 7304103020, 7304210020, 7304291120, 7304318030, 7304395830, 7304399230, 7304399320, 7304518930, 7304599230 un 7304599320).

Galīgā antidempinga maksājuma likme, kas piemērojama iepriekš minēto ražojumu, kurus ražojuši turpmāk uzskatītie uzņēmumi, Kopienas brīvas robežpiegādes neto cenai pirms nodokļu nomaksas, ir šāda:

| Valsts | Uzņēmums | Antidempinga maksājums | TARIC papildu kods |
| --- | --- | --- | --- |
| Horvātija | Visi uzņēmumi | 29,8 % | |
| Rumānija | S.C. T.M.K. Artrom S.A. | 17,8 % | A738 |
| S.C. Mittal Steel Roman S.A. | 17,7 % | A739 |
| S.C. Silcotub S.A. | 11,7 % | A740 |
| Visi pārējie uzņēmumi | 17,8 % | A999 |
| Krievija | Joint Stock Company Chelyabinsk Tube Rolling Plant and Joint Stock Company Pervouralsky Novotrubny Works | 24,1 % | A741 |
| Visi pārējie uzņēmumi | 35,8 % | A999 |
| Ukraina | OJSC Dnepropetrovsk Tube Works | 12,3 % | A742 |
| CJSC Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube and OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant | 25,1 % | A743 |
| CJSC Nikopol Steel Pipe Plant Yutist | 25,7 % | A744 |
| Visi pārējie uzņēmumi | 25,7 % | A999 |

Valsts

Uzņēmums

Antidempinga maksājums

TARIC papildu kods

Horvātija

Visi uzņēmumi

29,8 %

Rumānija

S.C. T.M.K. Artrom S.A.

17,8 %

A738

S.C. Mittal Steel Roman S.A.

17,7 %

A739

S.C. Silcotub S.A.

11,7 %

A740

Visi pārējie uzņēmumi

17,8 %

A999

Krievija

Joint Stock Company Chelyabinsk Tube Rolling Plant and Joint Stock Company Pervouralsky Novotrubny Works

24,1 %

A741

Visi pārējie uzņēmumi

35,8 %

A999

Ukraina

OJSC Dnepropetrovsk Tube Works

12,3 %

A742

CJSC Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube and OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant

25,1 %

A743

CJSC Nikopol Steel Pipe Plant Yutist

25,7 %

A744

Visi pārējie uzņēmumi

25,7 %

A999

Neatkarīgi no pirmās daļas, galīgo antidempinga pasākumu nepiemēro importam, kas laists brīvā apgrozībā saskaņā ar 2. pantu.

Ja nav noteikts citādi, piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.

2. pants

1.   Importu, kas deklarēts laišanai brīvā apgrozībā un kuram rēķinus izrakstījuši uzņēmumi, no kuriem Komisija ir pieņēmusi saistības un kuru nosaukumi ir norādīti Komisijas ar 2006. gada 23. jūnijs Lēmumā 2006/441/EK (19), kurā laiku pa laikam ir izdarīti grozījumi, atbrīvo no antidempinga maksājuma, kas noteikts ar 1. pantu, ja:

| — | tos ir nepastarpināti ražojuši, nosūtījuši un tiem izrakstījuši rēķinu minētie uzņēmumi pirmajam neatkarīgajam pircējam Kopienā |
| --- | --- |

—

tos ir nepastarpināti ražojuši, nosūtījuši un tiem izrakstījuši rēķinu minētie uzņēmumi pirmajam neatkarīgajam pircējam Kopienā

| — | un šādam importam ir pievienots uzņēmuma rēķins, kas ir faktūrrēķins, kurā ir vismaz pielikumā minētā informācija un deklarācija, kas paredzēta 1. pielikumā |
| --- | --- |

—

un šādam importam ir pievienots uzņēmuma rēķins, kas ir faktūrrēķins, kurā ir vismaz pielikumā minētā informācija un deklarācija, kas paredzēta 1. pielikumā

| — | un muitā deklarētās un uzrādītās preces precīzi atbilst aprakstam faktūrrēķinā. |
| --- | --- |

—

un muitā deklarētās un uzrādītās preces precīzi atbilst aprakstam faktūrrēķinā.

2.   Pieņemot deklarāciju laišanai brīvā apgrozībā, muitas parāds rodas,

| — | ja attiecībā uz 1. pantā minēto importu konstatē, ka nav izpildīts viens vai vairāki nosacījumi, kas uzskaitīti minētajā punktā |
| --- | --- |

—

ja attiecībā uz 1. pantā minēto importu konstatē, ka nav izpildīts viens vai vairāki nosacījumi, kas uzskaitīti minētajā punktā

| — | vai ja Komisija atsauc saistību pieņemšanu atbilstoši pamatregulas 8. panta 9. punktam regulā vai lēmumā, kas atsaucas uz konkrētu darījumu un attiecīgo uzņēmuma rēķinu pasludina par nederīgu. |
| --- | --- |

—

vai ja Komisija atsauc saistību pieņemšanu atbilstoši pamatregulas 8. panta 9. punktam regulā vai lēmumā, kas atsaucas uz konkrētu darījumu un attiecīgo uzņēmuma rēķinu pasludina par nederīgu.

3. pants

Ar šo Regula (EK) Nr. 2320/97 un Regula (EK) Nr. 348/2000 tiek atcelta.

4. pants

Ar šo pārtrauc 2005. gada martā uzsāktās starpposma pārskatīšanas par antidempinga maksājumiem, kurus piemēro, inter alia, Krievijas un Rumānijas, Horvātijas un Ukrainas izcelsmes dzelzs un neleģētā tērauda SPT importam.

Ar šo tiek pārtrauktas starpposma un termiņa beigu pārskatīšanas, kas uzsāktas 2002. gada novembrī un Regulas (EK) Nr. 1322/2004 20. apsvērumā apstiprinātas kā notiekošas.

5. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Luksemburgā, 2006. gada 27. jūnijā

Padomes vārdā ––

priekšsēdētājs

J. PRÖLL

---

(1)  OV L 56, 6.3.1996., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2117/2005 (OV L 340, 23.12.2005., 17. lpp.).

1

(2)  OV C 77, 31.3.2005., 2. lpp.

2

(3)  OV L 322, 25.11.1997., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1322/2004 (OV L 246, 20.7.2004., 10. lpp.).

3

(4)  OV L 45, 17.2.2000., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 258/2005 (OV L 46, 17.2.2005., 7. lpp.).

4

(5)  OV L 322, 25.11.1997., 63. lpp.

5

(6)  OV L 23, 28.1.2000., 78. lpp.

6

(7)  OV L 246, 20.7.2004., 10. lpp.

7

(8)  OV C 288, 23.11.2002., 2. lpp.

8

(9)  OV L 46, 17.2.2005., 7. lpp.

9

(10)  OV L 46, 17.2.2005., 46. lpp.

10

(11)  OV L 300, 17.11.2005., 1. lpp.

11

(12)  Kā noteikts Komisijas Regulā (EK) Nr. 1719/2005 (2005. gada 27. oktobris), ar kuru groza Padomes Regulas (EEK) Nr. 2658/87 par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopīgo muitas tarifu I pielikumu (OV L 286, 28.10.2005., 1. lpp.). Ietvertos ražojumus nosaka, apvienojot ražojuma aprakstu 1. panta 1. punktā ar atbilstoša KN koda ražojuma aprakstu.

12

(13)  Jāņem vērā, ka no 2001. gada līdz 2004. gadam patēriņš samazinājās par 165 000 tonnām.

13

(14)

14

| European Commission |
| --- |
| Directorate General for Trade |
| B-1049 Brussels/Belgium |

European Commission

European Commission

Directorate General for Trade

Directorate General for Trade

B-1049 Brussels/Belgium

B-1049 Brussels/Belgium

(15)  Skat. Regulas (EK) Nr. 258/2005 137. apsvērumu.

15

(16)  Skat. 81. lpp. šajā Oficiālā Vēstneša numurā.

16

Oficiālā Vēstneša

(17)  OEV nosaka saskaņā ar tehnisko ziņojumu, 1967., IIW doc. IX-535-67, kuru publicējis Starptautiskais metināšanas institūts (IIW).

17

IIW doc

IIW

(18)  Kā noteikts Komisijas Regulā (EK) Nr. 1719/2005 (2005. gada 27. oktobris), ar kuru groza I pielikumu Padomes Regulā (EEK) Nr. 2658/87 par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu (OV L 286, 28.10.2005., 1. lpp.). Ietvertos ražojumus nosaka, kopā skatot ražojuma aprakstu 1. panta 1. punktā un ražojuma aprakstu atbilstīgajos KN kodos.

18

(19)  Skat. 81. lpp. šajā Oficiālā Vēstneša numurā.

19

Oficiālā Vēstneša

---

PIELIKUMS

Faktūrrēķinā, kas pievienots uzņēmuma noteiktiem dzelzs vai tērauda bezšuvju cauruļu un cauruļvadu pārdevumiem Kopienā, uz kuriem attiecas saistības, norāda šādas ziņas.

| 1) | Virsraksts “FAKTŪRRĒĶINS, KAS PIEVIENOTS PRECĒM, UZ KURĀM ATTIECAS SAISTĪBAS”. |
| --- | --- |

1)

Virsraksts “FAKTŪRRĒĶINS, KAS PIEVIENOTS PRECĒM, UZ KURĀM ATTIECAS SAISTĪBAS”.

| 2) | Tā uzņēmuma nosaukums, kas minēts 1. pantā Komisijas Lēmumā 2006/441/EK, ar ko pieņem saistības par faktūrrēķina izsniegšanu. |
| --- | --- |

2)

Tā uzņēmuma nosaukums, kas minēts 1. pantā Komisijas Lēmumā 2006/441/EK, ar ko pieņem saistības par faktūrrēķina izsniegšanu.

| 3) | Faktūrrēķina numurs. |
| --- | --- |

3)

Faktūrrēķina numurs.

| 4) | Faktūrrēķina izsniegšanas datums. |
| --- | --- |

4)

Faktūrrēķina izsniegšanas datums.

| 5) | TARIC papildu kods, saskaņā ar kuru rēķinā norādītās preces ir jāmuito uz Kopienas robežas. |
| --- | --- |

5)

TARIC papildu kods, saskaņā ar kuru rēķinā norādītās preces ir jāmuito uz Kopienas robežas.

| 6) | Precīzs preču apraksts, ieskaitot:






  — | produkta kontroles numurs (PCN), ko izmantoja izmeklēšanas un saistību nolūkos (piem., PCN 1, PCN 2 utt.), |
| --- | --- | --- |

6)

Precīzs preču apraksts, ieskaitot:

—

produkta kontroles numurs (PCN), ko izmantoja izmeklēšanas un saistību nolūkos (piem., PCN 1, PCN 2 utt.),

| — | skaidri formulēts attiecīgajam PCN atbilstošo preču apraksts, |
| --- | --- |

—

skaidri formulēts attiecīgajam PCN atbilstošo preču apraksts,

| — | uzņēmuma ražojuma kods (CPC) (vajadzības gadījumā), |
| --- | --- |

—

uzņēmuma ražojuma kods (CPC) (vajadzības gadījumā),

| — | KN kods, |
| --- | --- |

—

KN kods,

| — | daudzums (jānorāda metriskajās tonnās). |
| --- | --- |

—

daudzums (jānorāda metriskajās tonnās).

| 7) | Pārdošanas noteikumu apraksts, kurā ietver:






  — | cenu par vienu metrisko tonnu, |
| --- | --- | --- |

7)

Pārdošanas noteikumu apraksts, kurā ietver:

—

cenu par vienu metrisko tonnu,

| — | piemērojamos pārdošanas noteikumus, |
| --- | --- |

—

piemērojamos pārdošanas noteikumus,

| — | piemērojamos piegādes noteikumus, |
| --- | --- |

—

piemērojamos piegādes noteikumus,

| — | kopējās atlaides un rabatus. |
| --- | --- |

—

kopējās atlaides un rabatus.

| 8) | Tā uzņēmuma, kurš darbojas kā importētājs Kopienā, nosaukums, kam uzņēmums tieši izdod faktūrrēķinu, kurš pievienots precēm, uz kurām attiecas saistības. |
| --- | --- |

8)

Tā uzņēmuma, kurš darbojas kā importētājs Kopienā, nosaukums, kam uzņēmums tieši izdod faktūrrēķinu, kurš pievienots precēm, uz kurām attiecas saistības.

| 9) | Tās uzņēmuma amatpersonas vārds un uzvārds, kas izdevusi faktūrrēķinu un parakstījusi šādu deklarāciju:
  “Es, apakšā parakstījies, apliecinu, ka šajā faktūrrēķinā norādīto preču pārdošana tiešam eksportam uz Eiropas Kopienu notiek atbilstoši [UZŅĒMUMS] piedāvāto un Eiropas Komisijas ar Lēmumu 2006/441/EK pieņemto saistību darbības jomai un noteikumiem, es arī apliecinu, ka šajā rēķinā sniegtā informācija ir pilnīga un pareiza.” |
| --- | --- |

9)

Tās uzņēmuma amatpersonas vārds un uzvārds, kas izdevusi faktūrrēķinu un parakstījusi šādu deklarāciju:

“Es, apakšā parakstījies, apliecinu, ka šajā faktūrrēķinā norādīto preču pārdošana tiešam eksportam uz Eiropas Kopienu notiek atbilstoši [UZŅĒMUMS] piedāvāto un Eiropas Komisijas ar Lēmumu 2006/441/EK pieņemto saistību darbības jomai un noteikumiem, es arī apliecinu, ka šajā rēķinā sniegtā informācija ir pilnīga un pareiza.”

---

| 29.6.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 175/39 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 175/39

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 955/2006

(2006. gada 28. jūnijs),

ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1994. gada 21. decembra Regulu (EK) Nr. 3223/94 par sīki izstrādātiem augļu un dārzeņu ievešanas režīma izpildes noteikumiem (1), un jo īpaši tās 4. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulā (EK) Nr. 3223/94, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumus, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta ievešanas vērtības pielikumā precizētajiem produktu ievedumiem no trešām valstīm un periodiem. |
| --- | --- |

(1)

Regulā (EK) Nr. 3223/94, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumus, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta ievešanas vērtības pielikumā precizētajiem produktu ievedumiem no trešām valstīm un periodiem.

| (2) | Piemērojot iepriekš minētos kritērijus, standarta ievešanas vērtības nosakāmas līmeņos, kas norādīti šīs regulas pielikumā, |
| --- | --- |

(2)

Piemērojot iepriekš minētos kritērijus, standarta ievešanas vērtības nosakāmas līmeņos, kas norādīti šīs regulas pielikumā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta ievešanas vērtības, kas paredzētas Regulas (EK) Nr. 3223/94 4. pantā, ir tādas, kā norādīts tabulā, kas pievienota pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2006. gada 29. jūnijā.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2006. gada 28. jūnijā

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

J. L. DEMARTY

---

(1)  OV L 337, 24.12.1994., 66. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 386/2005 (OV L 62, 9.3.2005., 3. lpp.).

1

---

PIELIKUMS

Komisijas 2006. gada 28. jūnija Regulai, ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta ievešanas vērtība |
| 0702 00 00 | 052 | 45,8 |
| 096 | 65,4 |
| 204 | 44,1 |
| 999 | 51,8 |
| 0707 00 05 | 052 | 72,2 |
| 096 | 30,2 |
| 999 | 51,2 |
| 0709 90 70 | 052 | 93,9 |
| 999 | 93,9 |
| 0805 50 10 | 388 | 60,9 |
| 528 | 57,3 |
| 999 | 59,1 |
| 0808 10 80 | 388 | 88,8 |
| 400 | 114,5 |
| 404 | 105,3 |
| 508 | 92,8 |
| 512 | 84,4 |
| 524 | 50,0 |
| 528 | 76,5 |
| 720 | 108,8 |
| 800 | 180,6 |
| 804 | 100,4 |
| 999 | 100,2 |
| 0809 10 00 | 052 | 215,7 |
| 999 | 215,7 |
| 0809 20 95 | 052 | 323,9 |
| 068 | 127,8 |
| 999 | 225,9 |
| 0809 40 05 | 624 | 193,2 |
| 999 | 193,2 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta ievešanas vērtība

0702 00 00

052

45,8

096

65,4

204

44,1

999

51,8

0707 00 05

052

72,2

096

30,2

999

51,2

0709 90 70

052

93,9

999

93,9

0805 50 10

388

60,9

528

57,3

999

59,1

0808 10 80

388

88,8

400

114,5

404

105,3

508

92,8

512

84,4

524

50,0

528

76,5

720

108,8

800

180,6

804

100,4

999

100,2

0809 10 00

052

215,7

999

215,7

0809 20 95

052

323,9

068

127,8

999

225,9

0809 40 05

624

193,2

999

193,2

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 750/2005 (OV L 126, 19.5.2005., 12. lpp.). Kods “999” nozīmē “citas izcelsmes vietas”.

---

| 29.6.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 175/41 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 175/41

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 956/2006

(2006. gada 28. jūnijs),

ar kuru groza Regulu (EEK) Nr. 94/92 attiecībā uz to trešo valstu sarakstu, no kurām jābūt dažiem lauksaimniecības produktiem, kas iegūti ar bioloģiskās ražošanas metodi, lai tos varētu tirgot Kopienas tirgū

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1991. gada 24. jūnija Regulu (EEK) Nr. 2092/91 par lauksaimniecības produktu bioloģisku ražošanu un norādēm par to uz lauksaimniecības produktiem un pārtikas produktiem (1), un jo īpaši tās 11. panta 1. punkta a) apakšpunktu,

tā kā:

| (1) | Trešo valstu saraksts, no kurām jābūt dažiem lauksaimniecības produktiem, kas iegūti ar bioloģiskās ražošanas metodi, lai tos tirgotu Kopienas tirgū, kā noteikts Regulas (EEK) Nr. 2092/91 11. panta 1. punktā (turpmāk tekstā “saraksts”), ir izklāstīts pielikumā Komisijas 1992. gada 14. janvāra Regulai (EEK) Nr. 94/92, ar ko nosaka sīki izstrādātas normas režīma noteikšanai importam no trešām valstīm, kuras noteiktas Regulā (EEK) Nr. 2092/91 par lauksaimniecības produktu bioloģisku ražošanu, un norādēm par to uz lauksaimniecības produktiem un pārtikas produktiem (2). |
| --- | --- |

(1)

Trešo valstu saraksts, no kurām jābūt dažiem lauksaimniecības produktiem, kas iegūti ar bioloģiskās ražošanas metodi, lai tos tirgotu Kopienas tirgū, kā noteikts Regulas (EEK) Nr. 2092/91 11. panta 1. punktā (turpmāk tekstā “saraksts”), ir izklāstīts pielikumā Komisijas 1992. gada 14. janvāra Regulai (EEK) Nr. 94/92, ar ko nosaka sīki izstrādātas normas režīma noteikšanai importam no trešām valstīm, kuras noteiktas Regulā (EEK) Nr. 2092/91 par lauksaimniecības produktu bioloģisku ražošanu, un norādēm par to uz lauksaimniecības produktiem un pārtikas produktiem (2).

| (2) | Dažus lauksaimniecības produktus, kurus importē no Indijas, Kopienā pašreiz tirgo saskaņā ar atkāpi, kas paredzēta Regulas (EEK) Nr. 2092/91 11. panta 6. punktā. |
| --- | --- |

(2)

Dažus lauksaimniecības produktus, kurus importē no Indijas, Kopienā pašreiz tirgo saskaņā ar atkāpi, kas paredzēta Regulas (EEK) Nr. 2092/91 11. panta 6. punktā.

| (3) | Indija iesniedza Komisijai pieprasījumu iekļaut to sarakstā. Tā iesniedza informāciju, kas prasīta saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 94/92 2. panta 2. punktu. |
| --- | --- |

(3)

Indija iesniedza Komisijai pieprasījumu iekļaut to sarakstā. Tā iesniedza informāciju, kas prasīta saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 94/92 2. panta 2. punktu.

| (4) | Minētās informācijas pārbaude un pārrunas, kas pēc tam notika ar Indijas iestādēm, deva iespēju secināt, ka noteikumi, kuri šajā valstī regulē lauksaimniecības produktu ražošanu un pārbaudes, ir līdzvērtīgi Regulā (EEK) Nr. 2092/91 noteiktajiem. |
| --- | --- |

(4)

Minētās informācijas pārbaude un pārrunas, kas pēc tam notika ar Indijas iestādēm, deva iespēju secināt, ka noteikumi, kuri šajā valstī regulē lauksaimniecības produktu ražošanu un pārbaudes, ir līdzvērtīgi Regulā (EEK) Nr. 2092/91 noteiktajiem.

| (5) | Komisija veica Indijā faktiski piemērojamo ražošanas noteikumu un kontroles pasākumu pārbaudi uz vietas, kā paredzēts Regulas (EEK) Nr. 2092/91 11. panta 5. punktā. |
| --- | --- |

(5)

Komisija veica Indijā faktiski piemērojamo ražošanas noteikumu un kontroles pasākumu pārbaudi uz vietas, kā paredzēts Regulas (EEK) Nr. 2092/91 11. panta 5. punktā.

| (6) | Kostarikas un Jaunzēlandes iekļaušanas termiņš minētajā sarakstā beidzas 2006. gada 30. jūnijā. Lai izvairītos no tirdzniecības pārtraukšanas, minēto valstu iekļaušanas termiņš ir jāpagarina. |
| --- | --- |

(6)

Kostarikas un Jaunzēlandes iekļaušanas termiņš minētajā sarakstā beidzas 2006. gada 30. jūnijā. Lai izvairītos no tirdzniecības pārtraukšanas, minēto valstu iekļaušanas termiņš ir jāpagarina.

| (7) | Austrālija informēja Komisiju, ka viena kontroles iestāde ir mainījusi nosaukumu un ir izlabojusi citas kontroles iestādes nosaukumu. |
| --- | --- |

(7)

Austrālija informēja Komisiju, ka viena kontroles iestāde ir mainījusi nosaukumu un ir izlabojusi citas kontroles iestādes nosaukumu.

| (8) | Šveice iesniedza Komisijai pieprasījumu grozīt noteikumus tās iekļaušanai sarakstā saskaņā ar Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par lauksaimniecības produktu tirdzniecību (3), kas apstiprināts ar Padomes un Komisijas Lēmumu 2002/309/EK, Euratom
   (4), un jo īpaši saskaņā ar minētā nolīguma 9. pielikumu par bioloģiskās lauksaimniecības produktiem un pārtikas produktiem. |
| --- | --- |

(8)

Šveice iesniedza Komisijai pieprasījumu grozīt noteikumus tās iekļaušanai sarakstā saskaņā ar Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par lauksaimniecības produktu tirdzniecību (3), kas apstiprināts ar Padomes un Komisijas Lēmumu 2002/309/EK, Euratom
   (4), un jo īpaši saskaņā ar minētā nolīguma 9. pielikumu par bioloģiskās lauksaimniecības produktiem un pārtikas produktiem.

| (9) | Šveice iesniedza informāciju, kas prasīta saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 94/92 2. panta 5. punktu. Iesniegtās informācijas pārbaude deva iespēju secināt, ka prasības ir līdzvērtīgas Kopienas tiesību aktos paredzētajām prasībām. |
| --- | --- |

(9)

Šveice iesniedza informāciju, kas prasīta saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 94/92 2. panta 5. punktu. Iesniegtās informācijas pārbaude deva iespēju secināt, ka prasības ir līdzvērtīgas Kopienas tiesību aktos paredzētajām prasībām.

| (10) | Jaunzēlande informēja Komisiju, ka viena kontroles iestāde ir mainījusi nosaukumu. |
| --- | --- |

(10)

Jaunzēlande informēja Komisiju, ka viena kontroles iestāde ir mainījusi nosaukumu.

| (11) | Tādēļ ir attiecīgi jāgroza Regula (EEK) Nr. 94/92. |
| --- | --- |

(11)

Tādēļ ir attiecīgi jāgroza Regula (EEK) Nr. 94/92.

| (12) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi Regulas (EEK) Nr. 2092/91 14. pantā noteiktā komiteja, |
| --- | --- |

(12)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi Regulas (EEK) Nr. 2092/91 14. pantā noteiktā komiteja,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EEK) Nr. 94/92 pielikumu groza, kā noteikts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā septītajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2006. gada 28. jūnijā

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  OV L 198, 22.7.1991., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 780/2006 (OV L 137, 25.5.2006., 9. lpp.).

1

(2)  OV L 11, 17.1.1992., 14. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 746/2004 (OV L 122, 26.4.2004., 10. lpp.).

2

(3)  OV L 114, 30.4.2002., 132. lpp.

3

(4)  OV L 114, 30.4.2002., 1. lpp.

4

---

PIELIKUMS

Regulas (EEK) Nr. 94/92 pielikumu groza šādi:

| 1) | Tekstā, kas attiecas uz Austrāliju, 3. punktu aizstāj ar šādu punktu.






  “3. | Kontroles iestādes:






  — | Australian Quarantine and Inspection Service (AQIS) (Department of Agriculture, Fisheries and Forestry) |
| --- | --- | --- | --- |

1)

Tekstā, kas attiecas uz Austrāliju, 3. punktu aizstāj ar šādu punktu.

“3.

Kontroles iestādes:

—

Australian Quarantine and Inspection Service (AQIS) (Department of Agriculture, Fisheries and Forestry)

| — | Bio-dynamic Research Institute (BDRI) |
| --- | --- |

—

Bio-dynamic Research Institute (BDRI)

| — | Organic Growers of Australia Inc. (OGA) |
| --- | --- |

—

Organic Growers of Australia Inc. (OGA)

| — | Organic Food Chain Pty Ltd (OFC) |
| --- | --- |

—

Organic Food Chain Pty Ltd (OFC)

| — | National Association of Sustainable Agriculture, Australia (NASAA) |
| --- | --- |

—

National Association of Sustainable Agriculture, Australia (NASAA)

| — | Australian Certified Organic Pty. Ltd.” |
| --- | --- |

—

Australian Certified Organic Pty. Ltd.”

| 2) | Tekstā, kas attiecas uz Kostariku, 5. punktu aizstāj ar šādu punktu:






  “5. | Iekļaušanas ilgums: 30.6.2011.” |
| --- | --- | --- |

2)

Tekstā, kas attiecas uz Kostariku, 5. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“5.

Iekļaušanas ilgums: 30.6.2011.”

| 3) | Aiz teksta, kas attiecas uz Kostariku, iekļauj šādu tekstu:
  “INDIJA






  1. | Produktu kategorijas:






  a) | nepārstrādāti augkopības produkti Regulas (EEK) Nr. 2092/91 1. panta 1. punkta a) apakšpunkta nozīmē; |
| --- | --- | --- | --- |

3)

Aiz teksta, kas attiecas uz Kostariku, iekļauj šādu tekstu:

“INDIJA

1.

Produktu kategorijas:

a)

nepārstrādāti augkopības produkti Regulas (EEK) Nr. 2092/91 1. panta 1. punkta a) apakšpunkta nozīmē;

| b) | pārtikas produkti, kas sastāv galvenokārt no vienas vai vairākām augu valsts izcelsmes sastāvdaļām Regulas (EEK) Nr. 2092/91 1. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē. |
| --- | --- |

b)

pārtikas produkti, kas sastāv galvenokārt no vienas vai vairākām augu valsts izcelsmes sastāvdaļām Regulas (EEK) Nr. 2092/91 1. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē.

| 2. | Izcelsme: 1.a kategorijas produkti un bioloģiski audzētas 1.b kategorijas produktu sastāvdaļas, kuras ir audzētas Indijā. |
| --- | --- |

2.

Izcelsme: 1.a kategorijas produkti un bioloģiski audzētas 1.b kategorijas produktu sastāvdaļas, kuras ir audzētas Indijā.

| 3. | Kontroles iestādes:






  — | BVQI (India) Pvt. Ltd |
| --- | --- | --- |

3.

Kontroles iestādes:

—

BVQI (India) Pvt. Ltd

| — | Ecocert SA (India Branch Office) |
| --- | --- |

—

Ecocert SA (India Branch Office)

| — | IMO Control Private Limited |
| --- | --- |

—

IMO Control Private Limited

| — | Indian Organic Certification Agency (INDOCERT) |
| --- | --- |

—

Indian Organic Certification Agency (INDOCERT)

| — | International Resources for Fairer Trade, |
| --- | --- |

—

International Resources for Fairer Trade,

| — | Lacon Quality Certification Pvt. Ltd |
| --- | --- |

—

Lacon Quality Certification Pvt. Ltd

| — | Natural Organic Certification Association |
| --- | --- |

—

Natural Organic Certification Association

| — | OneCert Asia Agri Certification private Limited |
| --- | --- |

—

OneCert Asia Agri Certification private Limited

| — | SGS India Pvt. Ltd. |
| --- | --- |

—

SGS India Pvt. Ltd.

| — | Skal International (India) |
| --- | --- |

—

Skal International (India)

| — | Uttaranchal State Organic Certification Agency (USOCA). |
| --- | --- |

—

Uttaranchal State Organic Certification Agency (USOCA).

| 4. | Sertifikātu izsniegšanas iestādes: kā 3. punktā. |
| --- | --- |

4.

Sertifikātu izsniegšanas iestādes: kā 3. punktā.

| 5. | Iekļaušanas ilgums: 30.6.2009.” |
| --- | --- |

5.

Iekļaušanas ilgums: 30.6.2009.”

| 4) | Tekstu, kas attiecas uz Šveici, groza šādi:






  a) | tā 1. punktu aizstāj ar šādu punktu.






  “1. | Produktu kategorijas:






  a) | nepārstrādāti augkopības produkti, kā arī mājlopi un nepārstrādāti lopkopības produkti Regulas (EEK) Nr. 2092/91 1. panta 1. punkta a) apakšpunkta nozīmē, izņemot:






  — | produktus, kas ražoti pārejas periodā, kā norādīts minētās regulas 5. panta 5. punktā; |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

4)

Tekstu, kas attiecas uz Šveici, groza šādi:

a)

tā 1. punktu aizstāj ar šādu punktu.

“1.

Produktu kategorijas:

a)

nepārstrādāti augkopības produkti, kā arī mājlopi un nepārstrādāti lopkopības produkti Regulas (EEK) Nr. 2092/91 1. panta 1. punkta a) apakšpunkta nozīmē, izņemot:

—

produktus, kas ražoti pārejas periodā, kā norādīts minētās regulas 5. panta 5. punktā;

| b) | pārstrādāti lauksaimniecības kultūru produkti un lopkopības produkti, kas paredzēti lietošanai pārtikā Regulas (EEK) Nr. 2092/91 1. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē, izņemot:






  — | produktus, kā norādīts minētās regulas 5. panta 5. punktā, kuri satur lauksaimnieciskas izcelsmes sastāvdaļu un kuri ir ražoti pārejas periodā.”; |
| --- | --- | --- |

b)

pārstrādāti lauksaimniecības kultūru produkti un lopkopības produkti, kas paredzēti lietošanai pārtikā Regulas (EEK) Nr. 2092/91 1. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē, izņemot:

—

produktus, kā norādīts minētās regulas 5. panta 5. punktā, kuri satur lauksaimnieciskas izcelsmes sastāvdaļu un kuri ir ražoti pārejas periodā.”;

| b) | tā 3. punktu aizstāj ar šādu punktu.






  “3. | Kontroles iestādes:






  — | Institut für Marktökologie (IMO) |
| --- | --- | --- | --- |

b)

tā 3. punktu aizstāj ar šādu punktu.

“3.

Kontroles iestādes:

—

Institut für Marktökologie (IMO)

| — | bio.inspecta AG |
| --- | --- |

—

bio.inspecta AG

| — | Schweizerische Vereinigung für Qualitäts- und Management-Systeme (SQS) |
| --- | --- |

—

Schweizerische Vereinigung für Qualitäts- und Management-Systeme (SQS)

| — | Bio Test Agro (BTA).” |
| --- | --- |

—

Bio Test Agro (BTA).”

| 5) | Tekstu, kas attiecas uz Jaunzēlandi, groza šādi:






  a) | tā 3. punktu aizstāj ar šādu punktu.






  “3. | Kontroles iestādes:






  — | AgriQuality |
| --- | --- | --- | --- | --- |

5)

Tekstu, kas attiecas uz Jaunzēlandi, groza šādi:

a)

tā 3. punktu aizstāj ar šādu punktu.

“3.

Kontroles iestādes:

—

AgriQuality

| — | BIO-GRO New Zealand.”; |
| --- | --- |

—

BIO-GRO New Zealand.”;

| b) | tā 5. punktu aizstāj ar šādu punktu.






  “5. | Iekļaušanas ilgums: 30.6.2011.” |
| --- | --- | --- |

b)

tā 5. punktu aizstāj ar šādu punktu.

“5.

Iekļaušanas ilgums: 30.6.2011.”

---

| 29.6.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 175/45 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 175/45

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 957/2006

(2006. gada 28. jūnijs)

par atsevišķu preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā un ar ko groza Regulu (EEK) Nr. 48/90

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1987. gada 23. jūlija Regulu (EEK) Nr. 2658/87 par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu (1), un jo īpaši tās 9. panta 1. punkta a) apakšpunktu,

tā kā:

| (1) | Lai nodrošinātu Regulai (EEK) Nr. 2658/87 pievienotās kombinētās nomenklatūras vienādu piemērošanu, ir jānosaka pasākumi par šīs regulas pielikumā minēto preču klasifikāciju. |
| --- | --- |

(1)

Lai nodrošinātu Regulai (EEK) Nr. 2658/87 pievienotās kombinētās nomenklatūras vienādu piemērošanu, ir jānosaka pasākumi par šīs regulas pielikumā minēto preču klasifikāciju.

| (2) | Regulā (EEK) Nr. 2658/87 ir izklāstīti vispārīgie kombinētās nomenklatūras interpretācijas noteikumi. Lai piemērotu tarifus vai citus pasākumus, kas saistīti ar preču tirdzniecību, šie noteikumi attiecas arī uz jebkuru citu nomenklatūru, kura pilnīgi vai daļēji balstās uz to vai pievieno tai kādas papildu apakšnodaļas un ir izveidota ar īpašiem Kopienas noteikumiem. |
| --- | --- |

(2)

Regulā (EEK) Nr. 2658/87 ir izklāstīti vispārīgie kombinētās nomenklatūras interpretācijas noteikumi. Lai piemērotu tarifus vai citus pasākumus, kas saistīti ar preču tirdzniecību, šie noteikumi attiecas arī uz jebkuru citu nomenklatūru, kura pilnīgi vai daļēji balstās uz to vai pievieno tai kādas papildu apakšnodaļas un ir izveidota ar īpašiem Kopienas noteikumiem.

| (3) | Ievērojot minētos vispārīgos noteikumus, pielikuma tabulas 1. ailē aprakstītās preces jāklasificē saskaņā ar KN kodiem, kas norādīti 2. ailē, atbilstīgi 3. ailē noteiktajam pamatojumam. |
| --- | --- |

(3)

Ievērojot minētos vispārīgos noteikumus, pielikuma tabulas 1. ailē aprakstītās preces jāklasificē saskaņā ar KN kodiem, kas norādīti 2. ailē, atbilstīgi 3. ailē noteiktajam pamatojumam.

| (4) | Ir lietderīgi noteikt, ka persona, kuras rīcībā ir saistošā izziņa par tarifu, ko attiecībā uz preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā ir izdevušas dalībvalstu muitas iestādes, bet kas neatbilst šīs regulas noteikumiem, var turpināt to izmantot trīs mēnešus saskaņā ar 12. panta 6. punktu Padomes 1992. gada 12. oktobra Regulā (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi (2). |
| --- | --- |

(4)

Ir lietderīgi noteikt, ka persona, kuras rīcībā ir saistošā izziņa par tarifu, ko attiecībā uz preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā ir izdevušas dalībvalstu muitas iestādes, bet kas neatbilst šīs regulas noteikumiem, var turpināt to izmantot trīs mēnešus saskaņā ar 12. panta 6. punktu Padomes 1992. gada 12. oktobra Regulā (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi (2).

| (5) | Komisijas 1990. gada 9. janvāra Regulā (EEK) Nr. 48/90 par atsevišķu preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā (3)“punktmatricas displeju” klasifikācija ir kļūdaina, un tādēļ ir jāsvītro minētās regulas pielikuma 2. punkts. |
| --- | --- |

(5)

Komisijas 1990. gada 9. janvāra Regulā (EEK) Nr. 48/90 par atsevišķu preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā (3)“punktmatricas displeju” klasifikācija ir kļūdaina, un tādēļ ir jāsvītro minētās regulas pielikuma 2. punkts.

| (6) | Muitas kodeksa komiteja nav izteikusi viedokli par pielikuma tabulas preci Nr. 3 priekšsēdētāja noteiktajā termiņā. |
| --- | --- |

(6)

Muitas kodeksa komiteja nav izteikusi viedokli par pielikuma tabulas preci Nr. 3 priekšsēdētāja noteiktajā termiņā.

| (7) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Muitas kodeksa komitejas atzinumu par pielikuma tabulas precēm Nr. 1 un Nr. 2, |
| --- | --- |

(7)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Muitas kodeksa komitejas atzinumu par pielikuma tabulas precēm Nr. 1 un Nr. 2,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Preces, kas aprakstītas pielikuma tabulas 1. ailē, kombinētajā nomenklatūrā klasificē ar KN kodiem, kas norādīti tabulas 2. ailē.

2. pants

Saistošo izziņu par tarifu, ko izdevušas dalībvalstu muitas iestādes, bet kas neatbilst šīs regulas noteikumiem, saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 2913/92 12. panta 6. punktu var turpināt izmantot trīs mēnešus.

3. pants

Regulas (EEK) Nr. 48/90 pielikumā svītro 2. punktu.

4. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2006. gada 28. jūnijā

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

László KOVÁCS

---

(1)  OV L 256, 7.9.1987., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 838/2006 (OV L 154, 8.6.2006., 1. lpp.).

1

(2)  OV L 302, 19.10.1992., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 648/2005 (OV L 117, 4.5.2005., 13. lpp.).

2

(3)  OV L 8, 11.1.1990., 16. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 705/2005 (OV L 118, 5.5.2005., 18. lpp.).

3

---

PIELIKUMS

| Preču apraksts | Klasifikācija
  (KN kods) | Pamatojums |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| 1. | Grafikas un burtciparu displejs, kura pamatā ir vienkrāsas pasīvās matricas šķidro kristālu displeju tehnoloģija.
  Displejs sastāv no šķidro kristālu slāņa, kas iepildīts starp divām stikla loksnēm vai plātnēm ar 64 līnijās un 240 ailēs kārtotiem punktiem un elektronisku C-MOS tehnoloģijas saskarnes plati.
  To var apvienot ar citiem ražojumiem.
  Ar to nevar attēlot video attēlus. |

Preču apraksts

Klasifikācija

(KN kods)

Pamatojums

(1)

(2)

(3)

1.

Grafikas un burtciparu displejs, kura pamatā ir vienkrāsas pasīvās matricas šķidro kristālu displeju tehnoloģija.

Displejs sastāv no šķidro kristālu slāņa, kas iepildīts starp divām stikla loksnēm vai plātnēm ar 64 līnijās un 240 ailēs kārtotiem punktiem un elektronisku C-MOS tehnoloģijas saskarnes plati.

To var apvienot ar citiem ražojumiem.

Ar to nevar attēlot video attēlus.

8531 20 95

Klasifikācija noteikta, ievērojot kombinētās nomenklatūras interpretācijas 1. un 6. vispārīgo noteikumu un KN kodu 8531, 8531 20 un 8531 20 95 aprakstu.

Displejs ir aprīkots ar elektronisku saskarnes plati. Tādēļ to nevar klasificēt kā šķidro kristālu ierīci pozīcijā 9013 (skatīt pozīcijas 9013 (1) HS skaidrojumus).

Displejā nav iekļauta elektronika video signālu reproducēšanai. Tādēļ to nevar klasificēt pozīcijā 8528 kā videomonitoru.

Displejs ir pozīcijas 8531 indikatoru panelis, jo ar to var attēlot tikai grafikas un burtciparu rakstzīmes (skatīt pozīcijas 8531 (D) punkta HS skaidrojumus).

| 2. | Ražojums, kas pazīstams kā “LCD modulis (skārienekrāna tips)”, aktīvās matricas šķidro kristālu ierīces formā, kas aprīkots ar fona apgaismojuma vienību, invertoriem, iespiestām shēmām ar kontroles elektroniku tikai pikseļu vadībai. Šķidro kristālu ierīce sastāv no šķidro kristālu slāņa, kas iepildīts starp divām stikla loksnēm. Ārējais stikla šūnu slānis ir pārklāts ar plānu metāla, elektrību vadošu un rezistīvu slāni.
  Moduļa pamatā ir plānkārtiņu tranzistorekrāna (TFT) tehnoloģija. Tā vispārējie izmēri ir šādi: 34,5 (platums) × 35,3 (augstums) × 16,5 (biezums) cm un ekrāna diagonāle 38,1 cm (15′′).
  Modulī nav citu elektronisko elementu (piemēram, barošanas avots, video signāla pārveidotājs, skaitītājs, skaņotājs utt.) vai saskarnes savienošanai ar citu aparatūru. |
| --- | --- |

2.

Ražojums, kas pazīstams kā “LCD modulis (skārienekrāna tips)”, aktīvās matricas šķidro kristālu ierīces formā, kas aprīkots ar fona apgaismojuma vienību, invertoriem, iespiestām shēmām ar kontroles elektroniku tikai pikseļu vadībai. Šķidro kristālu ierīce sastāv no šķidro kristālu slāņa, kas iepildīts starp divām stikla loksnēm. Ārējais stikla šūnu slānis ir pārklāts ar plānu metāla, elektrību vadošu un rezistīvu slāni.

Moduļa pamatā ir plānkārtiņu tranzistorekrāna (TFT) tehnoloģija. Tā vispārējie izmēri ir šādi: 34,5 (platums) × 35,3 (augstums) × 16,5 (biezums) cm un ekrāna diagonāle 38,1 cm (15′′).

Modulī nav citu elektronisko elementu (piemēram, barošanas avots, video signāla pārveidotājs, skaitītājs, skaņotājs utt.) vai saskarnes savienošanai ar citu aparatūru.

8548 90 90

Klasifikācija noteikta, ievērojot kombinētās nomenklatūras interpretācijas 1. un 6. vispārīgo noteikumu, XVI sadaļas 2. c) piezīmi un KN kodu 8548, 8548 90 un 8548 90 90 aprakstu.

Modulis ir detaļa, kas nav piemērots izmantošanai tikai vai galvenokārt kopā ar konkrētu iekārtu, kas minēta XVI sadaļā. Tādēļ to klasificē pozīcijā 8548, pamatojoties uz XVI sadaļas 2. c) piezīmi.

| 3. | Ražojums, kas pazīstams kā “LCD modulis”, aktīvās matricas šķidro kristālu ierīces formā, kas aprīkots ar fona apgaismojuma vienību, invertoriem, iespiestām shēmām ar kontroles elektroniku tikai pikseļu vadībai.
  Moduļa pamatā ir plānkārtiņu tranzistorekrāna (TFT) tehnoloģija. Tā vispārējie izmēri ir šādi: 75,9 (platums) × 44,9 (augstums) × 4,9 (biezums) cm, ekrāna diagonāle 81,6 cm (32′′) un izšķirtspēja 1 366 × 768 pikseļi.
  Modulī nav citu elektronisko elementu (piemēram, barošanas avots, video signāla pārveidotājs, skaitītājs, skaņotājs utt.) vai saskarnes savienošanai ar citu aparatūru. |
| --- | --- |

3.

Ražojums, kas pazīstams kā “LCD modulis”, aktīvās matricas šķidro kristālu ierīces formā, kas aprīkots ar fona apgaismojuma vienību, invertoriem, iespiestām shēmām ar kontroles elektroniku tikai pikseļu vadībai.

Moduļa pamatā ir plānkārtiņu tranzistorekrāna (TFT) tehnoloģija. Tā vispārējie izmēri ir šādi: 75,9 (platums) × 44,9 (augstums) × 4,9 (biezums) cm, ekrāna diagonāle 81,6 cm (32′′) un izšķirtspēja 1 366 × 768 pikseļi.

Modulī nav citu elektronisko elementu (piemēram, barošanas avots, video signāla pārveidotājs, skaitītājs, skaņotājs utt.) vai saskarnes savienošanai ar citu aparatūru.

8529 90 81

Klasifikācija noteikta, ievērojot kombinētās nomenklatūras interpretācijas 1. un 6. vispārīgo noteikumu, XVI sadaļas 2. b) piezīmi un KN kodu 8529, 8529 90 un 8529 90 81 aprakstu.

Modulis nav klasificējams pozīcijā 9013, jo tas ir aprīkots ar fona apgaismojuma vienību, invertoriem un iespiestām shēmām ar kontroles elektroniku tikai pikseļu vadībai (skatīt pozīcijas 9013 (1) HS skaidrojumus).

Modulis nav klasificējams pozīcijā 8473 kā automātiskās datu apstrādes iekārtas displeja vienības detaļa, jo tas nav piemērots izmantošanai tikai vai galvenokārt kopā ar automātiskās datu apstrādes iekārtu pozīcijā 8471.

Modulis nav klasificējams pozīcijā 8531, jo to neuzskata par pozīcijas 8531 vizuālās signalizēšanas elektroiekārtu vai šādas iekārtas detaļu, ņemot vērā tā rādītājus (skatīt pozīcijas 8531 HS skaidrojumus).

Iekārtas rādītāju dēļ (piemēram, izmērs un izšķirtspēja) moduli klasificē pozīcijā 8529, jo tas ir piemērots izmantošanai tikai vai galvenokārt kopā ar iekārtu pozīcijā 8528.

---

| 29.6.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 175/49 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 175/49

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 958/2006

(2006. gada 28. jūnijs)

par atklātu pastāvīgo konkursu 2006./2007. tirdzniecības gadam, lai noteiktu baltā cukura eksporta kompensācijas

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2006. gada 20. februāra Regulu (EK) Nr. 318/2006 par cukura tirgu kopīgo organizāciju (1), un jo īpaši tās 23. panta 4. punktu un 40. panta 1. punkta g) apakšpunktu,

tā kā:

| (1) | Ievērojot situāciju Kopienas cukura tirgū un pasaules tirgū, ir lietderīgi iespējami drīzāk izsludināt atklātu pastāvīgo konkursu baltā cukura eksportam 2006./2007. tirdzniecības gadā, kas, ņemot vērā iespējamās pasaules tirgus cenu svārstības, dod iespēju noteikt eksporta kompensācijas. |
| --- | --- |

(1)

Ievērojot situāciju Kopienas cukura tirgū un pasaules tirgū, ir lietderīgi iespējami drīzāk izsludināt atklātu pastāvīgo konkursu baltā cukura eksportam 2006./2007. tirdzniecības gadā, kas, ņemot vērā iespējamās pasaules tirgus cenu svārstības, dod iespēju noteikt eksporta kompensācijas.

| (2) | Lai noteiktu kompensācijas cukura eksportam saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 318/2006 32. pantu, ir jāpiemēro atklāta konkursa vispārīgie noteikumi. |
| --- | --- |

(2)

Lai noteiktu kompensācijas cukura eksportam saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 318/2006 32. pantu, ir jāpiemēro atklāta konkursa vispārīgie noteikumi.

| (3) | Tirdzniecībā starp Kopienu, no vienas puses, un Bulgāriju un Rumāniju, no otras puses, dažiem cukura produktiem vēl joprojām piemēro ievedmuitas nodokļus un eksporta kompensācijas, un eksporta kompensāciju līmenis ir ievērojami augstāks par ievedmuitas nodokļu līmeni. Ņemot vērā to, ka minētās valstis nākotnē pievienosies Eiropas Savienībai, šī atšķirība var izraisīt spekulatīvas tirdznieciskas darbības. |
| --- | --- |

(3)

Tirdzniecībā starp Kopienu, no vienas puses, un Bulgāriju un Rumāniju, no otras puses, dažiem cukura produktiem vēl joprojām piemēro ievedmuitas nodokļus un eksporta kompensācijas, un eksporta kompensāciju līmenis ir ievērojami augstāks par ievedmuitas nodokļu līmeni. Ņemot vērā to, ka minētās valstis nākotnē pievienosies Eiropas Savienībai, šī atšķirība var izraisīt spekulatīvas tirdznieciskas darbības.

| (4) | Lai izvairītos no nelikumīgiem darījumiem, kuru rezultātā Kopienā atkārtoti ievestu vai ieviestu cukura produktus, par kuriem jau ir saņemta eksporta kompensācija, nevienai Rietumbalkānu valstij nenosaka eksporta kompensācijas. |
| --- | --- |

(4)

Lai izvairītos no nelikumīgiem darījumiem, kuru rezultātā Kopienā atkārtoti ievestu vai ieviestu cukura produktus, par kuriem jau ir saņemta eksporta kompensācija, nevienai Rietumbalkānu valstij nenosaka eksporta kompensācijas.

| (5) | Ņemot vērā darbības specifisko raksturu, ir jāpieņem atbilstoši noteikumi attiecībā uz izvešanas atļaujām, kas izdotas saskaņā ar atklātu pastāvīgo konkursu, jo īpaši attiecībā uz atļauju izdošanas termiņu, to derīguma termiņu, drošības naudas summu, kā arī attiecībā uz daudzumu, par kuru no atļaujas izrietošais pienākums eksportēt ir izpildīts. Tomēr jāturpina piemērot noteikumus, kas paredzēti Komisijas 2000. gada 9. jūnija Regulā (EK) Nr. 1291/2000, ar ko nosaka sīki izstrādātus kopējus noteikumus, kas jāievēro, piemērojot importa un eksporta licenču un iepriekš noteiktas kompensācijas sertifikātu sistēmu lauksaimniecības produktiem (2), kā arī Komisijas 1989. gada 19. janvāra Regulā (EEK) Nr. 120/89, ar ko nosaka kopējus sīki izstrādātus noteikumus izvedmuitas maksājumu un maksu piemērošanai attiecībā uz lauksaimniecības produktiem (3). |
| --- | --- |

(5)

Ņemot vērā darbības specifisko raksturu, ir jāpieņem atbilstoši noteikumi attiecībā uz izvešanas atļaujām, kas izdotas saskaņā ar atklātu pastāvīgo konkursu, jo īpaši attiecībā uz atļauju izdošanas termiņu, to derīguma termiņu, drošības naudas summu, kā arī attiecībā uz daudzumu, par kuru no atļaujas izrietošais pienākums eksportēt ir izpildīts. Tomēr jāturpina piemērot noteikumus, kas paredzēti Komisijas 2000. gada 9. jūnija Regulā (EK) Nr. 1291/2000, ar ko nosaka sīki izstrādātus kopējus noteikumus, kas jāievēro, piemērojot importa un eksporta licenču un iepriekš noteiktas kompensācijas sertifikātu sistēmu lauksaimniecības produktiem (2), kā arī Komisijas 1989. gada 19. janvāra Regulā (EEK) Nr. 120/89, ar ko nosaka kopējus sīki izstrādātus noteikumus izvedmuitas maksājumu un maksu piemērošanai attiecībā uz lauksaimniecības produktiem (3).

| (6) | Šīs regulas noteikumi attiecībā uz 2006. gada jūlija konkursa daļām aizstāj noteikumus Komisijas 2005. gada 15. jūlija Regulā (EK) Nr. 1138/2005 par atklātu pastāvīgo konkursu 2005./2006. tirdzniecības gadam, lai noteiktu eksporta nodevas un/vai kompensācijas baltajam cukuram (4). Tāpēc pārredzamības un juridiskās skaidrības apsvērumu dēļ minētā regula no 2006. gada 1. jūlija ir jāatceļ. |
| --- | --- |

(6)

Šīs regulas noteikumi attiecībā uz 2006. gada jūlija konkursa daļām aizstāj noteikumus Komisijas 2005. gada 15. jūlija Regulā (EK) Nr. 1138/2005 par atklātu pastāvīgo konkursu 2005./2006. tirdzniecības gadam, lai noteiktu eksporta nodevas un/vai kompensācijas baltajam cukuram (4). Tāpēc pārredzamības un juridiskās skaidrības apsvērumu dēļ minētā regula no 2006. gada 1. jūlija ir jāatceļ.

| (7) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Cukura pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(7)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Cukura pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

1.   Tiek uzsākts atklāts pastāvīgais konkurss, lai noteiktu eksporta kompensācijas baltajam cukuram, kas atbilst KN kodam 1701 99 10, uz visiem galamērķiem, izņemot Albāniju, Bulgāriju, Horvātiju, Bosniju un Hercegovinu, Serbiju un Melnkalni (5), bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku un Rumāniju. Atklāta pastāvīgā konkursa laikā izsludina konkursa daļas.

2.   Pastāvīgais konkurss ir atvērts līdz 2007. gada 27. septembrim.

2. pants

1.   Paziņojumu par uzaicinājumu uz konkursu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Uz minētā paziņojuma pamata dalībvalstis noformē paziņojumus par uzaicinājumu uz konkursu, kurus tās var publicēt vai likt publicēt citur.

2.   Paziņojumā par uzaicinājumu uz konkursu norāda konkursa noteikumus.

3.   Atklāta pastāvīgā konkursa laikā paziņojumā par uzaicinājumu uz konkursu var veikt grozījumus. Grozījumus veic, ja šajā laikā notiek izmaiņas konkursa noteikumos.

3. pants

1.   Piedāvājumu iesniegšanas termiņš konkursa pirmajai daļai:

| a) | sākas 2006. gada 5. jūlijā; |
| --- | --- |

a)

sākas 2006. gada 5. jūlijā;

| b) | beidzas ceturtdien, 2006. gada 13. jūlijā, pulksten 10.00 pēc Briseles laika. |
| --- | --- |

b)

beidzas ceturtdien, 2006. gada 13. jūlijā, pulksten 10.00 pēc Briseles laika.

2.   Katrai nākamajai konkursa daļai piedāvājumu iesniegšanas termiņš:

| a) | sākas pirmajā darbdienā pēc iepriekšējās konkursa daļas termiņa izbeigšanās; |
| --- | --- |

a)

sākas pirmajā darbdienā pēc iepriekšējās konkursa daļas termiņa izbeigšanās;

| b) | beidzas pulksten 10.00 pēc Briseles laika šādos datumos:






  — | 2006. gada 27. jūlijā, |
| --- | --- | --- |

b)

beidzas pulksten 10.00 pēc Briseles laika šādos datumos:

—

2006. gada 27. jūlijā,

| — | 2006. gada 10. un 31. augustā, |
| --- | --- |

—

2006. gada 10. un 31. augustā,

| — | 2006. gada 14. un 28. septembrī, |
| --- | --- |

—

2006. gada 14. un 28. septembrī,

| — | 2006. gada 5. un 19. oktobrī, |
| --- | --- |

—

2006. gada 5. un 19. oktobrī,

| — | 2006. gada 9. un 23. novembrī, |
| --- | --- |

—

2006. gada 9. un 23. novembrī,

| — | 2006. gada 7. un 21. decembrī, |
| --- | --- |

—

2006. gada 7. un 21. decembrī,

| — | 2007. gada 11. un 25. janvārī, |
| --- | --- |

—

2007. gada 11. un 25. janvārī,

| — | 2007. gada 8. un 22. februārī, |
| --- | --- |

—

2007. gada 8. un 22. februārī,

| — | 2007. gada 8. un 29. martā, |
| --- | --- |

—

2007. gada 8. un 29. martā,

| — | 2007. gada 19. un 26. aprīlī, |
| --- | --- |

—

2007. gada 19. un 26. aprīlī,

| — | 2007. gada 10. un 24. maijā, |
| --- | --- |

—

2007. gada 10. un 24. maijā,

| — | 2007. gada 14. un 28. jūnijā, |
| --- | --- |

—

2007. gada 14. un 28. jūnijā,

| — | 2007. gada 12. un 19. jūlijā, |
| --- | --- |

—

2007. gada 12. un 19. jūlijā,

| — | 2007. gada 9. un 30. augustā, |
| --- | --- |

—

2007. gada 9. un 30. augustā,

| — | 2007. gada 13. un 27. septembrī. |
| --- | --- |

—

2007. gada 13. un 27. septembrī.

4. pants

1.   Interesenti piedalās konkursā saskaņā ar vienu no šādiem nosacījumiem:

| a) | iesniedzot rakstisku piedāvājumu kādas dalībvalsts kompetentajai iestādei un saņemot pretī paziņojumu par saņemšanu; |
| --- | --- |

a)

iesniedzot rakstisku piedāvājumu kādas dalībvalsts kompetentajai iestādei un saņemot pretī paziņojumu par saņemšanu;

| b) | nosūtot minētajai iestādei ierakstītu vēstuli vai telegrammu; |
| --- | --- |

b)

nosūtot minētajai iestādei ierakstītu vēstuli vai telegrammu;

| c) | nosūtot minētajai iestādei teleksu, faksu vai elektronisku paziņojumu, ja vien šī iestāde akceptē minētās saziņas formas. |
| --- | --- |

c)

nosūtot minētajai iestādei teleksu, faksu vai elektronisku paziņojumu, ja vien šī iestāde akceptē minētās saziņas formas.

2.   Piedāvājums ir spēkā tikai tad, ja izpildīti šādi nosacījumi.

| a) | piedāvājumā norādīta šāda informācija:






  i) | atsauce uz konkursu un uz konkursa daļu; |
| --- | --- | --- |

a)

piedāvājumā norādīta šāda informācija:

i)

atsauce uz konkursu un uz konkursa daļu;

| ii) | pretendenta vārds/nosaukums, adrese un PVN maksātāja numurs; |
| --- | --- |

ii)

pretendenta vārds/nosaukums, adrese un PVN maksātāja numurs;

| iii) | izvedamā baltā cukura daudzums; |
| --- | --- |

iii)

izvedamā baltā cukura daudzums;

| iv) | eksporta kompensācijas summa par 100 kilogramiem baltā cukura, izteikta euro ar precizitāti līdz trim cipariem aiz komata; |
| --- | --- |

iv)

eksporta kompensācijas summa par 100 kilogramiem baltā cukura, izteikta euro ar precizitāti līdz trim cipariem aiz komata;

| v) | drošības naudas summa, kas izteikta tās dalībvalsts valūtā, kurā iesniedz piedāvājumu, un kas ir jāmaksā saskaņā ar 5. panta 1. punktu par iii) punktā minēto cukura daudzumu; |
| --- | --- |

v)

drošības naudas summa, kas izteikta tās dalībvalsts valūtā, kurā iesniedz piedāvājumu, un kas ir jāmaksā saskaņā ar 5. panta 1. punktu par iii) punktā minēto cukura daudzumu;

| b) | izvedamā baltā cukura daudzums ir vismaz 250 tonnas; |
| --- | --- |

b)

izvedamā baltā cukura daudzums ir vismaz 250 tonnas;

| c) | pirms piedāvājumu iesniegšanas termiņa izbeigšanās ir sniegts pierādījums, ka pretendents ir samaksājis piedāvājumā norādīto drošības naudu; |
| --- | --- |

c)

pirms piedāvājumu iesniegšanas termiņa izbeigšanās ir sniegts pierādījums, ka pretendents ir samaksājis piedāvājumā norādīto drošības naudu;

| d) | piedāvājumā iekļauts pretendenta paziņojums, ar kuru viņš apņemas, gadījumā, ja kļūs par konkursa uzvarētāju, 11. panta 2. punkta otrajā daļā minētajā termiņā pieprasīt izvešanas atļauju vai atļaujas izvedamā baltā cukura daudzumam; |
| --- | --- |

d)

piedāvājumā iekļauts pretendenta paziņojums, ar kuru viņš apņemas, gadījumā, ja kļūs par konkursa uzvarētāju, 11. panta 2. punkta otrajā daļā minētajā termiņā pieprasīt izvešanas atļauju vai atļaujas izvedamā baltā cukura daudzumam;

| e) | piedāvājumā iekļauts pretendenta paziņojums, ar kuru viņš apņemas, gadījumā, ja kļūs par konkursa uzvarētāju:






  i) | papildināt drošības naudu, iemaksājot summu, kas minēta 12. panta 3. punktā, ja nav izpildīts pienākums eksportēt, kas izriet no 11. panta 2. punktā minētās izvešanas atļaujas; |
| --- | --- | --- |

e)

piedāvājumā iekļauts pretendenta paziņojums, ar kuru viņš apņemas, gadījumā, ja kļūs par konkursa uzvarētāju:

i)

papildināt drošības naudu, iemaksājot summu, kas minēta 12. panta 3. punktā, ja nav izpildīts pienākums eksportēt, kas izriet no 11. panta 2. punktā minētās izvešanas atļaujas;

| ii) | trīsdesmit dienu laikā pēc atļaujas derīguma termiņa izbeigšanās informēt iestādi, kas izsniegusi attiecīgo izvešanas atļauju, par daudzumu vai daudzumiem, kuriem izvešanas atļauja nav tikusi izmantota. |
| --- | --- |

ii)

trīsdesmit dienu laikā pēc atļaujas derīguma termiņa izbeigšanās informēt iestādi, kas izsniegusi attiecīgo izvešanas atļauju, par daudzumu vai daudzumiem, kuriem izvešanas atļauja nav tikusi izmantota.

3.   Piedāvājumā var būt norāde, ka tas tiek uzskatīts par iesniegtu tikai tad, ja izpildīts viens vai abi šādi nosacījumi:

| a) | lēmums par maksimālo eksporta kompensācijas summu jāpieņem dienā, kad beidzas attiecīgo piedāvājumu iesniegšanas termiņš; |
| --- | --- |

a)

lēmums par maksimālo eksporta kompensācijas summu jāpieņem dienā, kad beidzas attiecīgo piedāvājumu iesniegšanas termiņš;

| b) | konkursa uzvarētāja piedāvājumam jāattiecas uz visu piedāvāto daudzumu vai uz noteiktu tā daļu. |
| --- | --- |

b)

konkursa uzvarētāja piedāvājumam jāattiecas uz visu piedāvāto daudzumu vai uz noteiktu tā daļu.

4.   Nepieņem piedāvājumus, kuri nav iesniegti atbilstoši 1. un 2. punktam vai kuros iekļauti nosacījumi, kas atšķiras no šim konkursam paredzētajiem nosacījumiem.

5.   Iesniegtais piedāvājums nevar tikt atsaukts.

5. pants

1.   Uz katriem 100 kilogramiem baltā cukura, kas eksportējami saskaņā ar šā konkursa noteikumiem, katram pretendentam ir jāiemaksā drošības nauda EUR 11 apmērā.

Iesniedzot 11. panta 2. punktā minēto pieprasījumu, konkursa uzvarētājiem minētā drošības nauda, neierobežojot 12. panta 3. punkta noteikumus, veido izvešanas atļaujas drošības naudu.

2.   Pēc pretendenta izvēles 1. punktā minētā drošības nauda tiek veidota skaidrā naudā vai kā galvojums, ko sniedz iestāde, kas atbilst tās dalībvalsts noteiktajiem kritērijiem, kurā iesniedz piedāvājumu.

3.   Drošības naudu, kas minēta 1. punktā, atbrīvo:

| a) | par daudzumiem, kuri nav piešķirti pretendentiem, pamatojoties uz viņu piedāvājumu; |
| --- | --- |

a)

par daudzumiem, kuri nav piešķirti pretendentiem, pamatojoties uz viņu piedāvājumu;

| b) | attiecībā uz konkursa uzvarētājiem, kuri nav pieprasījuši attiecīgo izvešanas atļauju 11. panta 2. punkta otrajā daļā minētajā termiņā, – EUR 10 par katriem 100 kilogramiem baltā cukura; |
| --- | --- |

b)

attiecībā uz konkursa uzvarētājiem, kuri nav pieprasījuši attiecīgo izvešanas atļauju 11. panta 2. punkta otrajā daļā minētajā termiņā, – EUR 10 par katriem 100 kilogramiem baltā cukura;

| c) | attiecībā uz konkursa uzvarētājiem – par daudzumu, kuram viņi Regulas (EK) Nr. 1291/2000 31. panta b) apakšpunkta un 32. panta 1. punkta b) apakšpunkta i) daļas nozīmē ir izpildījuši eksportēšanas pienākumu, kas izriet no šīs regulas 11. panta 2. punktā minētās atļaujas, saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1291/2000 35. pantā paredzētajiem nosacījumiem. |
| --- | --- |

c)

attiecībā uz konkursa uzvarētājiem – par daudzumu, kuram viņi Regulas (EK) Nr. 1291/2000 31. panta b) apakšpunkta un 32. panta 1. punkta b) apakšpunkta i) daļas nozīmē ir izpildījuši eksportēšanas pienākumu, kas izriet no šīs regulas 11. panta 2. punktā minētās atļaujas, saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1291/2000 35. pantā paredzētajiem nosacījumiem.

Pirmās daļas b) apakšpunktā minētajā gadījumā drošības naudas atbrīvojamo daļu vajadzības gadījumā samazina par starpību, ko veido maksimālā eksporta kompensācijas summa, kas noteikta attiecīgajai konkursa daļai, un maksimālā eksporta kompensācijas summa, kas noteikta nākamajai konkursa daļai, ja šī pēdējā summa ir lielāka nekā pirmā.

Izņemot nepārvaramas varas gadījumus, drošības naudas daļu vai drošības naudu, kas nav atbrīvota, ietur par cukura daudzumu, kuram nav tikušas izpildītas attiecīgās saistības.

4.   Nepārvaramas varas gadījumā attiecīgās dalībvalsts kompetentā iestāde lemj par tiem pasākumiem attiecībā uz drošības naudas atbrīvošanu, kurus tā uzskata par nepieciešamiem, ņemot vērā attiecīgās personas minētos apstākļus.

6. pants

1.   Kompetentā iestāde bez sabiedrības pārstāvju klātbūtnes izvērtē piedāvājumus. Personas, kas piedalās minētajā izvērtēšanā, nozvērina par noslēpuma neizpaušanu.

2.   Dalībvalstis dara zināmus Komisijai atbilstīgi šīs regulas noteikumiem iesniegtos piedāvājumus, ja tie atbilst konkursa kritērijiem, nenorādot pretendentu nosaukumus, un gādā, lai minētie piedāvājumi nonāktu Komisijā ne vēlāk kā stundu un 30 minūtes pēc tam, kad beidzas iknedēļas piedāvājumu iesniegšanai paredzētais termiņš, kas noteikts paziņojumā par uzaicinājumu uz konkursu.

Ja piedāvājumu nav, dalībvalstis par to informē Komisiju tādā pašā termiņā.

7. pants

1.   Pēc saņemto piedāvājumu izskatīšanas var noteikt attiecīgās konkursa daļas maksimālo daudzumu.

2.   Var tikt pieņemts lēmums nepiešķirt līguma slēgšanas tiesības par kādu konkrētu konkursa daļu.

8. pants

1.   Ja Komisija nolemj piešķirt līguma slēgšanas tiesības atbilstīgi konkursa daļai, tā saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 318/2006 39. panta 2. punktā minēto procedūru nosaka maksimālo eksporta kompensācijas summu. Šo summu nosaka, jo īpaši ņemot vērā situāciju Kopienas cukura tirgū un pasaules tirgū un tās paredzamo attīstību.

2.   Neskarot 9. panta izpildi, par konkursa uzvarētāju tiek pasludināts tas vai tie pretendenti, kuru piedāvājums atbilst maksimālās eksporta kompensācijas summai vai ir mazāks par to.

9. pants

1.   Ja konkursa daļai ir noteikts maksimālais daudzums, par konkursa uzvarētāju kļūst pretendents, kura piedāvājumā norādīta viszemākā eksporta kompensācija. Ja maksimālais daudzums ar šo piedāvājumu nav pilnībā izsmelts, līguma slēgšanas tiesības piešķir citiem pretendentiem līdz brīdim, kad minētais daudzums ir izsmelts, balstoties uz pretendentu piedāvātās kompensācijas summas lielumu, sākot no zemākās.

2.   Gadījumā, ja 1. punktā minētie piešķiršanas noteikumi novestu pie tā, ka, ņemot vērā kādu piedāvājumu, tiktu pārsniegts maksimālais daudzums, par konkursa uzvarētāju kļūst attiecīgais pretendents tikai attiecībā uz tādu daudzumu, kas ļauj izsmelt maksimālo daudzumu. Ja vairākos piedāvājumos norādīta vienāda kompensācija un ja, pieņemot visus šos piedāvājumus, maksimālais daudzums tiktu pārsniegts, pieejamo daudzumu piešķir pretendentiem, pamatojoties uz šādiem nosacījumiem:

| a) | proporcionāli kopējam daudzumam, kas norādīts katrā no piedāvājumiem; |
| --- | --- |

a)

proporcionāli kopējam daudzumam, kas norādīts katrā no piedāvājumiem;

| b) | pieteikumu izvērtēšanas kārtībā līdz maksimālās nosakāmās tonnāžas apjomam; |
| --- | --- |

b)

pieteikumu izvērtēšanas kārtībā līdz maksimālās nosakāmās tonnāžas apjomam;

| c) | ar izlozes palīdzību. |
| --- | --- |

c)

ar izlozes palīdzību.

10. pants

1.   Attiecīgās dalībvalsts kompetentā iestāde nekavējoties informē visus pretendentus par to, kāds ir viņu rezultāts konkursā. Turklāt šī iestāde nosūta pretendentiem paziņojumu par līguma slēgšanas tiesību piešķiršanu.

2.   Paziņojumā par piešķiršanu ir norādīta vismaz šāda informācija:

| a) | konkursa atsauce; |
| --- | --- |

a)

konkursa atsauce;

| b) | izvedamā baltā cukura daudzums; |
| --- | --- |

b)

izvedamā baltā cukura daudzums;

| c) | euro izteikta piešķiramās eksporta kompensācijas summa par katriem 100 kilogramiem baltā cukura no b) apakšpunktā minētā daudzuma. |
| --- | --- |

c)

euro izteikta piešķiramās eksporta kompensācijas summa par katriem 100 kilogramiem baltā cukura no b) apakšpunktā minētā daudzuma.

11. pants

1.   Konkursa uzvarētājam ir tiesības saskaņā ar 2. punktā minētajiem nosacījumiem par piešķirto daudzumu saņemt izvešanas atļauju, kurā norādīta piedāvājumā minētā eksporta kompensācija.

2.   Konkursa uzvarētājam ir pienākums saskaņā ar attiecīgajiem Regulas (EK) Nr. 1291/2000 noteikumiem iesniegt pieprasījumu izvešanas atļaujas saņemšanai par viņam piešķirto daudzumu; šis pieprasījums nav atsaucams neatkarīgi no Regulas (EEK) Nr. 120/89 12. panta nosacījumiem.

Pieprasījumu iesniedz ne vēlāk kā:

| a) | pēdējā darbdienā pirms konkursa daļas, kas paredzēta nākamajā nedēļā; |
| --- | --- |

a)

pēdējā darbdienā pirms konkursa daļas, kas paredzēta nākamajā nedēļā;

| b) | nākamās nedēļas pēdējā darbdienā, ja minētajā nedēļā nav paredzēta konkursa daļa. |
| --- | --- |

b)

nākamās nedēļas pēdējā darbdienā, ja minētajā nedēļā nav paredzēta konkursa daļa.

3.   Konkursa uzvarētājam ir pienākums izvest piedāvājumā norādīto daudzumu un, vajadzības gadījumā, ja šis pienākums netiek izpildīts, nomaksāt 12. panta 3. punktā minēto summu.

4.   Tiesības un pienākumi, kas minēti 1., 2. un 3. punktā, nav nododami citiem.

12. pants

1.   Lai noteiktu atļauju derīguma termiņu, piemēro Regulas (EK) Nr. 1291/2000 23. panta 1. punktu.

2.   Izvešanas atļaujas, kas izdotas saskaņā ar konkursa daļu, ir derīgas no to izdošanas dienas līdz piektā mēneša beigām, skaitot no mēneša, kas seko tam, kurā notikusi šī konkursa daļa.

Taču izvešanas atļaujas, kas izsniegtas attiecībā uz konkursu daļām, kuras notiks pēc 2007. gada 1. maija, būs derīgas tikai līdz 2007. gada 30. septembrim.

3.   Izņemot nepārvaramas varas gadījumus, atļaujas turētājs maksā kompetentajai iestādei noteiktu summu par daudzumu, kuram nav izpildīts no 11. panta 2. punktā minētās izvešanas atļaujas izrietošais pienākums eksportēt, ja 5. panta 1. punktā minētā drošības nauda ir mazāka par starpību, ko veido Regulas (EK) Nr. 318/2006 33. panta 2. punkta a) apakšpunktā minētā eksporta kompensācija, kas ir spēkā atļaujas derīguma pēdējā dienā, un minētajā atļaujā norādītā kompensācija.

Pirmajā daļā minētā maksājamā summa ir vienāda ar starpību, ko veido pirmajā daļā minētā starpība un 5. panta 1. punktā minētā drošības nauda.

13. pants

Regulu (EK) Nr. 1138/2005 atceļ.

14. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2006. gada 28. jūnijā

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  OV L 58, 28.2.2006., 1. lpp.

1

(2)  OV L 152, 24.6.2000., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 410/2006 (OV L 71, 10.3.2006., 7. lpp.).

2

(3)  OV L 16, 20.1.1989., 19. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 910/2004 (OV L 163, 30.4.2004., 63. lpp.).

3

(4)  OV L 185, 16.7.2005., 3. lpp.

4

(5)  Ieskaitot Kosovu, kas atrodas ANO aizbildnībā saskaņā ar Drošības padomes 1999. gada 10. jūnija 1244. rezolūciju.

5

---

| 29.6.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 175/54 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 175/54

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 959/2006

(2006. gada 28. jūnijs),

ar ko labo Regulu (EK) Nr. 647/2006 par rīsu ievešanas atļauju izsniegšanu atbilstoši pieteikumiem, kas saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 327/98 iesniegti 2006. gada aprīļa mēneša pirmajās desmit darba dienās

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2003. gada 29. septembra Regulu (EK) Nr. 1785/2003 par rīsu tirgus kopīgo organizāciju (1),

ņemot vērā Komisijas 1998. gada 10. februāra Regulu (EK) Nr. 327/98, ar ko atver konkrētas tarifa kvotas rīsu un šķelto rīsu importam, kā arī paredz šo kvotu pārvaldību (2), un jo īpaši tās 5. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 647/2006 (3) tika noteikti samazinājuma procenta koeficienti, ko piemēro daudzumiem, kuri pieprasīti saskaņā ar 2006. gada kvotas aprīļa daļu, un daudzumi, kurus pārnes uz 2006. gada kvotas jūlija daļu pilnīgi slīpētiem vai daļēji slīpētiem rīsiem ar KN kodu 1006 30. |
| --- | --- |

(1)

Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 647/2006 (3) tika noteikti samazinājuma procenta koeficienti, ko piemēro daudzumiem, kuri pieprasīti saskaņā ar 2006. gada kvotas aprīļa daļu, un daudzumi, kurus pārnes uz 2006. gada kvotas jūlija daļu pilnīgi slīpētiem vai daļēji slīpētiem rīsiem ar KN kodu 1006 30.

| (2) | Kādas dalībvalsts administratīvas kļūdas rezultātā tarifa kvotas 09.4128 daudzums, kas jāpārnes uz 2006. gada kvotas jūlija daļu, neatbilst faktiski pārnestajam daudzumam. |
| --- | --- |

(2)

Kādas dalībvalsts administratīvas kļūdas rezultātā tarifa kvotas 09.4128 daudzums, kas jāpārnes uz 2006. gada kvotas jūlija daļu, neatbilst faktiski pārnestajam daudzumam.

| (3) | Tāpēc Regula (EK) Nr. 647/2006 ir jālabo, |
| --- | --- |

(3)

Tāpēc Regula (EK) Nr. 647/2006 ir jālabo,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 647/2006 pielikuma a) punktu aizstāj ar šīs regulas pielikumā sniegto tabulu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2006. gada 29. jūnijā.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2006. gada 28. jūnijā

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

J. L. DEMARTY

---

(1)  OV L 270, 21.10.2003., 96. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 797/2006 (OV L 144, 31.5.2006., 1. lpp.).

1

(2)  OV L 37, 11.2.1998., 5. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2152/2005 (OV L 342, 24.12.2005., 30. lpp.).

2

(3)  OV L 115, 28.4.2006., 18. lpp.

3

---

PIELIKUMS

| “a) | Kvota pilnīgi vai daļēji slīpētiem rīsiem ar KN kodu 1006 30 atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 327/98 1. panta 1. punkta a) apakšpunktam








  Izcelsme | Kārtas numurs | Samazinājuma procents 2006. gada kvotas aprīļa daļai | Daudzums, kas pārnests uz 2006. gada kvotas jūlija daļu
  (t) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Amerikas Savienotās Valstis | 09.4127 | 0 (1) | 11 635 |
| Taizeme | 09.4128 | 0 (1) | 1 161,419 |
| Austrālija | 09.4129 | 0 (1) | 531,5 |
| Cita izcelsme | 09.4130 | 98,7985 | 0 |

“a)

Kvota pilnīgi vai daļēji slīpētiem rīsiem ar KN kodu 1006 30 atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 327/98 1. panta 1. punkta a) apakšpunktam

Izcelsme

Kārtas numurs

Samazinājuma procents 2006. gada kvotas aprīļa daļai

Daudzums, kas pārnests uz 2006. gada kvotas jūlija daļu

(t)

Amerikas Savienotās Valstis

09.4127

0 (1)

11 635

Taizeme

09.4128

0 (1)

1 161,419

Austrālija

09.4129

0 (1)

531,5

Cita izcelsme

09.4130

98,7985

0

---

(1)  Izsniegts par pieprasījumā norādīto daudzumu.”

1

---

| 29.6.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 175/56 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 175/56

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 960/2006

(2006. gada 28. jūnijs),

ar ko nosaka 2006. gada otrajā pusgadā dažiem piena un piena produktiem pieejamo daudzumu, atbilstīgi Kopienas atvērtajām kvotām, balstoties tikai uz importa atļaujām

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1999. gada 17. maija Regulu (EK) Nr. 1255/1999 par piena un piena produktu tirgus kopējo organizāciju (1),

ņemot vērā Komisijas 2001. gada 14. decembra Regulu (EK) Nr. 2535/2001, kurā izklāstīti sīki noteikumi Padomes Regulas (EK) Nr. 1255/1999 piemērošanai attiecībā uz piena un piena produktu importa režīmu un tarifu kvotu atvēršanu (2), un jo īpaši tās 16. panta 2. punktu,

tā kā:

Kad 2006. gada pirmajā pusgadā piešķīra importa atļaujas atsevišķām kvotām, kas paredzētas ar Regulu (EK) Nr. 2535/2001, pieteikumos pieprasītais daudzums bija mazāks par pieejamo daudzumu, tādēļ katrai kvotai būtu jānosaka pieejamais daudzums laikposmā no 2006. gada 1. jūlija līdz 31. decembrim, ņemot vērā nepiešķirto daudzumu, ko izraisīja Komisijas Regula (EK) Nr. 160/2006 (3), ar kuru noteica apmēru, kādā var pieņemt 2006. gada janvārī iesniegtos importa atļauju pieteikumus dažām tarifu kvotām, ko atvēra ar Regulu (EK) Nr. 2535/2001,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Laikposmā no 2006. gada 1. jūlija līdz 31. decembrim pieejamais daudzums importa gada otrajā pusgadā saskaņā ar dažām tarifu kvotām atbilstīgi Regulai (EK) Nr. 2535/2001 ir dots pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2006. gada 29. jūnijā.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2006. gada 28. jūnijā

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

J. L. DEMARTY

---

(1)  OV L 160, 26.6.1999., 48. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1913/2005 (OV L 307, 25.11.2005., 2. lpp.).

1

(2)  OV L 341, 22.12.2001., 29. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 926/2006 (OV L 170, 23.6.2006., 8. lpp.).

2

(3)  OV L 25, 28.1.2006., 21. lpp.

3

---

I.C PIELIKUMS

Produkti ar izcelsmi ĀKK

| Kvotas numurs | Kvantitāte (t) |
| --- | --- |
| 09.4026 | 1 000 |
| 09.4027 | 1 000 |

Kvotas numurs

Kvantitāte (t)

09.4026

1 000

09.4027

1 000

---

I.D PIELIKUMS

Produkti ar izcelsmi Turcijā

| Kvotas numurs | Kvantitāte (t) |
| --- | --- |
| 09.4101 | 1 500 |

Kvotas numurs

Kvantitāte (t)

09.4101

1 500

---

I.E PIELIKUMS

Produkti ar izcelsmi Dienvidāfrikā

| Kvotas numurs | Kvantitāte (t) |
| --- | --- |
| 09.4151 | 6 500 |

Kvotas numurs

Kvantitāte (t)

09.4151

6 500

---

| 29.6.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 175/58 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 175/58

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 961/2006

(2006. gada 28. jūnijs)

par cukurniedru cukura importa atļauju izsniegšanu saskaņā ar atsevišķām tarifa kvotām un preferenču nolīgumiem

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2001. gada 19. jūnija Regulu (EK) Nr. 1260/2001 par cukura nozares tirgus kopējo organizāciju (1),

ņemot vērā Padomes 1996. gada 18. jūnija Regulu (EK) Nr. 1095/96 par koncesiju īstenošanu, kas iekļautas sarakstā CXL, kurš izveidots GATT XXIV.6 sarunu nobeigumā (2),

ņemot vērā Komisijas 2003. gada 30. jūnija Regulu (EK) Nr. 1159/2003, ar ko 2003./2004., 2004./2005. un 2005./2006. tirdzniecības gadam nosaka sīki izstrādātus piemērošanas noteikumus niedru cukura ievešanai atbilstīgi dažām tarifu kvotām un preferenču nolīgumiem un groza Regulas (EK) Nr. 1464/95 un (EK) Nr. 779/96 (3), un jo īpaši tās 5. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulas (EK) Nr. 1159/2003 9. pantā ir paredzēta kārtība, kādā nosaka piegādes saistības ar nulles nodokļa likmi produktiem ar KN kodu 1701, kas izteikti kā baltais cukurs, importējot produktus ar izcelsmi valstīs, kuras ir parakstījušas ĀKK protokolu un Indijas nolīgumu. |
| --- | --- |

(1)

Regulas (EK) Nr. 1159/2003 9. pantā ir paredzēta kārtība, kādā nosaka piegādes saistības ar nulles nodokļa likmi produktiem ar KN kodu 1701, kas izteikti kā baltais cukurs, importējot produktus ar izcelsmi valstīs, kuras ir parakstījušas ĀKK protokolu un Indijas nolīgumu.

| (2) | Regulas (EK) Nr. 1159/2003 16. pantā ir paredzēta kārtība, kādā nosaka tarifa kvotas ar nulles nodokļa likmi produktiem ar KN kodu 1701 11 10, kas izteikti kā baltais cukurs, importējot produktus ar izcelsmi valstīs, kuras ir parakstījušas ĀKK protokolu un Indijas nolīgumu. |
| --- | --- |

(2)

Regulas (EK) Nr. 1159/2003 16. pantā ir paredzēta kārtība, kādā nosaka tarifa kvotas ar nulles nodokļa likmi produktiem ar KN kodu 1701 11 10, kas izteikti kā baltais cukurs, importējot produktus ar izcelsmi valstīs, kuras ir parakstījušas ĀKK protokolu un Indijas nolīgumu.

| (3) | Regulas (EK) Nr. 1159/2003 22. pants atver tarifa kvotas ar nodokļa likmi EUR 98 par tonnu produktiem ar KN kodu 1701 11 10, ko importē no Brazīlijas, Kubas un citām trešajām valstīm. |
| --- | --- |

(3)

Regulas (EK) Nr. 1159/2003 22. pants atver tarifa kvotas ar nodokļa likmi EUR 98 par tonnu produktiem ar KN kodu 1701 11 10, ko importē no Brazīlijas, Kubas un citām trešajām valstīm.

| (4) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1159/2003 5. panta 1. punktu no 2006. gada 19. līdz 23. jūnijam kompetentajām iestādēm tika iesniegti importa atļauju pieteikumi par apjomu, kas kopā pārsniedz piegādes saistību apjomu attiecīgajai valstij, kas noteikts saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1159/2003 9. pantu ĀKK un Indijas preferences cukuram. |
| --- | --- |

(4)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1159/2003 5. panta 1. punktu no 2006. gada 19. līdz 23. jūnijam kompetentajām iestādēm tika iesniegti importa atļauju pieteikumi par apjomu, kas kopā pārsniedz piegādes saistību apjomu attiecīgajai valstij, kas noteikts saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1159/2003 9. pantu ĀKK un Indijas preferences cukuram.

| (5) | Šajā gadījumā Komisijai ir jānosaka samazinājuma koeficients, lai varētu izsniegt atļaujas proporcionāli pieejamajam daudzumam, un jānorāda, ka attiecīgais limits ir sasniegts, |
| --- | --- |

(5)

Šajā gadījumā Komisijai ir jānosaka samazinājuma koeficients, lai varētu izsniegt atļaujas proporcionāli pieejamajam daudzumam, un jānorāda, ka attiecīgais limits ir sasniegts,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Attiecībā uz importa atļauju pieteikumiem, kas iesniegti no 2006. gada 19. līdz 23. jūnijam, saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1159/2003 5. panta 1. punktu, atļaujas izsniedz, ievērojot šīs regulas pielikumā norādītos daudzumus.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2006. gada 29. jūnijā.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2006. gada 28. jūnijā

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

J. L. DEMARTY

---

(1)  OV L 178, 30.6.2001., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 987/2005 (OV L 167, 29.6.2005., 12. lpp.).

1

(2)  OV L 146, 20.6.1996., 1. lpp.

2

(3)  OV L 162, 1.7.2003., 25. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 568/2005 (OV L 97, 15.4.2005., 9. lpp.).

3

---

PIELIKUMS

ĀKK–INDIJAS preferences cukurs

Regulas (EK) Nr. 1159/2003 II sadaļa

2005./2006. tirdzniecības gads

| Attiecīgā valsts | %, ko piegādā no daudzumiem, kuri pieprasīti nedēļā no 19.–23.6.2006. | Limits |
| --- | --- | --- |
| Barbadosa | 100 | |
| Beliza | 0 | Sasniegts |
| Kongo | 100 | |
| Fidži | 0 | Sasniegts |
| Gajāna | 0 | Sasniegts |
| Indija | 0 | |
| Ziloņkaula Krasts | 100 | |
| Jamaika | 0 | Sasniegts |
| Kenija | 0 | Sasniegts |
| Madagaskara | 100 | |
| Malāvija | 100 | |
| Maurīcija | 0 | Sasniegts |
| Mozambika | 0 | Sasniegts |
| Sentkitsa un Nevisa | 0 | Sasniegts |
| Svazilenda | 0 | Sasniegts |
| Tanzānija | 100 | |
| Trinidāda un Tobago | 100 | |
| Zambija | 64,1347 | Sasniegts |
| Zimbabve | 0 | Sasniegts |

Attiecīgā valsts

%, ko piegādā no daudzumiem, kuri pieprasīti nedēļā no 19.–23.6.2006.

Limits

Barbadosa

100

Beliza

0

Sasniegts

Kongo

100

Fidži

0

Sasniegts

Gajāna

0

Sasniegts

Indija

0

Ziloņkaula Krasts

100

Jamaika

0

Sasniegts

Kenija

0

Sasniegts

Madagaskara

100

Malāvija

100

Maurīcija

0

Sasniegts

Mozambika

0

Sasniegts

Sentkitsa un Nevisa

0

Sasniegts

Svazilenda

0

Sasniegts

Tanzānija

100

Trinidāda un Tobago

100

Zambija

64,1347

Sasniegts

Zimbabve

0

Sasniegts

2006./2007. tirdzniecības gads

| Attiecīgā valsts | %, ko piegādā no daudzumiem, kuri pieprasīti nedēļā no 19.–23.6.2006. | Limits |
| --- | --- | --- |
| Barbadosa | 100 | |
| Beliza | 100 | |
| Kongo | 100 | |
| Fidži | 100 | |
| Gajāna | 100 | |
| Indija | 100 | |
| Ziloņkaula Krasts | 100 | |
| Jamaika | 100 | |
| Kenija | 100 | |
| Madagaskara | 100 | |
| Malāvija | 100 | |
| Maurīcija | 100 | |
| Mozambika | 100 | |
| Sentkitsa un Nevisa | 100 | |
| Svazilenda | 100 | |
| Tanzānija | 100 | |
| Trinidāda un Tobago | 100 | |
| Zambija | 100 | |
| Zimbabve | 100 | |

Attiecīgā valsts

%, ko piegādā no daudzumiem, kuri pieprasīti nedēļā no 19.–23.6.2006.

Limits

Barbadosa

100

Beliza

100

Kongo

100

Fidži

100

Gajāna

100

Indija

100

Ziloņkaula Krasts

100

Jamaika

100

Kenija

100

Madagaskara

100

Malāvija

100

Maurīcija

100

Mozambika

100

Sentkitsa un Nevisa

100

Svazilenda

100

Tanzānija

100

Trinidāda un Tobago

100

Zambija

100

Zimbabve

100

ĀKK–INDIJAS īpašas preferences cukurs

Regulas (EK) Nr. 1159/2003 III sadaļa

2005./2006. tirdzniecības gads

| Attiecīgā valsts | %, ko piegādā no daudzumiem, kuri pieprasīti nedēļā no 19.–23.6.2006. | Limits |
| --- | --- | --- |
| Indija | 0 | Sasniegts |
| ĀKK | 100 | |

Attiecīgā valsts

%, ko piegādā no daudzumiem, kuri pieprasīti nedēļā no 19.–23.6.2006.

Limits

Indija

0

Sasniegts

ĀKK

100

CXL koncesiju cukurs

Regulas (EK) Nr. 1159/2003 IV sadaļa

2005./2006. tirdzniecības gads

| Attiecīgā valsts | %, ko piegādā no daudzumiem, kuri pieprasīti nedēļā no 19.–23.6.2006. | Limits |
| --- | --- | --- |
| Brazīlija | 0 | Sasniegts |
| Kuba | 100 | |
| Citas trešās valstis | 0 | Sasniegts |

Attiecīgā valsts

%, ko piegādā no daudzumiem, kuri pieprasīti nedēļā no 19.–23.6.2006.

Limits

Brazīlija

0

Sasniegts

Kuba

100

Citas trešās valstis

0

Sasniegts

---

| 29.6.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 175/61 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 175/61

---

KOMISIJAS DIREKTĪVA 2006/59/EK

(2006. gada 28. jūnijs),

ar ko groza pielikumus Padomes Direktīvai 76/895/EEK, 86/362/EEK, 86/363/EEK un 90/642/EEK attiecībā uz maksimāli pieļaujamajiem karbarila, deltametrīna, endosulfāna, fenitrotiona, metidationa un oksamila atliekvielu daudzumiem

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1976. gada 23. novembra Direktīvu 76/895/EEK par pesticīdu atlieku maksimāli pieļaujamo daudzumu noteikšanu augļos un dārzeņos un uz tiem (1), un jo īpaši tās 5. pantu,

ņemot vērā Padomes 1986. gada 24. jūlija Direktīvu 86/362/EEK par pesticīdu atliekvielu maksimāli pieļaujamo daudzumu noteikšanu labībā un uz tās (2), un jo īpaši tās 10. pantu,

ņemot vērā Padomes 1986. gada 24. jūlija Direktīvu 86/363/EEK par maksimāli pieļaujamā pesticīdu atlieku daudzuma noteikšanu dzīvnieku izcelsmes produktos un uz tiem (3), un jo īpaši tās 10. pantu,

ņemot vērā Padomes 1990. gada 27. novembra Direktīvu 90/642/EEK par pesticīdu atlieku maksimāli pieļaujamā daudzuma noteikšanu konkrētos augu izcelsmes produktos un uz tiem, ieskaitot augļus un dārzeņus (4), un jo īpaši tās 7. pantu,

ņemot vērā Padomes 1991. gada 15. jūlija Direktīvu 91/414/EEK par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū (5), un jo īpaši tās 4. panta 1. punkta f) apakšpunktu,

tā kā:

| (1) | Labības un augu izcelsmes produktiem, tostarp augļiem un dārzeņiem, atliekvielu daudzumi atspoguļo minimālo pesticīdu daudzumu, kas vajadzīgs, lai efektīvi aizsargātu augus, un ko izmanto tādā veidā, lai atliekvielu daudzums būtu pēc iespējas mazāks un pieņemams no toksikoloģiskā viedokļa, jo īpaši attiecībā uz vides aizsardzību un paredzamo devu patērētāju uzturā. Dzīvnieku izcelsmes pārtikas produktiem atliekvielu daudzumi atspoguļo ar pesticīdiem apstrādāto labības un augu izcelsmes produktu devas, ko uzņem dzīvnieki, un attiecīgā gadījumā veterināro zāļu lietošanas tiešās sekas. Kopienā noteiktie maksimāli pieļaujamie atliekvielu daudzumi atbilst šādu atliekvielu maksimālajam daudzumam, kas varētu būt izstrādājumos, kuru ražotāji ievērojuši labu lauksaimniecības praksi. |
| --- | --- |

(1)

Labības un augu izcelsmes produktiem, tostarp augļiem un dārzeņiem, atliekvielu daudzumi atspoguļo minimālo pesticīdu daudzumu, kas vajadzīgs, lai efektīvi aizsargātu augus, un ko izmanto tādā veidā, lai atliekvielu daudzums būtu pēc iespējas mazāks un pieņemams no toksikoloģiskā viedokļa, jo īpaši attiecībā uz vides aizsardzību un paredzamo devu patērētāju uzturā. Dzīvnieku izcelsmes pārtikas produktiem atliekvielu daudzumi atspoguļo ar pesticīdiem apstrādāto labības un augu izcelsmes produktu devas, ko uzņem dzīvnieki, un attiecīgā gadījumā veterināro zāļu lietošanas tiešās sekas. Kopienā noteiktie maksimāli pieļaujamie atliekvielu daudzumi atbilst šādu atliekvielu maksimālajam daudzumam, kas varētu būt izstrādājumos, kuru ražotāji ievērojuši labu lauksaimniecības praksi.

| (2) | Maksimāli pieļaujamos pesticīdu atliekvielu daudzumus regulāri pārskata un maina, lai ņemtu vērā jaunāko informāciju un datus. Par maksimāli pieļaujamo daudzumu nosaka zemāko analītiskās noteikšanas robežu, ja augu aizsardzības līdzekļu atļauto lietojumu rezultātā nerodas nosakāmi pesticīdu atliekvielu daudzumi pārtikas produktā vai uz tā vai ja attiecīgos līdzekļus nav atļauts izmantot, vai ja par dalībvalstu atļautajiem lietojumiem nav iesniegti vajadzīgie dati, vai ja nav iesniegti šādi vajadzīgie dati par tādiem lietojumiem trešās valstīs, kuru rezultātā rodas atliekvielas tādos pārtikas produktos vai uz tādiem pārtikas produktiem, kas var iekļūt apritē Kopienas tirgū. |
| --- | --- |

(2)

Maksimāli pieļaujamos pesticīdu atliekvielu daudzumus regulāri pārskata un maina, lai ņemtu vērā jaunāko informāciju un datus. Par maksimāli pieļaujamo daudzumu nosaka zemāko analītiskās noteikšanas robežu, ja augu aizsardzības līdzekļu atļauto lietojumu rezultātā nerodas nosakāmi pesticīdu atliekvielu daudzumi pārtikas produktā vai uz tā vai ja attiecīgos līdzekļus nav atļauts izmantot, vai ja par dalībvalstu atļautajiem lietojumiem nav iesniegti vajadzīgie dati, vai ja nav iesniegti šādi vajadzīgie dati par tādiem lietojumiem trešās valstīs, kuru rezultātā rodas atliekvielas tādos pārtikas produktos vai uz tādiem pārtikas produktiem, kas var iekļūt apritē Kopienas tirgū.

| (3) | Komisiju informēja par to, ka, iespējams, patlaban noteiktie maksimāli pieļaujamie vairāku pesticīdu atliekvielu daudzumi būs jāpārskata, ievērojot to, ka ir pieejama jauna informācija par toksikoloģiju un patērētāju uzņemto devu. Komisija lūdza attiecīgās ziņotājas dalībvalstis iesniegt priekšlikumus Kopienas noteikto maksimāli pieļaujamo daudzumu pārskatīšanai. Šādus priekšlikumus iesniedza Komisijai. |
| --- | --- |

(3)

Komisiju informēja par to, ka, iespējams, patlaban noteiktie maksimāli pieļaujamie vairāku pesticīdu atliekvielu daudzumi būs jāpārskata, ievērojot to, ka ir pieejama jauna informācija par toksikoloģiju un patērētāju uzņemto devu. Komisija lūdza attiecīgās ziņotājas dalībvalstis iesniegt priekšlikumus Kopienas noteikto maksimāli pieļaujamo daudzumu pārskatīšanai. Šādus priekšlikumus iesniedza Komisijai.

| (4) | Saskaņā ar Kopienā izmantotajām procedūrām un praksi, ņemot vērā Pasaules veselības organizācijas publicētās pamatnostādnes (6), ir atkārtoti izvērtēta šajā direktīvā minēto pesticīdu iedarbība uz patērētāju īslaicīgi un visas dzīves laikā, lietojot pārtikas produktus. Pamatojoties uz minēto, ir lietderīgi noteikt jaunus maksimāli pieļaujamos atliekvielu daudzumus, kas nodrošinās to, lai nerastos nepieļaujama ietekme uz patērētāju. |
| --- | --- |

(4)

Saskaņā ar Kopienā izmantotajām procedūrām un praksi, ņemot vērā Pasaules veselības organizācijas publicētās pamatnostādnes (6), ir atkārtoti izvērtēta šajā direktīvā minēto pesticīdu iedarbība uz patērētāju īslaicīgi un visas dzīves laikā, lietojot pārtikas produktus. Pamatojoties uz minēto, ir lietderīgi noteikt jaunus maksimāli pieļaujamos atliekvielu daudzumus, kas nodrošinās to, lai nerastos nepieļaujama ietekme uz patērētāju.

| (5) | Saskaņā ar Kopienā izmantotajām procedūrām un praksi, ņemot vērā Pasaules veselības organizācijas publicētās pamatnostādnes, attiecīgā gadījumā ir novērtēta minēto pesticīdu akūtā iedarbība uz patērētāju, ko rada katrs atsevišķs pārtikas produkts, kurā var būt atliekvielas. Izdarīti secinājumi, ka pesticīdu atliekvielu esība produktos tādā daudzumā, kas ir vienāds ar jaunajiem maksimāli pieļaujamajiem atliekvielu daudzumiem vai mazāks par tiem, neizraisa akūtu toksisku iedarbību. |
| --- | --- |

(5)

Saskaņā ar Kopienā izmantotajām procedūrām un praksi, ņemot vērā Pasaules veselības organizācijas publicētās pamatnostādnes, attiecīgā gadījumā ir novērtēta minēto pesticīdu akūtā iedarbība uz patērētāju, ko rada katrs atsevišķs pārtikas produkts, kurā var būt atliekvielas. Izdarīti secinājumi, ka pesticīdu atliekvielu esība produktos tādā daudzumā, kas ir vienāds ar jaunajiem maksimāli pieļaujamajiem atliekvielu daudzumiem vai mazāks par tiem, neizraisa akūtu toksisku iedarbību.

| (6) | Ar Pasaules tirdzniecības organizācijas starpniecību notikušas apspriedes ar Kopienas tirdzniecības partneriem par jaunajiem maksimāli pieļaujamajiem atliekvielu daudzumiem, un ir ņemtas vērā to piezīmes par šiem daudzumiem. |
| --- | --- |

(6)

Ar Pasaules tirdzniecības organizācijas starpniecību notikušas apspriedes ar Kopienas tirdzniecības partneriem par jaunajiem maksimāli pieļaujamajiem atliekvielu daudzumiem, un ir ņemtas vērā to piezīmes par šiem daudzumiem.

| (7) | Tāpēc Direktīvas 76/895/EEK, 86/362/EEK, 86/363/EEK un 90/642/EEK pielikumi ir attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(7)

Tāpēc Direktīvas 76/895/EEK, 86/362/EEK, 86/363/EEK un 90/642/EEK pielikumi ir attiecīgi jāgroza.

| (8) | Šajā direktīvā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(8)

Šajā direktīvā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKTĪVU.

1. pants

Direktīvas 76/895/EEK II pielikumā svītro ierakstus attiecībā uz karbarilu un fenitrotionu.

2. pants

Direktīvu 86/362/EEK groza šādi:

| a) | direktīvas II pielikuma A daļā pievieno rindas par oksamilu, kā noteikts šīs direktīvas I pielikumā; |
| --- | --- |

a)

direktīvas II pielikuma A daļā pievieno rindas par oksamilu, kā noteikts šīs direktīvas I pielikumā;

| b) | direktīvas II pielikuma A daļā rindas par deltametrīnu un metidationu aizstāj ar šīs direktīvas II pielikuma tekstu. |
| --- | --- |

b)

direktīvas II pielikuma A daļā rindas par deltametrīnu un metidationu aizstāj ar šīs direktīvas II pielikuma tekstu.

3. pants

Direktīvu 86/363/EEK groza šādi:

| a) | direktīvas II pielikuma A daļā pievieno rindas par karbarilu, kā noteikts šīs direktīvas III pielikumā; |
| --- | --- |

a)

direktīvas II pielikuma A daļā pievieno rindas par karbarilu, kā noteikts šīs direktīvas III pielikumā;

| b) | direktīvas II pielikuma B daļā rindu par deltametrīnu aizstāj ar šīs direktīvas IV pielikuma tekstu. |
| --- | --- |

b)

direktīvas II pielikuma B daļā rindu par deltametrīnu aizstāj ar šīs direktīvas IV pielikuma tekstu.

4. pants

Direktīvu 90/642/EEK groza šādi:

| a) | direktīvas II pielikumā pievieno rindas par karbarilu un oksamilu, kā noteikts šīs direktīvas V pielikumā; |
| --- | --- |

a)

direktīvas II pielikumā pievieno rindas par karbarilu un oksamilu, kā noteikts šīs direktīvas V pielikumā;

| b) | direktīvas II pielikumā rindas par deltametrīnu, endosulfānu, fenitrotionu un metidationu aizstāj ar šīs direktīvas VI pielikuma tekstu. |
| --- | --- |

b)

direktīvas II pielikumā rindas par deltametrīnu, endosulfānu, fenitrotionu un metidationu aizstāj ar šīs direktīvas VI pielikuma tekstu.

5. pants

1.   Dalībvalstis vēlākais līdz 2006. gada 29. decembrim pieņem un publicē normatīvos un administratīvos aktus, kas vajadzīgi, lai izpildītu šīs direktīvas prasības. Tās tūlīt dara zināmus Komisijai minēto tiesību aktu noteikumus un minēto aktu un šīs direktīvas atbilstības tabulu.

Dalībvalstis piemēro minētos tiesību aktus no 2006. gada 30. decembra, izņemot noteikumus par oksamilu, kurus piemēro no 2007. gada 30 decembra.

Kad dalībvalstis pieņem minētos aktus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu vai arī šādu atsauci pievieno to oficiālai publikācijai. Dalībvalstis nosaka, kā izdarāma šāda atsauce.

2.   Dalībvalstis nosūta Komisijai galveno valsts tiesību aktu tekstu, ko tās pieņem jomā, uz kuru attiecas šī direktīva.

6. pants

Šī direktīva stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

7. pants

Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.

Briselē, 2006. gada 28. jūnijā

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Markos KYPRIANOU

---

(1)  OV L 340, 9.12.1976., 26. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Direktīvu 2005/70/EK (OV L 276, 21.10.2005., 35. lpp.).

1

(2)  OV L 221, 7.8.1986., 37. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Direktīvu 2006/30/EK (OV L 75, 14.3.2006., 7. lpp.).

2

(3)  OV L 221, 7.8.1986., 43. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2006/30/EK.

3

(4)  OV L 350, 14.12.1990., 71. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Direktīvu 2006/53/EK (OV L 154, 8.6.2006., 11. lpp.).

4

(5)  OV L 230, 19.8.1991., 1. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Direktīvu 2006/45/EK (OV L 130, 18.5.2006., 27. lpp.).

5

(6)  Pamatnostādnes par to, kā noteikt pesticīdu atliekvielu devu (pārskatītas), kuras sagatavojusi GEMS/Pārtikas programma sadarbībā ar Pesticīdu atlieku kodeksa komiteju un 1997. gadā publicējusi Pasaules veselības organizācija (WHO/FSF/FOS/97.7).

6

---

I PIELIKUMS

| Pesticīdu atliekvielas | Maksimāli pieļaujamie daudzumi mg/kg |
| --- | --- |
| “Oksamils | 0,01 (1)
   (2)

  LABĪBAI |

Pesticīdu atliekvielas

Maksimāli pieļaujamie daudzumi mg/kg

“Oksamils

0,01 (1)
   (2)

LABĪBAI

---

(1)  Norāda zemāko analītiskās noteikšanas robežu.

1

(2)  Norāda atliekvielu pagaidu maksimāli pieļaujamo daudzumu saskaņā ar Direktīvas 91/414/EEK 4. panta 1. punkta f) apakšpunktu: ja nav grozījumu, tad šis daudzums kļūst par galīgo daudzumu, kas piemērojams pēc 2010. gada 19. jūlija.”

2

---

II PIELIKUMS

| Pesticīdu atliekvielas | Maksimāli pieļaujamie daudzumi mg/kg |
| --- | --- |
| “Deltametrīns | 2
  LABĪBAI |
| Metidations | 0,02 (1)

  LABĪBAI |

Pesticīdu atliekvielas

Maksimāli pieļaujamie daudzumi mg/kg

“Deltametrīns

2

LABĪBAI

Metidations

0,02 (1)

LABĪBAI

---

(1)  Norāda zemāko analītiskās noteikšanas robežu.”

1

---

III PIELIKUMS

| Pesticīdu atliekvielas | Maksimāli pieļaujamie daudzumi mg/kg |
| --- | --- |
| | Taukos gaļā, gaļas izstrādājumos, subproduktos un dzīvnieku taukos, kuri uzskaitīti I pielikumā pozīcijā ex 0201, 0202, 0203, 0204, 0205 00 00, 0206, 0207, ex 0208, 0209 00, 0210, 1601 00 un 1602 (1), (4) | Govs pienam un pilnpienam, kas uzskaitīti I pielikumā pozīcijā 0401; citiem pārtikas produktiem pozīcijā 0401, 0402, 0405 00 un 0406 saskaņā ar (2), (4) | Svaigās olās bez čaumalām, putnu olās un olu dzeltenumos, kas uzskaitīti I pielikumā pozīcijā 0407 00 un 0408 (3), (4) |
| “karbarils | 0,05 (1) | 0,05 (1) | 0,05 (1) |

Pesticīdu atliekvielas

Maksimāli pieļaujamie daudzumi mg/kg

Taukos gaļā, gaļas izstrādājumos, subproduktos un dzīvnieku taukos, kuri uzskaitīti I pielikumā pozīcijā ex 0201, 0202, 0203, 0204, 0205 00 00, 0206, 0207, ex 0208, 0209 00, 0210, 1601 00 un 1602 (1), (4)

Govs pienam un pilnpienam, kas uzskaitīti I pielikumā pozīcijā 0401; citiem pārtikas produktiem pozīcijā 0401, 0402, 0405 00 un 0406 saskaņā ar (2), (4)

Svaigās olās bez čaumalām, putnu olās un olu dzeltenumos, kas uzskaitīti I pielikumā pozīcijā 0407 00 un 0408 (3), (4)

“karbarils

0,05 (1)

0,05 (1)

0,05 (1)

---

(1)  Norāda zemāko analītiskās noteikšanas robežu.”

1

---

IV PIELIKUMS

| Pesticīdu atliekvielas | Maksimāli pieļaujamie daudzumi mg/kg |
| --- | --- |
| | Taukos gaļā, gaļas izstrādājumos, subproduktos un dzīvnieku taukos, kuri uzskaitīti I pielikumā pozīcijā ex 0201, 0202, 0203, 0204, 0205 00 00, 0206, 0207, ex 0208, 0209 00, 0210, 1601 00 un 1602 (1), (4) | Govs pienam un pilnpienam, kas uzskaitīti I pielikumā pozīcijā 0401; citiem pārtikas produktiem pozīcijā 0401, 0402, 0405 00 un 0406 saskaņā ar (2), (4) | Svaigās olās bez čaumalām, putnu olās un olu dzeltenumos, kas uzskaitīti I pielikumā pozīcijā 0407 00 un 0408 (3), (4) |
| “deltametrīns
  (cisdeltametrīns) (2) | aknās un nierēs 0,03 (1), mājputnos un mājputnu produktos 0,1, citos 0,5 | 0,05 | 0,05 (1) |

Pesticīdu atliekvielas

Maksimāli pieļaujamie daudzumi mg/kg

Taukos gaļā, gaļas izstrādājumos, subproduktos un dzīvnieku taukos, kuri uzskaitīti I pielikumā pozīcijā ex 0201, 0202, 0203, 0204, 0205 00 00, 0206, 0207, ex 0208, 0209 00, 0210, 1601 00 un 1602 (1), (4)

Govs pienam un pilnpienam, kas uzskaitīti I pielikumā pozīcijā 0401; citiem pārtikas produktiem pozīcijā 0401, 0402, 0405 00 un 0406 saskaņā ar (2), (4)

Svaigās olās bez čaumalām, putnu olās un olu dzeltenumos, kas uzskaitīti I pielikumā pozīcijā 0407 00 un 0408 (3), (4)

“deltametrīns

(cisdeltametrīns) (2)

aknās un nierēs 0,03 (1), mājputnos un mājputnu produktos 0,1, citos 0,5

0,05

0,05 (1)

---

(1)  Norāda zemāko analītiskās noteikšanas robežu.

1

(2)  Pagaidu maksimāli pieļaujamais daudzums ir spēkā līdz 2007. gada 1. novembrim, līdz brīdim, kad atbilstoši Direktīvai 91/414/EEK tiks pārskatīta III pielikuma dokumentācija un notiks deltametrīna preparātu pārreģistrācija dalībvalstu līmenī.”

2

---

V PIELIKUMS

| Produktu grupas un atsevišķu produktu piemēri, kam piemēro maksimāli pieļaujamos atliekvielu daudzumus | Karbarils | Oksamils (3) |
| --- | --- | --- |
| “1.   Svaigi, žāvēti vai termiski neapstrādāti augļi, kas iekonservēti sasaldējot, bez cukura piedevas; rieksti |
| i) | CITRUSAUGĻI |

Produktu grupas un atsevišķu produktu piemēri, kam piemēro maksimāli pieļaujamos atliekvielu daudzumus

Karbarils

Oksamils (3)

Svaigi, žāvēti vai termiski neapstrādāti augļi, kas iekonservēti sasaldējot, bez cukura piedevas; rieksti

i)

0,05 (1)

Greipfrūti

Citroni

Laimi

Mandarīni (ieskaitot klementīnus un citus hibrīdus)

0,02 (2)

Apelsīni

Pampelmūzes

Pārējie

0,01 (1)
   (2)

| ii) | KOKU RIEKSTI (lobīti vai nelobīti) |
| --- | --- |

ii)

0,05 (1)

0,01 (1)
   (2)

Mandeles

Brazīlijas rieksti

Indijas rieksti

Ēdamie kastaņi

Kokosrieksti

Lazdu rieksti

Makadāmijas rieksti

Pekanrieksti

Ciedru rieksti

Pistācijas

Valrieksti

Pārējie

| iii) | SĒKLEŅI |
| --- | --- |

iii)

0,05 (1)

0,01 (1)
   (2)

Āboli

Bumbieri

Cidonijas

Pārējie

| iv) | KAULEŅI |
| --- | --- |

iv)

0,05 (1)

0,01 (1)
   (2)

Aprikozes

Ķirši

Persiki (ieskaitot nektarīnus un tamlīdzīgus hibrīdus)

Plūmes

Pārējie

| v) | OGAS UN SĪKIE AUGĻI |
| --- | --- |

v)

0,05 (1)

0,01 (1)
   (2)

| a) | Galda vīnogas un vīnogas pārstrādei |
| --- | --- |

a)

Galda vīnogas un vīnogas pārstrādei

Galda vīnogas

Vīnogas pārstrādei

| b) | Zemenes (izņemot meža zemenes) |
| --- | --- |

b)

Zemenes (izņemot meža zemenes)

| c) | Ogas uz dzinumiem (izņemot savvaļas) |
| --- | --- |

c)

Ogas uz dzinumiem (izņemot savvaļas)

Kazenes (Rubus fruticosus)

Kazenes (Rubus fruticosus)

Kazeņavenes

Avenes

Pārējie

| d) | Pārējie sīkaugļi un ogas (izņemot savvaļas) |
| --- | --- |

d)

Pārējie sīkaugļi un ogas (izņemot savvaļas)

Mellenes un brūklenes

Dzērvenes

Jāņogas (sarkanās un baltās) un upenes

Ērkšķogas

Pārējie

| e) | Savvaļas ogas un augļi |
| --- | --- |

e)

Savvaļas ogas un augļi

| vi) | DAŽĀDI AUGĻI |
| --- | --- |

vi)

0,01 (1)
   (2)

Avokado

Banāni

Dateles

Vīģes

Kivi

Kumkvati

Ličī

Mango

Olīvas (patēriņam pārtikā)

5

Olīvas (eļļas ekstrakcijai)

5

Papaijas

Pasifloras

Ananasi

Granātāboli

Pārējie

0,05 (1)

Svaigi vai termiski neapstrādāti, saldēti vai žāvēti dārzeņi

| i) | SAKŅU UN BUMBUĻU DĀRZEŅI |
| --- | --- |

i)

0,05 (1)

0,01 (1)
   (2)

Galda bietes

Burkāni

Manioka

Sakņu selerijas

Mārrutki

Topinambūri

Pastinaki

Sakņu pētersīļi

Redīsi

Plostbārži

Batātes

Kāļi

Rāceņi

Jamsi

Pārējie

| ii) | SĪPOLU DĀRZEŅI |
| --- | --- |

ii)

0,05 (1)

0,01 (1)
   (2)

Ķiploki

Sīpoli

Šalotes

Vasaras sīpoli

Pārējie

| iii) | AUGĻU DĀRZEŅI |
| --- | --- |

iii)

| a) | Nakteņu dzimtas augi |
| --- | --- |

a)

Nakteņu dzimtas augi

Tomāti

0,5

0,02 (2)

Pipari

0,02 (2)

Baklažāni

0,02 (2)

Okra

Pārējie

0,05 (1)

0,01 (1)
   (2)

| b) | Ķirbjaugi ar ēdamu mizu |
| --- | --- |

b)

Ķirbjaugi ar ēdamu mizu

0,05 (1)

Garaugļu gurķi

0,02 (2)

Īsaugļu gurķi

0,02 (2)

Cukini

0,03 (2)

Pārējie

0,01 (1)
   (2)

| c) | Ķirbjaugi ar neēdamu mizu |
| --- | --- |

c)

Ķirbjaugi ar neēdamu mizu

0,05 (1)

0,01 (1)
   (2)

Melones

Kabači

Arbūzi

Pārējie

| d) | Cukurkukurūza |
| --- | --- |

d)

Cukurkukurūza

0,01 (1)
   (2)

| iv) | KRUSTZIEŽU DZIMTAS DĀRZEŅI |
| --- | --- |

iv)

0,05 (1)

0,01 (1)
   (2)

| a) | Ziedošie krustziežu dzimtas dārzeņi |
| --- | --- |

a)

Ziedošie krustziežu dzimtas dārzeņi

Brokoļi (sparģeļkāposti)

Ziedkāposti

Pārējie

| b) | Krustziežu dzimtas galviņu dārzeņi |
| --- | --- |

b)

Krustziežu dzimtas galviņu dārzeņi

Briseles kāposti

Galviņkāposti

Pārējie

| c) | Krustziežu dzimtas lapu dārzeņi |
| --- | --- |

c)

Krustziežu dzimtas lapu dārzeņi

Ķīnas kāposti

Lapu kāposti

Pārējie

| d) | Kolrābji |
| --- | --- |

d)

Kolrābji

| v) | LAPU DĀRZEŅI UN SVAIGI GARŠAUGI |
| --- | --- |

v)

0,05 (1)

0,01 (1)
   (2)

| a) | Dārza salāti un tamlīdzīgi |
| --- | --- |

a)

Dārza salāti un tamlīdzīgi

Kressalāti

Salātu baldriņi

Salāti

Platlapu endīvijas

Rukola

Krustziežu dzimtas dārzeņu lapas un stublāji

Pārējie

| b) | Spināti un tamlīdzīgi |
| --- | --- |

b)

Spināti un tamlīdzīgi

Spināti

Lapu bietes

Pārējie

| c) | Ūdenskreses |
| --- | --- |

c)

Ūdenskreses

| d) | Lapu cigoriņi |
| --- | --- |

d)

Lapu cigoriņi

| e) | Garšaugi |
| --- | --- |

e)

Garšaugi

Kārveles

Maurloki

Pētersīļi

Lapu selerijas

Pārējie

| vi) | PĀKŠAUGU DĀRZEŅI (svaigi) |
| --- | --- |

vi)

0,05 (1)

0,01 (1)
   (2)

Pupas (ar pākstīm)

Pupas (bez pākstīm)

Zirņi (ar pākstīm)

Zirņi (bez pākstīm)

Pārējie

| vii) | STUBLĀJU DĀRZEŅI (svaigi) |
| --- | --- |

vii)

0,05 (1)

0,01 (1)
   (2)

Sparģeļi

Lapu artišoki

Selerijas

Fenheļi

Artišoki

Puravi

Rabarberi

Pārējie

| viii) | SĒNES |
| --- | --- |

viii)

0,05 (1)

0,01 (1)
   (2)

| a) | Kultivētas sēnes |
| --- | --- |

a)

Kultivētas sēnes

| b) | Meža sēnes |
| --- | --- |

b)

Meža sēnes

| 3. | Pākšaugi |
| --- | --- |

3.

0,05 (1)

0,01 (1)
   (2)

Pupas

Lēcas

Zirņi

Pārējie

| 4. | Eļļas augi |
| --- | --- |

4.

0,05 (1)

0,02 (1)
   (2)

Linsēklas

Zemesrieksti

Magoņu sēklas

Sēzama sēklas

Saulespuķu sēklas

Rapšu sēklas

Sojas pupas

Sinepju sēklas

Kokvilnas sēklas

Kaņepju sēklas

Pārējie

| 5. | Kartupeļi |
| --- | --- |

5.

0,05 (1)

0,01 (1)
   (2)

Agrie kartupeļi

Uzglabājamie kartupeļi

| 6. | Tēja (fermentētas vai citādi pārstrādātas kaltētas Camellia sinensis lapas un stiebri) |
| --- | --- |

6.

0,1 (1)

0,02 (2)

| 7. | Apiņi (žāvēti), tostarp apiņu rogas un nekoncentrēts pulveris |
| --- | --- |

7.

0,1 (1)

0,02 (2)

---

(1)  Norāda zemāko analītiskās noteikšanas robežu.

1

(2)  Norāda atliekvielu pagaidu maksimāli pieļaujamo daudzumu saskaņā ar Direktīvas 91/414/EEK 4. panta 1. punkta f) apakšpunktu: ja nav grozījumu, tad šis daudzums kļūst par galīgo daudzumu, kas piemērojams no 2010. gada 19. jūlija.

2

(3)  Pagaidu maksimāli pieļaujamais daudzums ir spēkā līdz 2008. gada 1. janvārim, līdz izmēģinājumu datu iesniegšanai.”

3

---

VI PIELIKUMS

| Produktu grupas un atsevišķu produktu piemēri, kam piemēro maksimāli pieļaujamos atliekvielu daudzumus | Deltametrīns (cis-deltametrīns) (1) | Endosulfāns (alfa- un beta-izomēru un endosulfāna sulfāta summa, kas izteikta ar endosulfānu) | Fenitrotions | Metidations |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| “1. | Svaigi, žāvēti vai termiski neapstrādāti augļi, kas iekonservēti sasaldējot, bez cukura piedevas; rieksti |

Produktu grupas un atsevišķu produktu piemēri, kam piemēro maksimāli pieļaujamos atliekvielu daudzumus

Deltametrīns (cis-deltametrīns) (1)

Endosulfāns (alfa- un beta-izomēru un endosulfāna sulfāta summa, kas izteikta ar endosulfānu)

Fenitrotions

Metidations

“1.

0,01 (2)

| i) | CITRUSAUGĻI |
| --- | --- |

i)

0,05 (2)

0,05 (2)

2

Greipfrūti

Citroni

Laimi

Mandarīni (ieskaitot klementīnus un citus hibrīdus)

Apelsīni

Pampelmūzes

Pārējie

| ii) | KOKU RIEKSTI (lobīti vai nelobīti) |
| --- | --- |

ii)

0,05 (2)

0,1 (2)

0,05 (2)

Mandeles

Brazīlijas rieksti

Indijas rieksti

Ēdamie kastaņi

Kokosrieksti

Lazdu rieksti

Makadāmijas rieksti

Pekanrieksti

Ciedru rieksti

Pistācijas

Valrieksti

Pārējie

| iii) | SĒKLEŅI |
| --- | --- |

iii)

0,02 (2)

Āboli

0,2

Bumbieri

0,3

Cidonijas

Pārējie

0,1

0,05 (2)

| iv) | KAULEŅI |
| --- | --- |

iv)

0,05 (2)

Aprikozes

Ķirši

0,2

Persiki (ieskaitot nektarīnus un tamlīdzīgus hibrīdus)

0,05

Plūmes

0,2

Pārējie

0,1

0,02 (2)

| v) | OGAS UN SĪKIE AUGĻI |
| --- | --- |

v)

| a) | Galda vīnogas un vīnogas pārstrādei |
| --- | --- |

a)

Galda vīnogas un vīnogas pārstrādei

0,2

0,5

0,02 (2)

Galda vīnogas

Vīnogas pārstrādei

| b) | Zemenes (izņemot meža zemenes) |
| --- | --- |

b)

Zemenes (izņemot meža zemenes)

0,2

0,05 (2)

0,02 (2)

| c) | Ogas uz dzinumiem (izņemot savvaļas) |
| --- | --- |

c)

Ogas uz dzinumiem (izņemot savvaļas)

0,05 (2)

0,02 (2)

Kazenes (Rubus fruticosus)

0,5

Kazenes (Rubus arcticus)

Kazeņavenes

Avenes

0,5

Pārējie

0,05 (2)

| d) | Pārējie sīkaugļi un ogas (izņemot savvaļas) |
| --- | --- |

d)

Pārējie sīkaugļi un ogas (izņemot savvaļas)

0,05 (2)

0,02 (2)

Mellenes un brūklenes

Dzērvenes

Jāņogas (sarkanās un baltās) un upenes

0,5

Ērkšķogas

0,2

Pārējie

0,05 (2)

| e) | Savvaļas ogas un augļi |
| --- | --- |

e)

Savvaļas ogas un augļi

0,05 (2)

0,05 (2)

0,02 (2)

| vi) | DAŽĀDI AUGĻI |
| --- | --- |

vi)

0,05 (2)

Avokado

Banāni

Dateles

Vīģes

Kivi

0,2

Kumkvati

Ličī

Mango

Olīvas (patēriņam pārtikā)

1

1

Olīvas (eļļas ekstrakcijai)

1

1

Papaijas

Pasifloras

Ananāsi

Granātāboli

Pārējie

0,05 (2)

0,02 (2)

| 2. | Svaigi vai termiski neapstrādāti, saldēti vai žāvēti dārzeņi |
| --- | --- |

2.

0,01 (2)

0,02 (2)

| i) | SAKŅU UN BUMBUĻU DĀRZEŅI |
| --- | --- |

i)

0,05 (2)

0,05 (2)

Galda bietes

Burkāni

Manioka

Sakņu selerijas

Mārrutki

Topinambūri

Pastinaki

Sakņu pētersīļi

Redīsi

Plostbārži

Batātes

Kāļi

Rāceņi

Jamsi

Pārējie

| ii) | SĪPOLU DĀRZEŅI |
| --- | --- |

ii)

0,05 (2)

Ķiploki

0,1

Sīpoli

0,1

Šalotes

0,1

Vasaras sīpoli

0,1

Pārējie

0,05 (2)

| iii) | AUGĻU DĀRZEŅI |
| --- | --- |

iii)

| a) | Nakteņu dzimtas augi |
| --- | --- |

a)

Nakteņu dzimtas augi

Tomāti

0,3

0,5

Pipari

1

Baklažāni

0,3

Okra

0,3

Pārējie

0,2

0,05 (2)

| b) | Ķirbjaugi ar ēdamu mizu |
| --- | --- |

b)

Ķirbjaugi ar ēdamu mizu

0,2

0,05 (2)

Garaugļu gurķi

Īsaugļu gurķi

Cukini

Pārējie

| c) | Ķirbjaugi ar neēdamu mizu |
| --- | --- |

c)

Ķirbjaugi ar neēdamu mizu

0,2

0,05 (2)

Melones

Kabači

Arbūzi

Pārējie

| d) | Cukurkukurūza |
| --- | --- |

d)

Cukurkukurūza

0,05 (2)

0,05 (2)

| iv) | KRUSTZIEŽU DZIMTAS DĀRZEŅI |
| --- | --- |

iv)

0,05 (2)

| a) | Ziedošie krustziežu dzimtas dārzeņi |
| --- | --- |

a)

Ziedošie krustziežu dzimtas dārzeņi

0,1

Brokoļi (sparģeļkāposti)

Ziedkāposti

Pārējie

| b) | Krustziežu dzimtas galviņu dārzeņi |
| --- | --- |

b)

Krustziežu dzimtas galviņu dārzeņi

0,1

Briseles kāposti

Galviņkāposti

Pārējie

| c) | Krustziežu dzimtas lapu dārzeņi |
| --- | --- |

c)

Krustziežu dzimtas lapu dārzeņi

0,5

Ķīnas kāposti

Lapu kāposti

Pārējie

| d) | Kolrābji |
| --- | --- |

d)

Kolrābji

0,05 (2)

| v) | LAPU DĀRZEŅI UN SVAIGI GARŠAUGI |
| --- | --- |

v)

0,05 (2)

| a) | Dārza salāti un tamlīdzīgi |
| --- | --- |

a)

Dārza salāti un tamlīdzīgi

0,5

Kressalāti

Salātu baldriņi

Salāti

Platlapu endīvijas

Rukola

Krustziežu dzimtas dārzeņu lapas un stublāji

Pārējie

| b) | Spināti un tamlīdzīgi |
| --- | --- |

b)

Spināti un tamlīdzīgi

0,5

Spināti

Lapu bietes

Pārējie

| c) | Ūdenskreses |
| --- | --- |

c)

Ūdenskreses

0,05 (2)

| d) | Lapu cigoriņi |
| --- | --- |

d)

Lapu cigoriņi

0,05 (2)

| e) | Garšaugi |
| --- | --- |

e)

Garšaugi

0,5

Kārveles

Maurloki

Pētersīļi

Lapu selerijas

Pārējie

| vi) | PĀKŠAUGU DĀRZEŅI (svaigi) |
| --- | --- |

vi)

0,2

0,05 (2)

Pupas (ar pākstīm)

Pupas (bez pākstīm)

Zirņi (ar pākstīm)

Zirņi (bez pākstīm)

Pārējie

| vii) | STUBLĀJU DĀRZEŅI (svaigi) |
| --- | --- |

vii)

0,05 (2)

Sparģeļi

Lapu artišoki

Selerijas

Fenheļi

Artišoki

0,1

Puravi

0,2

Rabarberi

Pārējie

0,05 (2)

| viii) | SĒNES |
| --- | --- |

viii)

0,05 (2)

0,05 (2)

| a) | Kultivētas sēnes |
| --- | --- |

a)

Kultivētas sēnes

| b) | Meža sēnes |
| --- | --- |

b)

Meža sēnes

| 3. | Pākšaugi |
| --- | --- |

3.

1

0,05 (2)

0,01 (2)

0,02 (2)

Pupas

Lēcas

Zirņi

Pārējie

| 4. | Eļļas Augi |
| --- | --- |

4.

0,01 (2)

Linsēklas

Zemesrieksti

Magoņu sēklas

Sēzama sēklas

Saulespuķu sēklas

Rapšu sēklas

0,1

0,05

Sojas pupas

0,5

Sinepju sēklas

0,1

Kokvilnas sēklas

5

Kaņepju sēklas

Pārējie

0,05 (2)

0,1 (2)

0,02 (2)

| 5. | Kartupeļi |
| --- | --- |

5.

0,05 (2)

0,05 (2)

0,01 (2)

0,02 (2)

Agrie kartupeļi

Uzglabājamie kartupeļi

| 6. | Tēja (fermentētas vai citādi pārstrādātas kaltētas Camellia sinensis lapas un stiebri) |
| --- | --- |

6.

5

30

0,5

0,1 (2)

| 7. | Apiņi (žāvēti), tostarp apiņu rogas un nekoncentrēts pulveris |
| --- | --- |

7.

5

0,1 (2)

0,02 (2)

0,1 (2)

---

(1)  Pagaidu maksimāli pieļaujamais daudzums ir spēkā līdz 2007. gada 1. novembrim, līdz brīdim, kad atbilstoši Direktīvai 91/414/EEK tiks pārskatīta III pielikuma dokumentācija un notiks deltametrīna preparātu pārreģistrācija dalībvalstu līmenī.

1

(2)  Norāda zemāko analītiskās noteikšanas robežu.”

2

---

II Tiesību akti, kuru publicēšana nav obligāta

Padome

| 29.6.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 175/77 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 175/77

---

PADOMES LĒMUMS

(2006. gada 1. jūnijs),

ar ko Kopīgās konsulārās instrukcijas 12. pielikumu un Kopīgās rokasgrāmatas 14.a pielikumu groza attiecībā uz iekasējamām nodevām atbilstīgi vīzas pieteikuma izskatīšanas administratīvajām izmaksām

(2006/440/EK)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 789/2001 (2001. gada 24. aprīlis), ar ko Padomei rezervē izpildu pilnvaras attiecībā uz dažiem sīki izstrādātiem noteikumiem un praktiskām procedūrām vīzu pieteikumu izskatīšanā (1),

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 790/2001 (2001. gada 24. aprīlis), ar ko Padomei rezervē izpildu pilnvaras attiecībā uz dažiem sīki izstrādātiem noteikumiem un praktiskām procedūrām robežkontroles un uzraudzības veikšanā (2),

ņemot vērā Francijas Republikas ierosmi,

tā kā:

| (1) | Padomes Lēmumā 2002/44/EK (2001. gada 20. decembris), ar ko groza Kopīgās konsulārās instrukcijas VII daļu un 12. pielikumu un Kopīgās rokasgrāmatas (3) 14.a pielikumu, ir noteikts, ka par vīzas pieteikumu iekasējamās nodevas atbilst ar pieteikumu saistītajām administratīvajām izmaksām. Tāpēc attiecīgi būtu jāgroza Kopīgā konsulārā instrukcija un Kopīgā rokasgrāmata. |
| --- | --- |

(1)

Padomes Lēmumā 2002/44/EK (2001. gada 20. decembris), ar ko groza Kopīgās konsulārās instrukcijas VII daļu un 12. pielikumu un Kopīgās rokasgrāmatas (3) 14.a pielikumu, ir noteikts, ka par vīzas pieteikumu iekasējamās nodevas atbilst ar pieteikumu saistītajām administratīvajām izmaksām. Tāpēc attiecīgi būtu jāgroza Kopīgā konsulārā instrukcija un Kopīgā rokasgrāmata.

| (2) | Ar Padomes Lēmumu 2003/454/EK (2003. gada 13. jūnijs), ar ko Kopīgās konsulārās instrukcijas 12. pielikumu un Kopīgās rokasgrāmatas 14.a pielikumu groza attiecībā uz vīzu nodevām, (4) nosaka iekasējamo nodevu summu, kas atbilst administratīvajām izmaksām par vīzas pieteikuma izskatīšanu EUR 35 apmērā. |
| --- | --- |

(2)

Ar Padomes Lēmumu 2003/454/EK (2003. gada 13. jūnijs), ar ko Kopīgās konsulārās instrukcijas 12. pielikumu un Kopīgās rokasgrāmatas 14.a pielikumu groza attiecībā uz vīzu nodevām, (4) nosaka iekasējamo nodevu summu, kas atbilst administratīvajām izmaksām par vīzas pieteikuma izskatīšanu EUR 35 apmērā.

| (3) | Lēmuma 2003/454/EK otrajā apsvērumā ir noteikts, ka iekasējamā summa būtu regulāri jāpārskata. |
| --- | --- |

(3)

Lēmuma 2003/454/EK otrajā apsvērumā ir noteikts, ka iekasējamā summa būtu regulāri jāpārskata.

| (4) | Summa EUR 35 vairs nesedz pašreizējās izmaksas, kas saistītas ar vīzas pieteikuma izskatīšanu. Turklāt būtu jāņem vērā ietekme, kāda ir Vīzu informācijas sistēmas (VIS) ieviešanai un biometriskajiem datiem, kas vajadzīgi, lai ieviestu VIS vīzu pieteikumu izskatīšanas procesā. |
| --- | --- |

(4)

Summa EUR 35 vairs nesedz pašreizējās izmaksas, kas saistītas ar vīzas pieteikuma izskatīšanu. Turklāt būtu jāņem vērā ietekme, kāda ir Vīzu informācijas sistēmas (VIS) ieviešanai un biometriskajiem datiem, kas vajadzīgi, lai ieviestu VIS vīzu pieteikumu izskatīšanas procesā.

| (5) | Tādēļ attiecīgi būtu jāpielāgo pašreizējā summa EUR 35, lai segtu vīzu pieteikumu izskatīšanas papildu izmaksas, kas atbilst izmaksām saistībā ar biometrisko datu un VIS ieviešanu. |
| --- | --- |

(5)

Tādēļ attiecīgi būtu jāpielāgo pašreizējā summa EUR 35, lai segtu vīzu pieteikumu izskatīšanas papildu izmaksas, kas atbilst izmaksām saistībā ar biometrisko datu un VIS ieviešanu.

| (6) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. .../2006, ar ko nosaka vietējas pierobežas satiksmes noteikumus pie dalībvalstu ārējām sauszemes robežām un groza Šengenas Konvencijas (5) noteikumus, ir paredzēts, ka vietējās pierobežas satiksmes atļauju var izsniegt bez maksas. |
| --- | --- |

(6)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. .../2006, ar ko nosaka vietējas pierobežas satiksmes noteikumus pie dalībvalstu ārējām sauszemes robežām un groza Šengenas Konvencijas (5) noteikumus, ir paredzēts, ka vietējās pierobežas satiksmes atļauju var izsniegt bez maksas.

| (7) | Eiropas Parlamenta un Padomes Ieteikumā 2005/761/EK (2005. gada 28. septembris), lai atvieglinātu dalībvalstu vienotu īstermiņa vīzu izsniegšanu trešo valstu pētniekiem, kuri zinātniskās pētniecības nolūkā pārvietojas Kopienā, (6) ir aicināts pētniekiem izsniegt vīzas bez administratīvās nodevas. |
| --- | --- |

(7)

Eiropas Parlamenta un Padomes Ieteikumā 2005/761/EK (2005. gada 28. septembris), lai atvieglinātu dalībvalstu vienotu īstermiņa vīzu izsniegšanu trešo valstu pētniekiem, kuri zinātniskās pētniecības nolūkā pārvietojas Kopienā, (6) ir aicināts pētniekiem izsniegt vīzas bez administratīvās nodevas.

| (8) | Papildus lēmuma 2. pantā minētajiem izņēmumiem uz atsacīšanos no iekasējamām nodevām vai to samazināšanu dažu trešo valstu valstspiederīgajiem var attiecināt nolīgumus starp Eiropas Kopienu un attiecīgajām trešām valstīm atbilstīgi Kopienas vispārējai pieejai vīzu režīma atvieglināšanas nolīgumiem. |
| --- | --- |

(8)

Papildus lēmuma 2. pantā minētajiem izņēmumiem uz atsacīšanos no iekasējamām nodevām vai to samazināšanu dažu trešo valstu valstspiederīgajiem var attiecināt nolīgumus starp Eiropas Kopienu un attiecīgajām trešām valstīm atbilstīgi Kopienas vispārējai pieejai vīzu režīma atvieglināšanas nolīgumiem.

| (9) | Dalībvalstīm vajadzētu pēc iespējas plašāk izmantot iespējas, ko sniedz Šengenas acquis, lai attīstītu saskarus starp kaimiņvalstīs mītošām tautām atbilstīgi vispārējiem ES politikas mērķiem. |
| --- | --- |

(9)

Dalībvalstīm vajadzētu pēc iespējas plašāk izmantot iespējas, ko sniedz Šengenas acquis, lai attīstītu saskarus starp kaimiņvalstīs mītošām tautām atbilstīgi vispārējiem ES politikas mērķiem.

| (10) | Saskaņā ar 1. un 2. pantu Protokolā par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam, Dānija nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā, un šis lēmums nav tai saistošs un nav jāpiemēro. Ņemot vērā to, ka šis lēmums pamatojas uz Šengenas acquis atbilstīgi Eiropas Kopienas dibināšanas līguma trešās daļas IV sadaļai, Dānija saskaņā ar minētā protokola 5. pantu pieņem lēmumu par to, vai tā ieviesīs šo lēmumu savos tiesību aktos, sešu mēnešu laikā pēc tam, kad Padome ir pieņēmusi šo lēmumu. |
| --- | --- |

(10)

Saskaņā ar 1. un 2. pantu Protokolā par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam, Dānija nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā, un šis lēmums nav tai saistošs un nav jāpiemēro. Ņemot vērā to, ka šis lēmums pamatojas uz Šengenas acquis atbilstīgi Eiropas Kopienas dibināšanas līguma trešās daļas IV sadaļai, Dānija saskaņā ar minētā protokola 5. pantu pieņem lēmumu par to, vai tā ieviesīs šo lēmumu savos tiesību aktos, sešu mēnešu laikā pēc tam, kad Padome ir pieņēmusi šo lēmumu.

| (11) | Attiecībā uz Islandi un Norvēģiju šis lēmums papildina tos Šengenas acquis noteikumus, kā paredzēts Nolīgumā starp Eiropas Savienības Padomi un Islandes Republiku un Norvēģijas Karalisti par abu šo valstu asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā, (7) kuri attiecas uz jomu, kas minēta 1. panta A punktā Padomes Lēmumā 1999/437/EK (1999. gada 17. maijs) par dažiem pasākumiem, lai piemērotu minēto nolīgumu (8). |
| --- | --- |

(11)

Attiecībā uz Islandi un Norvēģiju šis lēmums papildina tos Šengenas acquis noteikumus, kā paredzēts Nolīgumā starp Eiropas Savienības Padomi un Islandes Republiku un Norvēģijas Karalisti par abu šo valstu asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā, (7) kuri attiecas uz jomu, kas minēta 1. panta A punktā Padomes Lēmumā 1999/437/EK (1999. gada 17. maijs) par dažiem pasākumiem, lai piemērotu minēto nolīgumu (8).

| (12) | Attiecībā uz Šveici šis lēmums papildina tos Šengenas acquis noteikumus, kā paredzēts Nolīgumā starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā, kuri attiecas uz jomu, kas minēta Lēmuma 1999/437/EK 1. panta A punktā, saistībā ar 4. panta 1. punktu Padomes 2004. gada 25. oktobra Lēmumos par minētā nolīguma parakstīšanu Eiropas Savienības vārdā un Eiropas Kopienas vārdā, un par dažu tā noteikumu provizorisku piemērošanu. |
| --- | --- |

(12)

Attiecībā uz Šveici šis lēmums papildina tos Šengenas acquis noteikumus, kā paredzēts Nolīgumā starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā, kuri attiecas uz jomu, kas minēta Lēmuma 1999/437/EK 1. panta A punktā, saistībā ar 4. panta 1. punktu Padomes 2004. gada 25. oktobra Lēmumos par minētā nolīguma parakstīšanu Eiropas Savienības vārdā un Eiropas Kopienas vārdā, un par dažu tā noteikumu provizorisku piemērošanu.

| (13) | Šis lēmums papildina tos Šengenas acquis noteikumus, kas nav saistoši Apvienotajai Karalistei saskaņā ar Padomes Lēmumā 2000/365/EK (2000. gada 29. maijs) par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā (9); tāpēc Apvienotā Karaliste nepiedalās tā pieņemšanā, lēmums nav tai saistošs un nav jāpiemēro. |
| --- | --- |

(13)

Šis lēmums papildina tos Šengenas acquis noteikumus, kas nav saistoši Apvienotajai Karalistei saskaņā ar Padomes Lēmumā 2000/365/EK (2000. gada 29. maijs) par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā (9); tāpēc Apvienotā Karaliste nepiedalās tā pieņemšanā, lēmums nav tai saistošs un nav jāpiemēro.

| (14) | Šis lēmums papildina tos Šengenas acquis noteikumus, kas nav saistoši Īrijai saskaņā ar Padomes Lēmumu 2002/192/EK (2002. gada 28. februāris) par Īrijas lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā (10); tāpēc Īrija nepiedalās tā pieņemšanā, lēmums nav tai saistošs un nav jāpiemēro. |
| --- | --- |

(14)

Šis lēmums papildina tos Šengenas acquis noteikumus, kas nav saistoši Īrijai saskaņā ar Padomes Lēmumu 2002/192/EK (2002. gada 28. februāris) par Īrijas lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā (10); tāpēc Īrija nepiedalās tā pieņemšanā, lēmums nav tai saistošs un nav jāpiemēro.

| (15) | Šis lēmums papildina Šengenas acquis vai kā citādi ir ar to saistīts 2003. gada Pievienošanās akta 3. panta 2. punkta izpratnē, |
| --- | --- |

(15)

Šis lēmums papildina Šengenas acquis vai kā citādi ir ar to saistīts 2003. gada Pievienošanās akta 3. panta 2. punkta izpratnē,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Kopīgās konsulārās instrukcijas 12. pielikumā iekļauto tabulu un Kopīgās rokasgrāmatas 14.a pielikumā iekļauto tabulu aizstāj ar šādu tabulu:

“Iekasējamās nodevas, kas atbilst ar vīzas pieteikuma izskatīšanu saistītajām administratīvajām izmaksām

| Vīzas veids | Iekasējamās nodevas (EUR) |
| --- | --- |
| Lidostas tranzīta vīza (A kategorija) | 60 |
| Tranzīta vīza (B kategorija) | 60 |
| Īstermiņa vīza (1 līdz 90 dienām) (C kategorija) | 60 |
| Vīza ar ierobežotu teritoriālo derīgumu (B un C kategorija) | 60 |
| Vīza, ko izsniedz uz robežas (B un C kategorija) | 60
  Šo vīzu var izsniegt bez maksas. |
| Grupas vīza (A, B un C kategorija) | 60 + 1 par katru personu |
| Valsts ilgtermiņa vīza (D kategorija) | Summu nosaka dalībvalstis, kas var pieņemt lēmumu izsniegt šīs vīzas bez maksas |
| Valsts ilgtermiņa vīza, kas vienlaikus derīga kā īstermiņa vīza (D un C kategorija) | Summu nosaka dalībvalstis, kas var pieņemt lēmumu izsniegt šīs vīzas bez maksas” |

Vīzas veids

Iekasējamās nodevas (EUR)

Lidostas tranzīta vīza (A kategorija)

60

Tranzīta vīza (B kategorija)

60

Īstermiņa vīza (1 līdz 90 dienām) (C kategorija)

60

Vīza ar ierobežotu teritoriālo derīgumu (B un C kategorija)

60

Vīza, ko izsniedz uz robežas (B un C kategorija)

60

Šo vīzu var izsniegt bez maksas.

Grupas vīza (A, B un C kategorija)

60 + 1 par katru personu

Valsts ilgtermiņa vīza (D kategorija)

Summu nosaka dalībvalstis, kas var pieņemt lēmumu izsniegt šīs vīzas bez maksas

Valsts ilgtermiņa vīza, kas vienlaikus derīga kā īstermiņa vīza (D un C kategorija)

Summu nosaka dalībvalstis, kas var pieņemt lēmumu izsniegt šīs vīzas bez maksas”

2. pants

Kopīgās konsulārās instrukcijas 12. pielikumā un Kopīgās rokasgrāmatas 14.a pielikumā II punktu “Noteikumos” aizstāj ar šādu tekstu:

| “II.1. | Atsevišķos gadījumos nodevas var atcelt vai iekasējamo nodevu summu var samazināt saskaņā ar valsts tiesību aktiem, ja tādā veidā var aizsargāt valsts kultūras intereses, kā arī intereses ārpolitikas, attīstības politikas jomā vai citā sabiedrības interesēm būtiski svarīgā jomā vai humānu apsvērumu dēļ. |
| --- | --- |

“II.1.

Atsevišķos gadījumos nodevas var atcelt vai iekasējamo nodevu summu var samazināt saskaņā ar valsts tiesību aktiem, ja tādā veidā var aizsargāt valsts kultūras intereses, kā arī intereses ārpolitikas, attīstības politikas jomā vai citā sabiedrības interesēm būtiski svarīgā jomā vai humānu apsvērumu dēļ.

| II.2. | Iekasējamo nodevu atceļ vīzu pieteikumiem, kas atbilst vienai no šādām kategorijām:






  — | bērni līdz 6 gadu vecumam, |
| --- | --- | --- |

II.2.

Iekasējamo nodevu atceļ vīzu pieteikumiem, kas atbilst vienai no šādām kategorijām:

—

bērni līdz 6 gadu vecumam,

| — | skolēni, studenti, pēcdiplomu studiju studenti un tos pavadoši pasniedzēji, kas dodas ceļojumā studiju vai izglītojošu mācību nolūkā; un |
| --- | --- |

—

skolēni, studenti, pēcdiplomu studiju studenti un tos pavadoši pasniedzēji, kas dodas ceļojumā studiju vai izglītojošu mācību nolūkā; un

| — | pētnieki no trešām valstīm, kuri zinātniskās pētniecības nolūkā pārvietojas Kopienā, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Ieteikumā 2005/761/EK (2005. gada 28. septembris), lai atvieglinātu dalībvalstu vienotu īstermiņa vīzu izsniegšanu trešo valstu pētniekiem, kuri zinātniskās pētniecības nolūkā pārvietojas Kopienā (11) |
| --- | --- |

—

pētnieki no trešām valstīm, kuri zinātniskās pētniecības nolūkā pārvietojas Kopienā, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Ieteikumā 2005/761/EK (2005. gada 28. septembris), lai atvieglinātu dalībvalstu vienotu īstermiņa vīzu izsniegšanu trešo valstu pētniekiem, kuri zinātniskās pētniecības nolūkā pārvietojas Kopienā (11)

| II.3. | No vīzu nodevām var atteikties vai tās var samazināt attiecībā uz trešās valsts valstspiederīgajiem saistībā ar Eiropas Kopienas un attiecīgās trešās valsts nolīgumu par vīzu režīma atvieglināšanu atbilstīgi Kopienas vispārējai pieejai vīzu režīma atvieglināšanas nolīgumiem. |
| --- | --- |

II.3.

No vīzu nodevām var atteikties vai tās var samazināt attiecībā uz trešās valsts valstspiederīgajiem saistībā ar Eiropas Kopienas un attiecīgās trešās valsts nolīgumu par vīzu režīma atvieglināšanu atbilstīgi Kopienas vispārējai pieejai vīzu režīma atvieglināšanas nolīgumiem.

| II.4. | Līdz 2008. gada 1. janvārim šis lēmums neattieksies uz vīzu nodevām tām trešām valstīm, attiecībā uz kurām Padome būs pilnvarojusi Komisiju līdz 2007. gada 1. janvārim risināt sarunas par vīzu režīma atvieglināšanas nolīgumu slēgšanu. |
| --- | --- |

II.4.

Līdz 2008. gada 1. janvārim šis lēmums neattieksies uz vīzu nodevām tām trešām valstīm, attiecībā uz kurām Padome būs pilnvarojusi Komisiju līdz 2007. gada 1. janvārim risināt sarunas par vīzu režīma atvieglināšanas nolīgumu slēgšanu.

3. pants

Šis lēmums stājas spēkā 2007. gada 1. janvārī.

Dalībvalstis var piemērot šo lēmumu pirms 2007. gada 1. janvāra, bet ne agrāk kā no 2006. gada 1. oktobra, ja tās paziņo Padomes Ģenerālsekretariātam dienu, ar kuru tās ir gatavas lēmumu piemērot.

4. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu.

Luksemburgā, 2006. gada 1. jūnijā

Padomes vārdā —

priekšsēdētāja

L. PROKOP

---

(1)  OV L 116, 26.4.2001., 2. lpp.

1

(2)  OV L 116, 26.4.2001., 5. lpp.

2

(3)  OV L 20, 23.1.2002., 5. lpp.

3

(4)  OV L 152, 20.6.2003., 82. lpp.

4

(5)  Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta.

5

Oficiālajā Vēstnesī

(6)  OV L 289, 3.11.2005., 23. lpp.

6

(7)  OV L 176, 10.7.1999., 36. lpp.

7

(8)  OV L 176, 10.7.1999., 31. lpp.

8

(9)  OV L 131, 1.6.2000., 43. lpp.

9

(10)  OV L 64, 7.3.2002., 20. lpp.

10

(11)  OV L 289, 3.11.2005., 23. lpp.”

11

---

PADOMES UN KOMISIJAS DEKLARĀCIJA

Padome un Komisija atzīmē, ka vīzu režīma atvieglināšana, kas ir vīzu izdošanas procedūras vienkāršošana trešo valstu valstspiederīgajiem, kuriem vajadzīgas vīzas, var sniegt turpmākas iespējas, lai veicinātu sakarus starp ES un kaimiņvalstīm, tostarp arī atceļot nodevas vai samazinot tās dažām trešo valstu valstspiederīgo kategorijām.

Padome un Komisija arī atzīmē, ka kopēja pieeja vīzu režīma atvieglināšanai sniedz iespēju uzsākt, apsverot katru gadījumu atsevišķi, sarunas ar trešām valstīm par vīzu režīma atvieglināšanu, vienlaikus ņemot vērā Eiropas Savienības vispārējās attiecības ar kandidātvalstīm, valstīm, uz kurām attiecas Eiropas perspektīva, un valstīm, uz kurām attiecas Eiropas kaimiņu politika, kā arī ar stratēģiskajiem partneriem.

Padome un Komisija apstiprina atbalstu vīzu režīma atvieglināšanas nolīgumu izstrādei ar trešām valstīm saskaņā ar procesu un apsvērumiem, kas noteikti kopējā pieejā vīzu režīmu atvieglināšanai, uzsverot to, ka vienlaikus ir jāved sarunas par atpakaļuzņemšanas nolīgumiem, lai šādi nolīgumi varētu stāties spēkā vienlaicīgi.

Padome un Komisija atgādina, ka saistībā ar saskares veicināšanu starp kaimiņvalstīs mītošām tautām atbilstīgi vispārējiem ES politikas mērķiem dalībvalstīm vajadzētu pēc iespējas plašāk izmantot iespējas, kas sniegtas Šengenas acquis, jo īpaši gadījumos, kad šādi kontakti starp tautām var veicināt pilsoniskās sabiedrības stiprināšanu un demokratizācijas procesus šajās valstīs. Padome un Komisija arī prasa, lai tiktu pārskatīta šim nolūkam izveidoto jauno pasākumu ietekme.

---

PADOMES DEKLARĀCIJA

Pamatojoties uz procesu un apsvērumiem, kas noteikti kopējā pieejā vīzu režīmu atvieglināšanai, balstoties uz katras attiecīgās valsts novērtēšanu atsevišķi un ņemot vērā šā lēmuma II.3. noteikumu, Padome aicina Komisiju izstrādāt ieteikumus, lai pilnvarotu sarunu uzsākšanu par vīzu režīma atvieglināšanas un atpakaļuzņemšanas nolīgumiem, sākot ar valstīm, uz kurām attiecas Eiropas perspektīva, kā minēts Eiropadomes 2003. gada jūnija un 2005. gada jūnija secinājumos.

---

Komisija

| 29.6.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 175/81 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 175/81

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2006. gada 23. jūnijs),

ar ko pieņem saistības, kuras piedāvātas sakarā ar antidempinga procedūru attiecībā uz dažu dzelzs un tērauda bezšuvju cauruļvadu un cauruļu ievedumiem, kā izcelsme cita starpā ir Rumānijā

(2006/441/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1995. gada 22. decembra Regulu (EK) Nr. 384/96 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1), un jo īpaši tās 8. panta 1. punktu,

apspriedusies ar padomdevēju komiteju,

tā kā:

A.   PROCEDŪRA

| (1) | Ar paziņojumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (2) Komisija 2005. gada 31. martā paziņoja par to, ka cita starpā tiek uzsākta antidempinga procedūra attiecībā uz dažu Horvātijas, Krievijas, Rumānijas un Ukrainas izcelsmes dzelzs un tērauda bezšuvju cauruļvadu un cauruļu (“SPT”) ievedumiem Kopienā. |
| --- | --- |

(1)

Ar paziņojumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (2) Komisija 2005. gada 31. martā paziņoja par to, ka cita starpā tiek uzsākta antidempinga procedūra attiecībā uz dažu Horvātijas, Krievijas, Rumānijas un Ukrainas izcelsmes dzelzs un tērauda bezšuvju cauruļvadu un cauruļu (“SPT”) ievedumiem Kopienā.

| (2) | Izmeklēšanas galīgie atzinumi un secinājumi ir izklāstīti Padomes Regulā (EK) Nr. 954/2006 (3), ar ko dažu Horvātijas, Krievijas, Rumānijas un Ukrainas izcelsmes dzelzs un tērauda bezšuvju cauruļvadu un cauruļu ievedumiem arī uzliek galīgo antidempinga maksājumu. |
| --- | --- |

(2)

Izmeklēšanas galīgie atzinumi un secinājumi ir izklāstīti Padomes Regulā (EK) Nr. 954/2006 (3), ar ko dažu Horvātijas, Krievijas, Rumānijas un Ukrainas izcelsmes dzelzs un tērauda bezšuvju cauruļvadu un cauruļu ievedumiem arī uzliek galīgo antidempinga maksājumu.

B.   SAISTĪBAS

| (3) | Pirms galīgo antidempinga pasākumu pieņemšanas šādi Rumānijas ražotāji eksportētāji, kas sadarbojas (“ražotāji eksportētāji”), piedāvāja cenu saistības saskaņā ar 8. panta 1. punktu Regulā (EK) Nr. 384/96 (“pamatregula”):






  — | SC Artrom SA; |
| --- | --- | --- |

(3)

Pirms galīgo antidempinga pasākumu pieņemšanas šādi Rumānijas ražotāji eksportētāji, kas sadarbojas (“ražotāji eksportētāji”), piedāvāja cenu saistības saskaņā ar 8. panta 1. punktu Regulā (EK) Nr. 384/96 (“pamatregula”):

—

SC Artrom SA;

| — | SC Silcotub SA; |
| --- | --- |

—

SC Silcotub SA;

| — | SC Mittal Steel Roman SA. |
| --- | --- |

—

SC Mittal Steel Roman SA.

| (4) | Šajās saistībās ražotāji eksportētāji piedāvāja pārdot ierobežotu skaitu attiecīgā izstrādājuma veidu, kā definēts Regulā (EK) Nr. 954/2006, noteiktās daudzuma robežās tādā cenu līmenī, kas novērš dempinga kaitējošo ietekmi, vai augstākā cenu līmenī. Ievedumiem, kas pārsniedz šo daudzuma ierobežojumu, piemēro attiecīgo antidempinga maksājumu. To veidu skaits, uz kuriem attiecas saistības, nevienā gadījumā nepārsniedza sešus veidus, ņemot vērā grūtības ar šo saistību uzraudzību, un šie veidi aptver apmēram 75 % no ražotāju eksportētāju kopējā pārdevuma Kopienā. Ražotāji eksportētāji arī apņemas ievērot dažādas viszemākās ievešanas cenas katram atsevišķajam izstrādājuma veidam, uz ko attiecas saistības. Pārējiem attiecīgā izstrādājuma veidiem, kurus ražotāji eksportētāji izved uz Kopienu, piemēro attiecīgo antidempinga maksājumu. |
| --- | --- |

(4)

Šajās saistībās ražotāji eksportētāji piedāvāja pārdot ierobežotu skaitu attiecīgā izstrādājuma veidu, kā definēts Regulā (EK) Nr. 954/2006, noteiktās daudzuma robežās tādā cenu līmenī, kas novērš dempinga kaitējošo ietekmi, vai augstākā cenu līmenī. Ievedumiem, kas pārsniedz šo daudzuma ierobežojumu, piemēro attiecīgo antidempinga maksājumu. To veidu skaits, uz kuriem attiecas saistības, nevienā gadījumā nepārsniedza sešus veidus, ņemot vērā grūtības ar šo saistību uzraudzību, un šie veidi aptver apmēram 75 % no ražotāju eksportētāju kopējā pārdevuma Kopienā. Ražotāji eksportētāji arī apņemas ievērot dažādas viszemākās ievešanas cenas katram atsevišķajam izstrādājuma veidam, uz ko attiecas saistības. Pārējiem attiecīgā izstrādājuma veidiem, kurus ražotāji eksportētāji izved uz Kopienu, piemēro attiecīgo antidempinga maksājumu.

| (5) | Jāatzīmē, ka attiecīgajam izstrādājumam un galvenajiem tā ražošanai vajadzīgajiem izejmateriāliem pēdējos gados bijušas ievērojami nestabilas cenas, un šo problēmu nevar risināt, indeksējot viszemāko ievešanas cenu. Tomēr ievērojamu cenu izmaiņu iespējamību var samazināt, ja saistības pieņem uz ierobežotu laiku. Jebkurā gadījumā šo saistību ilgumu ierobežo drīzā Rumānijas pievienošanās Kopienai, kā rezultātā no pievienošanās datuma nekavējoties tiek atcelti antidempinga pasākumi, kas ražotājiem eksportētājiem noteikti ar Regulu (EK) Nr. 954/2006. |
| --- | --- |

(5)

Jāatzīmē, ka attiecīgajam izstrādājumam un galvenajiem tā ražošanai vajadzīgajiem izejmateriāliem pēdējos gados bijušas ievērojami nestabilas cenas, un šo problēmu nevar risināt, indeksējot viszemāko ievešanas cenu. Tomēr ievērojamu cenu izmaiņu iespējamību var samazināt, ja saistības pieņem uz ierobežotu laiku. Jebkurā gadījumā šo saistību ilgumu ierobežo drīzā Rumānijas pievienošanās Kopienai, kā rezultātā no pievienošanās datuma nekavējoties tiek atcelti antidempinga pasākumi, kas ražotājiem eksportētājiem noteikti ar Regulu (EK) Nr. 954/2006.

| (6) | Ražotāji eksportētāji arī regulāri sniedz Komisijai sīku informāciju par saviem izdevumiem uz Kopienu, kas nozīmē, ka Komisija var efektīvi uzraudzīt saistību izpildi. Turklāt šo uzņēmumu pārdošanas struktūras dēļ Komisija uzskata, ka saistību apiešanas risks ir ierobežots. |
| --- | --- |

(6)

Ražotāji eksportētāji arī regulāri sniedz Komisijai sīku informāciju par saviem izdevumiem uz Kopienu, kas nozīmē, ka Komisija var efektīvi uzraudzīt saistību izpildi. Turklāt šo uzņēmumu pārdošanas struktūras dēļ Komisija uzskata, ka saistību apiešanas risks ir ierobežots.

| (7) | Ņemot to vērā, šīs saistības ir pieņemamas. Tomēr 5. apsvērumā izklāstīto iemeslu dēļ saistības tiek pieņemtas uz deviņiem mēnešiem, neskarot Regulā (EK) Nr. 954/2006 noteikto antidempinga pasākumu parasto ilgumu. Turklāt Komisija rezervē iespēju pēc apspriešanās ar dalībvalstīm nākotnē no jauna novērtēt šo saistību pieņemamību. |
| --- | --- |

(7)

Ņemot to vērā, šīs saistības ir pieņemamas. Tomēr 5. apsvērumā izklāstīto iemeslu dēļ saistības tiek pieņemtas uz deviņiem mēnešiem, neskarot Regulā (EK) Nr. 954/2006 noteikto antidempinga pasākumu parasto ilgumu. Turklāt Komisija rezervē iespēju pēc apspriešanās ar dalībvalstīm nākotnē no jauna novērtēt šo saistību pieņemamību.

| (8) | Lai Komisija varētu efektīvi uzraudzīt to, kā ražotāji eksportētāji ievēro saistības, kad attiecīgajam muitas dienestam tiek iesniegts pieprasījums par laišanu brīvā apgrozībā atbilstīgi saistībām, atbrīvojumu no maksājuma saņem ar noteikumu, ka ir iesniegts faktūrrēķins, kurā norādīta vismaz tā informācija, kas minēta Padomes Regulas (EK) Nr. 954/2006 pielikumā. Šāda informācija ir nepieciešama arī tādēļ, lai muitas dienesti varētu pietiekami precīzi pārbaudīt, vai sūtījums atbilst tirdzniecības dokumentiem. Ja šāds faktūrrēķins netiek iesniegts vai ja netiek izpildīti citi minētajā Padomes regulā paredzētie nosacījumi, jāmaksā attiecīgais antidempinga maksājums. |
| --- | --- |

(8)

Lai Komisija varētu efektīvi uzraudzīt to, kā ražotāji eksportētāji ievēro saistības, kad attiecīgajam muitas dienestam tiek iesniegts pieprasījums par laišanu brīvā apgrozībā atbilstīgi saistībām, atbrīvojumu no maksājuma saņem ar noteikumu, ka ir iesniegts faktūrrēķins, kurā norādīta vismaz tā informācija, kas minēta Padomes Regulas (EK) Nr. 954/2006 pielikumā. Šāda informācija ir nepieciešama arī tādēļ, lai muitas dienesti varētu pietiekami precīzi pārbaudīt, vai sūtījums atbilst tirdzniecības dokumentiem. Ja šāds faktūrrēķins netiek iesniegts vai ja netiek izpildīti citi minētajā Padomes regulā paredzētie nosacījumi, jāmaksā attiecīgais antidempinga maksājums.

| (9) | Lai nodrošinātu saistību faktisku ievērošanu, ievedējiem ar minēto Padomes regulu ir darīts zināms, ka minētajā regulā paredzēto nosacījumu neizpildīšana vai tas, ka Komisija atceļ saistību pieņemšanu, var par attiecīgajiem darījumiem radīt muitas parādu. |
| --- | --- |

(9)

Lai nodrošinātu saistību faktisku ievērošanu, ievedējiem ar minēto Padomes regulu ir darīts zināms, ka minētajā regulā paredzēto nosacījumu neizpildīšana vai tas, ka Komisija atceļ saistību pieņemšanu, var par attiecīgajiem darījumiem radīt muitas parādu.

| (10) | Saistību pārkāpuma vai atsaukšanas gadījumā vai tad, ja Komisija atceļ saistību pieņemšanu, saskaņā ar pamatregulas 8. panta 9. punktu automātiski piemēro pamatregulas 9. panta 4. punktā noteikto antidempinga maksājumu. |
| --- | --- |

(10)

Saistību pārkāpuma vai atsaukšanas gadījumā vai tad, ja Komisija atceļ saistību pieņemšanu, saskaņā ar pamatregulas 8. panta 9. punktu automātiski piemēro pamatregulas 9. panta 4. punktā noteikto antidempinga maksājumu.

C.   NOSAUKUMA MAIŅA

| (11) | Uzņēmums SC Artrom SA ir informējis Komisiju, ka 2006. gada 22. maijā tas ir mainījis savu nosaukumu uz SC TMK – Artrom SA, lai parādītu, ka uzņēmums pieder uzņēmumu grupai. |
| --- | --- |

(11)

Uzņēmums SC Artrom SA ir informējis Komisiju, ka 2006. gada 22. maijā tas ir mainījis savu nosaukumu uz SC TMK – Artrom SA, lai parādītu, ka uzņēmums pieder uzņēmumu grupai.

| (12) | Komisija ir izskatījusi iesniegto informāciju un ir secinājusi, ka nosaukuma maiņa nekādā veidā neietekmē uzņēmuma struktūru un juridisko formu vai Komisijas secinājumus. Tādēļ visas atsauces uz SC Artrom SA attiecas uz SC TMK – Artrom SA, |
| --- | --- |

(12)

Komisija ir izskatījusi iesniegto informāciju un ir secinājusi, ka nosaukuma maiņa nekādā veidā neietekmē uzņēmuma struktūru un juridisko formu vai Komisijas secinājumus. Tādēļ visas atsauces uz SC Artrom SA attiecas uz SC TMK – Artrom SA,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo tiek pieņemtas saistības, kuras piedāvājuši turpmāk minētie ražotāji eksportētāji sakarā ar antidempinga procedūru attiecībā uz dažu dzelzs un tērauda bezšuvju cauruļvadu un cauruļu ievedumiem, kā izcelsme cita starpā ir Rumānijā.

| Valsts | Uzņēmums | Taric papildu kods |
| --- | --- | --- |
| Rumānija | SC TMK – Artrom SA |
| Draganesti Street No 30 |
| 230119 Slatina |

Valsts

Uzņēmums

Taric papildu kods

Rumānija

SC TMK – Artrom SA

Draganesti Street No 30

230119 Slatina

A738

| SC Silcotub SA |
| --- |
| 93, Mihai Viteazu Bvd. |
| 450131 Zalau |
| Salaj County |

SC Silcotub SA

93, Mihai Viteazu Bvd.

450131 Zalau

Salaj County

A739

| SC Mittal Steel Roman SA |
| --- |
| Stefan cel Mare Street No 246 |
| 611040 Roman |
| Neamt County |

SC Mittal Steel Roman SA

Stefan cel Mare Street No 246

611040 Roman

Neamt County

A740

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī un ir spēkā deviņus mēnešus.

Briselē, 2006. gada 23. jūnijā

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Peter MANDELSON

---

(1)  OV L 56, 6.3.1996., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2117/2005 (OV L 340, 23.12.2005., 17. lpp.).

1

(2)  OV C 77, 31.3.2005., 2. lpp.

2

(3)  Skat 4 lpp. šajā Oficiālā Vēstneša numurā.

3

---

Komisija Eiropas Kopienu Migrējošo darba ņēmēju sociālā nodrošinājuma administratīvā komisija

| 29.6.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 175/83 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 175/83

---

LĒMUMS Nr. 207

(2006. gada 7. aprīlis)

par Regulas (EEK) Nr. 1408/71 76. panta un 79. panta 3. punkta un Regulas (EEK) Nr. 574/72 10. panta 1. punkta interpretāciju saistībā ar ģimenes pabalstu un ģimenes pabalstu naudā pārklāšanos

(Dokuments attiecas uz EEZ un ES/Šveices Nolīgumu)

(2006/442/EK)

EIROPAS KOPIENU MIGRĒJOŠO DARBA ŅĒMĒJU SOCIĀLĀS DROŠĪBAS ADMINISTRATĪVĀ KOMISIJA,

ņemot vērā 81. panta a) apakšpunktu Padomes Regulā (EEK) Nr. 1408/71 1971. gada 14. jūnijs par sociālās drošības shēmu piemērošanu darba ņēmējiem, pašnodarbinātām personām un viņu ģimenes locekļiem, kuri pārvietojas Kopienas teritorijā (1), saskaņā ar kuru tās pienākums ir izskatīt visus administratīvos jautājumus, kas rodas saistībā ar Regulu (EEK) Nr. 1408/71 un tai sekojošām regulām,

ņemot vērā minētās regulas 76. pantu un 79. panta 3. punktu un Padomes Regulas (EEK) Nr. 574/72 (2) 10. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Ir būtiski saprast piemērošanas jomu ģimenes pabalstiem vai ģimenes pabalstiem naudā, kas maksājami “sakarā ar nodarbošanās īstenošanu” vai “sakarā ar profesionālas darbības vai aroda veikšanu”, saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 1408/71 76. pantu un 79. panta 3. punktu. |
| --- | --- |

(1)

Ir būtiski saprast piemērošanas jomu ģimenes pabalstiem vai ģimenes pabalstiem naudā, kas maksājami “sakarā ar nodarbošanās īstenošanu” vai “sakarā ar profesionālas darbības vai aroda veikšanu”, saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 1408/71 76. pantu un 79. panta 3. punktu.

| (2) | Ja vienā un tajā pašā laika posmā ģimenes pabalsti par vienu un to pašu ģimenes locekli pienākas divām dažādām personām saskaņā ar kādas valsts tiesību aktiem un arī tās valsts tiesību aktiem, kuras teritorijā ģimenes locekļi dzīvo, tiesības uz ģimenes pabalstiem vai ģimenes pabalstiem naudā saskaņā ar pirmās valsts tiesību aktiem aptur līdz ģimenes pabalstu kopsummai, ko paredz otrās valsts tiesību akti, atbilstoši Regulas (EEK) Nr. 1408/71 76. pantam, ja ģimenes pabalsti atbilstoši pēdējās minētās valsts tiesību aktiem ir maksājami “sakarā ar nodarbošanās īstenošanu”. Regulas (EEK) Nr. 1408/71 79. panta 3. punktā ir līdzīgs noteikums saistībā ar pabalstiem pensionāriem un bāreņiem. |
| --- | --- |

(2)

Ja vienā un tajā pašā laika posmā ģimenes pabalsti par vienu un to pašu ģimenes locekli pienākas divām dažādām personām saskaņā ar kādas valsts tiesību aktiem un arī tās valsts tiesību aktiem, kuras teritorijā ģimenes locekļi dzīvo, tiesības uz ģimenes pabalstiem vai ģimenes pabalstiem naudā saskaņā ar pirmās valsts tiesību aktiem aptur līdz ģimenes pabalstu kopsummai, ko paredz otrās valsts tiesību akti, atbilstoši Regulas (EEK) Nr. 1408/71 76. pantam, ja ģimenes pabalsti atbilstoši pēdējās minētās valsts tiesību aktiem ir maksājami “sakarā ar nodarbošanās īstenošanu”. Regulas (EEK) Nr. 1408/71 79. panta 3. punktā ir līdzīgs noteikums saistībā ar pabalstiem pensionāriem un bāreņiem.

| (3) | Regulas (EEK) Nr. 1408/71 76. pantā un 79. panta 3. punktā neizšķir pabalstus vai pabalstus naudā, kas maksājami sakarā ar neapmaksātu nodarbošanos, profesionālu darbību vai arodu, un tos, kas maksājami sakarā ar algotu nodarbošanos, profesionālu darbību vai arodu. |
| --- | --- |

(3)

Regulas (EEK) Nr. 1408/71 76. pantā un 79. panta 3. punktā neizšķir pabalstus vai pabalstus naudā, kas maksājami sakarā ar neapmaksātu nodarbošanos, profesionālu darbību vai arodu, un tos, kas maksājami sakarā ar algotu nodarbošanos, profesionālu darbību vai arodu.

| (4) | Turklāt dažu dalībvalstu tiesību aktos noteikts, ka faktiskās nodarbošanās, profesionālās darbības vai aroda apturēšanas vai pārtraukšanas periodus brīvdienu, bezdarba, īslaicīgas darba nespējas, streiku vai lokautu dēļ kvalificē vai nu kā periodus, kuru laikā persona bijusi nodarbināta, veikusi profesionālu darbību vai arodu, lai iegūtu tiesības saņemt ģimenes pabalstus vai ģimenes pabalstus naudā, vai tos uzskata par neaktivitātes periodiem, kas attiecīgos gadījumos dod tiesības saņemt ģimenes pabalstus vai ģimenes pabalstus naudā paši par sevi vai kā agrākas nodarbošanās, profesionālas darbības vai aroda rezultātu. |
| --- | --- |

(4)

Turklāt dažu dalībvalstu tiesību aktos noteikts, ka faktiskās nodarbošanās, profesionālās darbības vai aroda apturēšanas vai pārtraukšanas periodus brīvdienu, bezdarba, īslaicīgas darba nespējas, streiku vai lokautu dēļ kvalificē vai nu kā periodus, kuru laikā persona bijusi nodarbināta, veikusi profesionālu darbību vai arodu, lai iegūtu tiesības saņemt ģimenes pabalstus vai ģimenes pabalstus naudā, vai tos uzskata par neaktivitātes periodiem, kas attiecīgos gadījumos dod tiesības saņemt ģimenes pabalstus vai ģimenes pabalstus naudā paši par sevi vai kā agrākas nodarbošanās, profesionālas darbības vai aroda rezultātu.

| (5) | Lai izvairītos no neskaidrībām vai atšķirībām interpretācijā, ir būtiski definēt jēdzienus “nodarbošanās īstenošana” un “profesionālas darbības vai aroda veikšana”. |
| --- | --- |

(5)

Lai izvairītos no neskaidrībām vai atšķirībām interpretācijā, ir būtiski definēt jēdzienus “nodarbošanās īstenošana” un “profesionālas darbības vai aroda veikšana”.

| (6) | Tāpat ir būtiski saprast jēdziena “profesionāla darbība vai arods”, kas minēts Regulas (EEK) Nr. 574/72 10. panta 1. punktā, saturu. |
| --- | --- |

(6)

Tāpat ir būtiski saprast jēdziena “profesionāla darbība vai arods”, kas minēts Regulas (EEK) Nr. 574/72 10. panta 1. punktā, saturu.

| (7) | Ja vienā un tajā pašā laika posmā ģimenes pabalsti vai ģimenes pabalsti naudā par vienu un to pašu ģimenes locekli pienākas divām dažādām personām saskaņā ar kādas valsts tiesību aktiem un arī citas valsts tiesību aktiem, kas paredz, ka tiesību iegūšana uz pabalstiem nav atkarīga no noteikumiem par apdrošināšanu, nodarbinātību vai pašnodarbinātību, tiesības saņemt ģimenes pabalstus saskaņā ar pirmās valsts tiesību aktiem aptur līdz tādai ģimenes pabalstu kopsummai, ko paredz pēdējās minētās valsts tiesību akti saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 574/72 10. panta 1. punkta b) apakšpunkta i) daļu, ja profesionālā darbība vai arods tiek veikts pēdējā minētajā valstī. Regulas (EEK) Nr. 574/72 10. panta 1. punkta b) apakšpunkta ii) daļā ir līdzīgs noteikums saistībā ar pabalstiem pensionāriem un bāreņiem. |
| --- | --- |

(7)

Ja vienā un tajā pašā laika posmā ģimenes pabalsti vai ģimenes pabalsti naudā par vienu un to pašu ģimenes locekli pienākas divām dažādām personām saskaņā ar kādas valsts tiesību aktiem un arī citas valsts tiesību aktiem, kas paredz, ka tiesību iegūšana uz pabalstiem nav atkarīga no noteikumiem par apdrošināšanu, nodarbinātību vai pašnodarbinātību, tiesības saņemt ģimenes pabalstus saskaņā ar pirmās valsts tiesību aktiem aptur līdz tādai ģimenes pabalstu kopsummai, ko paredz pēdējās minētās valsts tiesību akti saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 574/72 10. panta 1. punkta b) apakšpunkta i) daļu, ja profesionālā darbība vai arods tiek veikts pēdējā minētajā valstī. Regulas (EEK) Nr. 574/72 10. panta 1. punkta b) apakšpunkta ii) daļā ir līdzīgs noteikums saistībā ar pabalstiem pensionāriem un bāreņiem.

| (8) | Jautājumā par ģimenes pabalstu vai ģimenes pabalstu naudā pārklāšanos 10. panta 1. punkta mērķis ir panākt, lai profesionālas darbības vai aroda veikšanai dalībvalstī, kurā tiesības uz ģimenes pabalstiem vai ģimenes pabalstiem naudā neizriet no šādu darbību veikšanas, būtu tāda pati nozīme kā dalībvalstīs, kurās minētās tiesības izriet no šādu darbību veikšanas. Tāpat ir jāinterpretē Regulas (EEK) Nr. 1408/71 76. pants un 79. panta 3. punkts un Regulas (EEK) Nr. 574/72 10. panta 1. punkts. |
| --- | --- |

(8)

Jautājumā par ģimenes pabalstu vai ģimenes pabalstu naudā pārklāšanos 10. panta 1. punkta mērķis ir panākt, lai profesionālas darbības vai aroda veikšanai dalībvalstī, kurā tiesības uz ģimenes pabalstiem vai ģimenes pabalstiem naudā neizriet no šādu darbību veikšanas, būtu tāda pati nozīme kā dalībvalstīs, kurās minētās tiesības izriet no šādu darbību veikšanas. Tāpat ir jāinterpretē Regulas (EEK) Nr. 1408/71 76. pants un 79. panta 3. punkts un Regulas (EEK) Nr. 574/72 10. panta 1. punkts.

| (9) | Gadījumā, kad darba ņēmēja aktīvās nodarbinātības statuss tika apturēts sakarā ar neapmaksātu atvaļinājumu pēc bērna piedzimšanas un bērna kopšanas nolūkā, Eiropas Kopienu Tiesa atsaucās uz Regulas (EEK) Nr. 1408/71 73. pantu saistībā ar Regulas (EEK) Nr. 1408/71 13. panta 2. punkta a) apakšpunktu (3). Tāpēc šāds neapmaksāts atvaļinājums arī pielīdzināms nodarbošanās īstenošanai vai profesionālas darbības vai aroda veikšanai Regulas (EEK) Nr. 1408/71 76. panta un 79. panta 3. punkta, kā arī Regulas (EEK) Nr. 574/72 10. panta 1. punkta mērķiem. Šajā sakarā Tiesa uzsvēra, ka iepriekšminētie nosacījumi ir spēkā tikai uz laiku, kamēr attiecīgajai personai ir darba ņēmēja vai pašnodarbinātas personas statuss Regulas (EEK) Nr. 1408/71 1. panta a) apakšpunkta izpratnē, kas paredz, ka attiecīgajai personai jābūt apdrošinātai vismaz vienā sociālās drošības nozarē. Tas izslēdz personas, kas atrodas neapmaksātā atvaļinājumā un vairs nav apdrošinātas nevienā attiecīgās dalībvalsts sociālās drošības shēmā. |
| --- | --- |

(9)

Gadījumā, kad darba ņēmēja aktīvās nodarbinātības statuss tika apturēts sakarā ar neapmaksātu atvaļinājumu pēc bērna piedzimšanas un bērna kopšanas nolūkā, Eiropas Kopienu Tiesa atsaucās uz Regulas (EEK) Nr. 1408/71 73. pantu saistībā ar Regulas (EEK) Nr. 1408/71 13. panta 2. punkta a) apakšpunktu (3). Tāpēc šāds neapmaksāts atvaļinājums arī pielīdzināms nodarbošanās īstenošanai vai profesionālas darbības vai aroda veikšanai Regulas (EEK) Nr. 1408/71 76. panta un 79. panta 3. punkta, kā arī Regulas (EEK) Nr. 574/72 10. panta 1. punkta mērķiem. Šajā sakarā Tiesa uzsvēra, ka iepriekšminētie nosacījumi ir spēkā tikai uz laiku, kamēr attiecīgajai personai ir darba ņēmēja vai pašnodarbinātas personas statuss Regulas (EEK) Nr. 1408/71 1. panta a) apakšpunkta izpratnē, kas paredz, ka attiecīgajai personai jābūt apdrošinātai vismaz vienā sociālās drošības nozarē. Tas izslēdz personas, kas atrodas neapmaksātā atvaļinājumā un vairs nav apdrošinātas nevienā attiecīgās dalībvalsts sociālās drošības shēmā.

| (10) | Iespējams izveidot vienīgi nepilnīgu tādu gadījumu sarakstu, kad tiek uzskatīts, ka atvaļinājuma laikā persona īsteno nodarbošanos vai veic profesionālu darbību vai arodu, jo dalībvalstīs ir dažādas neapmaksāta atvaļinājuma sistēmas un pastāvīgi notiek izmaiņas valstu tiesību aktos. Tāpēc nav lietderīgi definēt visus gadījumus, kad neapmaksāts atvaļinājums tiek pielīdzināts nodarbošanās vai profesionālas darbības vai aroda veikšanai, un gadījumus, kad nav nepieciešamās ciešās saiknes ar algotu darbu.
  Pēc apspriešanās, ņemot vērā nosacījumus, kas izklāstīti 80. panta 3. punktā Regulā (EEK) Nr. 1408/71, |
| --- | --- |

(10)

Iespējams izveidot vienīgi nepilnīgu tādu gadījumu sarakstu, kad tiek uzskatīts, ka atvaļinājuma laikā persona īsteno nodarbošanos vai veic profesionālu darbību vai arodu, jo dalībvalstīs ir dažādas neapmaksāta atvaļinājuma sistēmas un pastāvīgi notiek izmaiņas valstu tiesību aktos. Tāpēc nav lietderīgi definēt visus gadījumus, kad neapmaksāts atvaļinājums tiek pielīdzināts nodarbošanās vai profesionālas darbības vai aroda veikšanai, un gadījumus, kad nav nepieciešamās ciešās saiknes ar algotu darbu.

Pēc apspriešanās, ņemot vērā nosacījumus, kas izklāstīti 80. panta 3. punktā Regulā (EEK) Nr. 1408/71,

IR NOLĒMUSI ŠĀDI.

| 1) | Regulas (EEK) Nr. 1408/71 76. panta un 79. panta 3. punkta mērķiem uzskata, ka ģimenes pabalsti vai ģimenes pabalsti naudā ir izmaksājami “sakarā ar nodarbošanās īstenošanu” vai “sakarā ar profesionālas darbības vai aroda veikšanu”, konkrētāk:






  a) | sakarā ar faktisku nodarbošanās īstenošanu vai profesionālas darbības vai aroda veikšanu neatkarīgi no tā, vai šī darbība ir apmaksāta vai ne; kā arī |
| --- | --- | --- |

1)

Regulas (EEK) Nr. 1408/71 76. panta un 79. panta 3. punkta mērķiem uzskata, ka ģimenes pabalsti vai ģimenes pabalsti naudā ir izmaksājami “sakarā ar nodarbošanās īstenošanu” vai “sakarā ar profesionālas darbības vai aroda veikšanu”, konkrētāk:

a)

sakarā ar faktisku nodarbošanās īstenošanu vai profesionālas darbības vai aroda veikšanu neatkarīgi no tā, vai šī darbība ir apmaksāta vai ne; kā arī

| b) | attiecībā uz jebkuru periodu, kad nodarbošanās vai profesionālas darbības vai aroda veikšana uz laiku pārtraukta






  i) | slimības, maternitātes, nelaimes gadījuma darbā, arodslimības vai bezdarba dēļ uz laiku, kamēr saistībā ar šiem riskiem ir jāmaksā alga vai pabalsti, izņemot pensijas; vai |
| --- | --- | --- |

b)

attiecībā uz jebkuru periodu, kad nodarbošanās vai profesionālas darbības vai aroda veikšana uz laiku pārtraukta

i)

slimības, maternitātes, nelaimes gadījuma darbā, arodslimības vai bezdarba dēļ uz laiku, kamēr saistībā ar šiem riskiem ir jāmaksā alga vai pabalsti, izņemot pensijas; vai

| ii) | apmaksāta atvaļinājuma, streika vai lokauta laikā; vai |
| --- | --- |

ii)

apmaksāta atvaļinājuma, streika vai lokauta laikā; vai

| iii) | bērna kopšanai paredzēta neapmaksāta atvaļinājuma laikā, kamēr šo atvaļinājumu uzskata par līdzvērtīgu šādai nodarbošanās vai profesionālas darbības vai aroda veikšanai saskaņā ar atbilstošajiem tiesību aktiem. |
| --- | --- |

iii)

bērna kopšanai paredzēta neapmaksāta atvaļinājuma laikā, kamēr šo atvaļinājumu uzskata par līdzvērtīgu šādai nodarbošanās vai profesionālas darbības vai aroda veikšanai saskaņā ar atbilstošajiem tiesību aktiem.

| 2) | Regulas (EEK) Nr. 574/72 10. panta 1. punkta izpratnē par “profesionālās darbības vai aroda veikšanu” uzskata:






  a) | jebkādas profesionālas darbības vai aroda faktisku veikšanu neatkarīgi no tā, vai tā ir apmaksāta vai ne; kā arī |
| --- | --- | --- |

2)

Regulas (EEK) Nr. 574/72 10. panta 1. punkta izpratnē par “profesionālās darbības vai aroda veikšanu” uzskata:

a)

jebkādas profesionālas darbības vai aroda faktisku veikšanu neatkarīgi no tā, vai tā ir apmaksāta vai ne; kā arī

| b) | šādas profesionālas darbības vai aroda pārtraukšanu uz laiku






  i) | slimības, maternitātes, nelaimes gadījuma darbā, arodslimības vai bezdarba dēļ uz laiku, kamēr saistībā ar šiem riskiem ir jāmaksā alga vai pabalsti, izņemot pensijas; vai |
| --- | --- | --- |

b)

šādas profesionālas darbības vai aroda pārtraukšanu uz laiku

i)

slimības, maternitātes, nelaimes gadījuma darbā, arodslimības vai bezdarba dēļ uz laiku, kamēr saistībā ar šiem riskiem ir jāmaksā alga vai pabalsti, izņemot pensijas; vai

| ii) | apmaksāta atvaļinājuma, streika vai lokauta laikā; vai |
| --- | --- |

ii)

apmaksāta atvaļinājuma, streika vai lokauta laikā; vai

| iii) | bērna kopšanai paredzēta neapmaksāta atvaļinājuma laikā, kamēr šo atvaļinājumu uzskata par līdzvērtīgu šādai profesionālai darbībai vai arodam saskaņā ar atbilstošajiem tiesību aktiem. |
| --- | --- |

iii)

bērna kopšanai paredzēta neapmaksāta atvaļinājuma laikā, kamēr šo atvaļinājumu uzskata par līdzvērtīgu šādai profesionālai darbībai vai arodam saskaņā ar atbilstošajiem tiesību aktiem.

| 3) | Ar šo lēmumu aizstāj 1983. gada 24. februāra Lēmumu Nr. 119. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiāljā Vēstnesī. |
| --- | --- |

3)

Ar šo lēmumu aizstāj 1983. gada 24. februāra Lēmumu Nr. 119. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiāljā Vēstnesī.

Administratīvās komisijas priekšsēdētājs

Bernhard SPIEGEL

---

(1)  OV L 149, 5.7.1971., 2. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 629/2006 (OV L 114, 27.4.2006., 1. lpp.).

1

(2)  OV L 74, 27.3.1972., 1. lpp., Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 629/2006.

2

(3)  2005. gada 7. jūnija spriedums lietā C-543/03, “Dodl and Oberhollenzer/Tiroler Gebietskrankenkasse”.

3

Dodl and Oberhollenzer/Tiroler Gebietskrankenkasse

---

EIROPAS EKONOMISKĀ ZONA

EEZ kopīgā komiteja

| 29.6.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 175/86 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 175/86

---

EEZ APVIENOTĀS KOMITEJAS LĒMUMS

Nr. 42/2006

(2006. gada 28. aprīlis),

ar ko groza EEZ līguma I pielikumu (Veterinārijas un fitosanitārijas jautājumi)

EEZ APVIENOTĀ KOMITEJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu, kurā grozījumi izdarīti ar Protokolu, ar ko pielāgo Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu, turpmāk tekstā “Līgums”, un jo īpaši tā 98. pantu,

tā kā:

| (1) | Līguma I pielikums tika grozīts ar EEZ Apvienotās komitejas 2006. gada 27. janvāra Lēmumu Nr. 1/2006 (1). |
| --- | --- |

(1)

Līguma I pielikums tika grozīts ar EEZ Apvienotās komitejas 2006. gada 27. janvāra Lēmumu Nr. 1/2006 (1).

| (2) | Komisijas 2003. gada 19. jūnija Regula (EK) Nr. 1053/2003, ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 999/2001 attiecībā uz ātrās diagnostikas testiem (2), ir jāiekļauj Līgumā. |
| --- | --- |

(2)

Komisijas 2003. gada 19. jūnija Regula (EK) Nr. 1053/2003, ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 999/2001 attiecībā uz ātrās diagnostikas testiem (2), ir jāiekļauj Līgumā.

| (3) | Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 16. jūnija Regula (EK) Nr. 1128/2003, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 999/2001, lai pagarinātu pārejas posma pasākumu ilgumu (3), ir jāiekļauj Līgumā. |
| --- | --- |

(3)

Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 16. jūnija Regula (EK) Nr. 1128/2003, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 999/2001, lai pagarinātu pārejas posma pasākumu ilgumu (3), ir jāiekļauj Līgumā.

| (4) | Komisijas 2003. gada 27. jūnija Regula (EK) Nr. 1139/2003, ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 999/2001 attiecībā uz uzraudzības programmu un īpašo riska materiālu (4), ir jāiekļauj Līgumā. |
| --- | --- |

(4)

Komisijas 2003. gada 27. jūnija Regula (EK) Nr. 1139/2003, ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 999/2001 attiecībā uz uzraudzības programmu un īpašo riska materiālu (4), ir jāiekļauj Līgumā.

| (5) | Komisijas 2003. gada 10. jūlija Regula (EK) Nr. 1234/2003, ar ko groza I, IV un XI pielikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 999/2001 un Regulai (EK) Nr. 1326/2001 attiecībā uz transmisīvajām sūkļveida encefalopātijām un dzīvnieku barošanu (5), ir jāiekļauj Līgumā. |
| --- | --- |

(5)

Komisijas 2003. gada 10. jūlija Regula (EK) Nr. 1234/2003, ar ko groza I, IV un XI pielikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 999/2001 un Regulai (EK) Nr. 1326/2001 attiecībā uz transmisīvajām sūkļveida encefalopātijām un dzīvnieku barošanu (5), ir jāiekļauj Līgumā.

| (6) | Komisijas 2003. gada 15. oktobra Regula (EK) Nr. 1809/2003, ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 999/2001 attiecībā uz noteikumiem dzīvu govju un govju, aitu un kazu produktu ievešanai no Kostarikas un Jaunkaledonijas (6), ir jāiekļauj Līgumā. |
| --- | --- |

(6)

Komisijas 2003. gada 15. oktobra Regula (EK) Nr. 1809/2003, ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 999/2001 attiecībā uz noteikumiem dzīvu govju un govju, aitu un kazu produktu ievešanai no Kostarikas un Jaunkaledonijas (6), ir jāiekļauj Līgumā.

| (7) | Komisijas 2003. gada 30. oktobra Regula (EK) Nr. 1915/2003, ar ko groza VII, VIII un IX pielikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 999/2001 attiecībā uz aitu un kazu tirdzniecību un ievešanu un pasākumiem, kas jāveic pēc transmisīvās sūkļveida encefalopātijas apstiprināšanas govīm, aitām un kazām (7), ir jāiekļauj Līgumā. |
| --- | --- |

(7)

Komisijas 2003. gada 30. oktobra Regula (EK) Nr. 1915/2003, ar ko groza VII, VIII un IX pielikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 999/2001 attiecībā uz aitu un kazu tirdzniecību un ievešanu un pasākumiem, kas jāveic pēc transmisīvās sūkļveida encefalopātijas apstiprināšanas govīm, aitām un kazām (7), ir jāiekļauj Līgumā.

| (8) | Komisijas 2003. gada 19. decembra Regula (EK) Nr. 2245/2003, ar ko groza III pielikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 999/2001 par to, kā kontrolēt aitu un kazu saslimstību ar transmisīvo sūkļveida encefalopātiju (8), ir jāiekļauj Līgumā. |
| --- | --- |

(8)

Komisijas 2003. gada 19. decembra Regula (EK) Nr. 2245/2003, ar ko groza III pielikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 999/2001 par to, kā kontrolēt aitu un kazu saslimstību ar transmisīvo sūkļveida encefalopātiju (8), ir jāiekļauj Līgumā.

| (9) | Komisijas 2004. gada 29. aprīļa Regula (EK) Nr. 876/2004, ar ko groza VIII pielikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 999/2001 attiecībā uz tirdzniecību ar vaislas aitām un kazām (9), ir jāiekļauj Līgumā. |
| --- | --- |

(9)

Komisijas 2004. gada 29. aprīļa Regula (EK) Nr. 876/2004, ar ko groza VIII pielikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 999/2001 attiecībā uz tirdzniecību ar vaislas aitām un kazām (9), ir jāiekļauj Līgumā.

| (10) | Ar Regulu (EK) Nr. 1234/2003 atceļ Padomes Lēmumu 2000/766/EK (10) un Komisijas Lēmumu 2001/9/EK (11), kas ir iekļauti Līgumā un attiecīgi jāatceļ saskaņā ar Līgumu. |
| --- | --- |

(10)

Ar Regulu (EK) Nr. 1234/2003 atceļ Padomes Lēmumu 2000/766/EK (10) un Komisijas Lēmumu 2001/9/EK (11), kas ir iekļauti Līgumā un attiecīgi jāatceļ saskaņā ar Līgumu.

| (11) | Šis lēmums neattiecas uz Islandi un Lihtenšteinu, |
| --- | --- |

(11)

Šis lēmums neattiecas uz Islandi un Lihtenšteinu,

IR NOLĒMUSI ŠĀDI.

1. pants

Līguma I pielikuma I nodaļu groza šādi.

| 1) | Šādus ievilkumus iekļauj 7.1. daļas 12. punktā (Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 999/2001):






  “— | 32003 R 1053: Komisijas 2003. gada 19. jūnija Regulu (EK) Nr. 1053/2003 (OV L 152, 20.6.2003., 8. lpp.), |
| --- | --- | --- |

1)

Šādus ievilkumus iekļauj 7.1. daļas 12. punktā (Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 999/2001):

“—

32003 R 1053: Komisijas 2003. gada 19. jūnija Regulu (EK) Nr. 1053/2003 (OV L 152, 20.6.2003., 8. lpp.),

| — | 32003 R 1128: Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 16. jūnija Regulu (EK) Nr. 1128/2003 (OV L 160, 28.6.2003., 1. lpp.), |
| --- | --- |

—

32003 R 1128: Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 16. jūnija Regulu (EK) Nr. 1128/2003 (OV L 160, 28.6.2003., 1. lpp.),

| — | 32003 R 1139: Komisijas 2003. gada 27. jūnija Regulu (EK) Nr. 1139/2003 (OV L 160, 28.6.2003., 22. lpp.), |
| --- | --- |

—

32003 R 1139: Komisijas 2003. gada 27. jūnija Regulu (EK) Nr. 1139/2003 (OV L 160, 28.6.2003., 22. lpp.),

| — | 32003 R 1234: Komisijas 2003. gada 10. jūlija Regulu (EK) Nr. 1234/2003 (OV L 173, 11.7.2003., 6. lpp.), |
| --- | --- |

—

32003 R 1234: Komisijas 2003. gada 10. jūlija Regulu (EK) Nr. 1234/2003 (OV L 173, 11.7.2003., 6. lpp.),

| — | 32003 R 1809: Komisijas 2003. gada 15. oktobra Regulu (EK) Nr. 1809/2003 (OV L 265, 16.10.2003., 10. lpp.), |
| --- | --- |

—

32003 R 1809: Komisijas 2003. gada 15. oktobra Regulu (EK) Nr. 1809/2003 (OV L 265, 16.10.2003., 10. lpp.),

| — | 32003 R 1915: Komisijas 2003. gada 30. oktobra Regulu (EK) Nr. 1915/2003 (OV L 283, 31.10.2003., 29. lpp.), |
| --- | --- |

—

32003 R 1915: Komisijas 2003. gada 30. oktobra Regulu (EK) Nr. 1915/2003 (OV L 283, 31.10.2003., 29. lpp.),

| — | 32003 R 2245: Komisijas 2003. gada 19. decembra Regulu (EK) Nr. 2245/2003 (OV L 333, 20.12.2003., 28. lpp.), |
| --- | --- |

—

32003 R 2245: Komisijas 2003. gada 19. decembra Regulu (EK) Nr. 2245/2003 (OV L 333, 20.12.2003., 28. lpp.),

| — | 32004 R 0876: Komisijas 2004. gada 29. aprīļa Regulu (EK) Nr. 876/2004 (OV L 162, 30.4.2004., 52. lpp.).” |
| --- | --- |

—

32004 R 0876: Komisijas 2004. gada 29. aprīļa Regulu (EK) Nr. 876/2004 (OV L 162, 30.4.2004., 52. lpp.).”

| 2) | Pielāgojuma tekstu 7.1. daļas 12. punktā (Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 999/2001) groza šādi






  1) | Pielāgojuma tekstus B un C svītro. |
| --- | --- | --- |

2)

Pielāgojuma tekstu 7.1. daļas 12. punktā (Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 999/2001) groza šādi

1)

Pielāgojuma tekstus B un C svītro.

| 2) | Līdzšinējais pielāgojuma teksts D kļūst par pielāgojuma tekstu B. |
| --- | --- |

2)

Līdzšinējais pielāgojuma teksts D kļūst par pielāgojuma tekstu B.

| 3) | Tekstu 7.1. daļas 11. punktā (Padomes Lēmums 2000/766/EK) un 7.2. daļas 16. punktā (Komisijas Lēmums 2001/9/EK) svītro. |
| --- | --- |

3)

Tekstu 7.1. daļas 11. punktā (Padomes Lēmums 2000/766/EK) un 7.2. daļas 16. punktā (Komisijas Lēmums 2001/9/EK) svītro.

2. pants

Regulu (EK) Nr. 1053/2003, (EK) Nr. 1128/2003, (EK) Nr. 1139/2003, (EK) Nr. 1234/2003, (EK) Nr. 1809/2003, (EK) Nr. 1915/2003, (EK) Nr. 2245/2003 un (EK) Nr. 876/2004 teksti norvēģu valodā, kas jāpublicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ papildinājumā, ir autentiski.

3. pants

Šis lēmums stājas spēkā 2006. gada 29. aprīlī, ja EEZ Apvienotā komiteja ir saņēmusi visus paziņojumus saskaņā ar Līguma 103. panta 1. punktu (12).

4. pants

Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ iedaļā un tā EEZ papildinājumā.

Briselē, 2006. gada 28. aprīlī

EEZ Apvienotās komitejas vārdā —

priekšsēdētājs

R. WRIGHT

---

(1)  OV L 92, 30.3.2006., 17. lpp.

1

(2)  OV L 152, 20.6.2003., 8. lpp.

2

(3)  OV L 160, 28.6.2003., 1. lpp.

3

(4)  OV L 160, 28.6.2003., 22. lpp.

4

(5)  OV L 173, 11.7.2003., 6. lpp.

5

(6)  OV L 265, 16.10.2003., 10. lpp.

6

(7)  OV L 283, 31.10.2003., 29. lpp.

7

(8)  OV L 333, 20.12.2003., 28. lpp.

8

(9)  OV L 162, 30.4.2004., 52. lpp.

9

(10)  OV L 306, 7.12.2000., 32. lpp.

10

(11)  OV L 2, 5.1.2001., 32. lpp.

11

(12)  Nav norādītas konstitucionālās prasības.

12

---

| 29.6.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 175/89 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 175/89

---

EEZ APVIENOTĀS KOMITEJAS LĒMUMS

Nr. 43/2006

(2006. gada 28. aprīlis),

ar ko groza EEZ līguma I pielikumu (Veterinārijas un fitosanitārijas jautājumi)

EEZ APVIENOTĀ KOMITEJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu, kurā grozījumi izdarīti ar Protokolu, ar ko pielāgo Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu, turpmāk tekstā “Līgums”, un jo īpaši tā 98. pantu,

tā kā:

| (1) | Līguma I pielikums tika grozīts ar EEZ Apvienotās komitejas 2006. gada 10. marta Lēmumu Nr. 19/2006 (1). |
| --- | --- |

(1)

Līguma I pielikums tika grozīts ar EEZ Apvienotās komitejas 2006. gada 10. marta Lēmumu Nr. 19/2006 (1).

| (2) | Komisijas 2005. gada 4. novembra Regula (EK) Nr. 1810/2005 par jaunu atļauju desmit gadus izmantot barības piedevu, pastāvīgu atļauju izmantot dažas barības piedevas un pagaidu atļauju citādi izmantot dažas piedevas, kuras jau ir atļauts izmantot barībā (2), ir jāiekļauj Līgumā. |
| --- | --- |

(2)

Komisijas 2005. gada 4. novembra Regula (EK) Nr. 1810/2005 par jaunu atļauju desmit gadus izmantot barības piedevu, pastāvīgu atļauju izmantot dažas barības piedevas un pagaidu atļauju citādi izmantot dažas piedevas, kuras jau ir atļauts izmantot barībā (2), ir jāiekļauj Līgumā.

| (3) | Komisijas 2005. gada 4. novembra Regula (EK) Nr. 1811/2005 par pastāvīgu atļauju izmantot dažas dzīvnieku barības piedevas un par pagaidu atļauju jau atļautas dzīvnieku barības piedevas jaunam lietojumam (3), ar labojumiem, kas publicēti OV L 10, 14.1.2006., 72. lpp., ir jāiekļauj Līgumā. |
| --- | --- |

(3)

Komisijas 2005. gada 4. novembra Regula (EK) Nr. 1811/2005 par pastāvīgu atļauju izmantot dažas dzīvnieku barības piedevas un par pagaidu atļauju jau atļautas dzīvnieku barības piedevas jaunam lietojumam (3), ar labojumiem, kas publicēti OV L 10, 14.1.2006., 72. lpp., ir jāiekļauj Līgumā.

| (4) | Komisijas 2005. gada 4. novembra Regula (EK) Nr. 1812/2005, ar ko groza Regulas (EK) Nr. 490/2004, (EK) Nr. 1288/2004, (EK) Nr. 521/2005 un (EK) Nr. 833/2005 attiecībā uz atļaujas nosacījumiem dažām dzīvnieku barības piedevām no fermentu un mikroorganismu grupas (4), ir jāiekļauj Līgumā, |
| --- | --- |

(4)

Komisijas 2005. gada 4. novembra Regula (EK) Nr. 1812/2005, ar ko groza Regulas (EK) Nr. 490/2004, (EK) Nr. 1288/2004, (EK) Nr. 521/2005 un (EK) Nr. 833/2005 attiecībā uz atļaujas nosacījumiem dažām dzīvnieku barības piedevām no fermentu un mikroorganismu grupas (4), ir jāiekļauj Līgumā,

IR NOLĒMUSI ŠĀDI.

1. pants

Līguma I pielikuma II nodaļu groza šādi.

| 1) | Ar šādu tekstu papildina 1. zm punktu (Komisijas Regula (EK) Nr. 490/2004), 1. zt punktu (Komisijas Regula (EK) Nr. 1288/2004), 1. zzi punktu (Komisijas Regula (EK) Nr. 521/2005) un 1. zzk punktu (Komisijas Regula (EK) Nr. 833/2005):
  “, kas grozīts ar:






  — | 32005 R 1812: Komisijas 2005. gada 4. novembra Regulu (EK) Nr. 1812/2005 (OV L 291, 5.11.2005., 18. lpp.).” |
| --- | --- | --- |

1)

Ar šādu tekstu papildina 1. zm punktu (Komisijas Regula (EK) Nr. 490/2004), 1. zt punktu (Komisijas Regula (EK) Nr. 1288/2004), 1. zzi punktu (Komisijas Regula (EK) Nr. 521/2005) un 1. zzk punktu (Komisijas Regula (EK) Nr. 833/2005):

“, kas grozīts ar:

—

32005 R 1812: Komisijas 2005. gada 4. novembra Regulu (EK) Nr. 1812/2005 (OV L 291, 5.11.2005., 18. lpp.).”

| 2) | Pēc 1. zzp. punkta (Komisijas Regula (EK) Nr. 1459/2005) pievieno šādus punktus:






  “1zzq. | 32005 R 1810: Komisijas 2005. gada 4. novembra Regulu (EK) Nr. 1810/2005 par jaunu atļauju desmit gadus izmantot barības piedevu, pastāvīgu atļauju izmantot dažas barības piedevas un pagaidu atļauju citādi izmantot dažas piedevas, kuras jau ir atļauts izmantot barībā (OV L 291, 5.11.2005., 5. lpp.). |
| --- | --- | --- |

2)

Pēc 1. zzp. punkta (Komisijas Regula (EK) Nr. 1459/2005) pievieno šādus punktus:

“1zzq.

32005 R 1810: Komisijas 2005. gada 4. novembra Regulu (EK) Nr. 1810/2005 par jaunu atļauju desmit gadus izmantot barības piedevu, pastāvīgu atļauju izmantot dažas barības piedevas un pagaidu atļauju citādi izmantot dažas piedevas, kuras jau ir atļauts izmantot barībā (OV L 291, 5.11.2005., 5. lpp.).

| 1zzr. | 32005 R 1811: Komisijas 2005. gada 4. novembra Regulu (EK) Nr. 1811/2005 par pastāvīgu atļauju izmantot dažas dzīvnieku barības piedevas un par pagaidu atļauju jau atļautas dzīvnieku barības piedevas jaunam lietojumam (OV L 291, 5.11.2005., 12. lpp.), ar labojumiem, kas publicēti OV L 10, 14.1.2006., 72. lpp.” |
| --- | --- |

1zzr.

32005 R 1811: Komisijas 2005. gada 4. novembra Regulu (EK) Nr. 1811/2005 par pastāvīgu atļauju izmantot dažas dzīvnieku barības piedevas un par pagaidu atļauju jau atļautas dzīvnieku barības piedevas jaunam lietojumam (OV L 291, 5.11.2005., 12. lpp.), ar labojumiem, kas publicēti OV L 10, 14.1.2006., 72. lpp.”

2. pants

Regulu (EK) Nr. 1810/2005, Nr. 1811/2005, ar labojumiem, kas publicēti OV L 10, 14.1.2006., 72. lpp., un (EK) Nr. 1812/2005 teksti islandiešu un norvēģu valodā, kas jāpublicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ papildinājumā, ir autentiski.

3. pants

Šis lēmums stājas spēkā 2006. gada 29. aprīlī, ja EEZ Apvienotā komiteja ir saņēmusi visus paziņojumus saskaņā ar Līguma 103. panta 1. punktu (5).

4. pants

Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ iedaļā un tā EEZ papildinājumā.

Briselē, 2006. gada 28. aprīlī

EEZ Apvienotās komitejas vārdā —

priekšsēdētājs

R. WRIGHT

---

(1)  OV L 147, 1.6.2006., 43. lpp.

1

(2)  OV L 291, 5.11.2005., 5. lpp.

2

(3)  OV L 291, 5.11.2005., 12. lpp.

3

(4)  OV L 291, 5.11.2005., 18. lpp.

4

(5)  Nav norādītas konstitucionālās prasības.

5

---

| 29.6.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 175/91 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 175/91

---

EEZ APVIENOTĀS KOMITEJAS LĒMUMS

Nr. 44/2006

(2006. gada 28. aprīlis),

ar ko groza EEZ līguma II pielikumu (Tehniskie noteikumi, standarti, testēšana un sertifikācija)

EEZ APVIENOTĀ KOMITEJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu, kurā grozījumi izdarīti ar Protokolu, ar ko pielāgo Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu, turpmāk tekstā “Līgums”, un jo īpaši tā 98. pantu,

tā kā:

| (1) | Līguma II pielikums tika grozīts ar EEZ Apvienotās komitejas 2005. gada 30. septembra Lēmumu Nr. 113/2005 (1). |
| --- | --- |

(1)

Līguma II pielikums tika grozīts ar EEZ Apvienotās komitejas 2005. gada 30. septembra Lēmumu Nr. 113/2005 (1).

| (2) | Līgumā ir jāiekļauj Komisijas 2005. gada 18. oktobra Direktīva 2005/67/EK, ar ko groza Padomes Direktīvas 86/298/EEK I un II pielikumu, Padomes Direktīvas 87/402/EEK I un II pielikumu un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2003/37/EK I, II un III pielikumu attiecībā uz lauksaimniecības vai mežsaimniecības traktoru tipa apstiprinājumu, lai tos attiecīgi pielāgotu (2), |
| --- | --- |

(2)

Līgumā ir jāiekļauj Komisijas 2005. gada 18. oktobra Direktīva 2005/67/EK, ar ko groza Padomes Direktīvas 86/298/EEK I un II pielikumu, Padomes Direktīvas 87/402/EEK I un II pielikumu un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2003/37/EK I, II un III pielikumu attiecībā uz lauksaimniecības vai mežsaimniecības traktoru tipa apstiprinājumu, lai tos attiecīgi pielāgotu (2),

IR NOLĒMUSI ŠĀDI.

1. pants

Ar šādu ievilkumu papildina Līguma II pielikuma II nodaļas 20. punktu (Padomes Direktīva 86/298/EEK), 22. punktu (Padomes Direktīva 87/402/EEK) un 28. punktu (Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2003/37/EK):

| “— | 32005 L 0067: Komisijas 2005. gada 18. oktobra Direktīvu 2005/67/EK (OV L 273, 19.10.2005., 17. lpp.).” |
| --- | --- |

“—

32005 L 0067: Komisijas 2005. gada 18. oktobra Direktīvu 2005/67/EK (OV L 273, 19.10.2005., 17. lpp.).”

2. pants

Direktīvas 2005/67/EK teksti islandiešu un norvēģu valodā, kas jāpublicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ papildinājumā, ir autentiski.

3. pants

Šis lēmums stājas spēkā 2006. gada 29. aprīlī, ja EEZ Apvienotā komiteja ir saņēmusi visus paziņojumus saskaņā ar Līguma 103. panta 1. punktu (3).

4. pants

Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ iedaļā un tā EEZ papildinājumā.

Briselē, 2006. gada 28. aprīlī

EEZ Apvienotās komitejas vārdā —

priekšsēdētājs

R. WRIGHT

---

(1)  OV L 339, 22.12.2005., 12. lpp.

1

(2)  OV L 273, 19.10.2005., 17. lpp.

2

(3)  Nav norādītas konstitucionālās prasības.

3

---

| 29.6.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 175/92 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 175/92

---

EEZ APVIENOTĀS KOMITEJAS LĒMUMS

Nr. 45/2006

(2006. gada 28. aprīlis),

ar ko groza EEZ līguma II pielikumu (Tehniskie noteikumi, standarti, testēšana un sertifikācija)

EEZ APVIENOTĀ KOMITEJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu, kurā grozījumi izdarīti ar Protokolu, ar ko pielāgo Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu, turpmāk tekstā “Līgums”, un jo īpaši tā 98. pantu,

tā kā:

| (1) | Līguma II pielikums tika grozīts ar EEZ Apvienotās komitejas 2006. gada 10. marta Lēmumu Nr. 23/2006 (1). |
| --- | --- |

(1)

Līguma II pielikums tika grozīts ar EEZ Apvienotās komitejas 2006. gada 10. marta Lēmumu Nr. 23/2006 (1).

| (2) | Līgumā ir jāiekļauj Komisijas 2005. gada 20. oktobra Direktīva 2005/70/EK, ar ko groza Padomes Direktīvas 76/895/EEK, 86/362/EEK, 86/363/EEK un 90/642/EEK attiecībā uz maksimālajiem pieļaujamajiem dažu pesticīdu atlieku daudzumiem labībā un uz tās, kā arī dažos dzīvnieku un augu izcelsmes produktos un uz tiem (2). |
| --- | --- |

(2)

Līgumā ir jāiekļauj Komisijas 2005. gada 20. oktobra Direktīva 2005/70/EK, ar ko groza Padomes Direktīvas 76/895/EEK, 86/362/EEK, 86/363/EEK un 90/642/EEK attiecībā uz maksimālajiem pieļaujamajiem dažu pesticīdu atlieku daudzumiem labībā un uz tās, kā arī dažos dzīvnieku un augu izcelsmes produktos un uz tiem (2).

| (3) | Līgumā ir jāiekļauj Komisijas 2005. gada 25. oktobra Direktīva 2005/74/EK, ar ko groza Padomes Direktīvu 90/642/EEK attiecībā uz tajā noteiktajiem etofumezāta, lambda-cihalotrīna, metomila, pimetrozīna un tiabendazola maksimālajiem atlieku daudzumiem (3). |
| --- | --- |

(3)

Līgumā ir jāiekļauj Komisijas 2005. gada 25. oktobra Direktīva 2005/74/EK, ar ko groza Padomes Direktīvu 90/642/EEK attiecībā uz tajā noteiktajiem etofumezāta, lambda-cihalotrīna, metomila, pimetrozīna un tiabendazola maksimālajiem atlieku daudzumiem (3).

| (4) | Līgumā ir jāiekļauj Komisijas 2005. gada 8. novembra Direktīva 2005/76/EK, ar ko groza Padomes Direktīvas 90/642/EEK un 86/362/EEK attiecībā uz tajās noteiktajiem krezoksimmetila, ciromazīna, bifentrīna, metalaksila un azoksistrobīna maksimālajiem atlieku daudzumiem (4). |
| --- | --- |

(4)

Līgumā ir jāiekļauj Komisijas 2005. gada 8. novembra Direktīva 2005/76/EK, ar ko groza Padomes Direktīvas 90/642/EEK un 86/362/EEK attiecībā uz tajās noteiktajiem krezoksimmetila, ciromazīna, bifentrīna, metalaksila un azoksistrobīna maksimālajiem atlieku daudzumiem (4).

| (5) | Līgumā ir jāiekļauj Komisijas 2005. gada 18. novembra Regula (EK) Nr. 1895/2005 par dažu epoksiatvasinājumu lietošanas ierobežojumiem materiālos un izstrādājumos, kas paredzēti saskarei ar pārtikas produktiem (5). |
| --- | --- |

(5)

Līgumā ir jāiekļauj Komisijas 2005. gada 18. novembra Regula (EK) Nr. 1895/2005 par dažu epoksiatvasinājumu lietošanas ierobežojumiem materiālos un izstrādājumos, kas paredzēti saskarei ar pārtikas produktiem (5).

| (6) | Līgumā ir jāiekļauj Komisijas 2005. gada 18. novembra Direktīva 2005/79/EK, ar kuru groza Direktīvu 2002/72/EK, kas attiecas uz plastmasas materiāliem un izstrādājumiem, kuri paredzēti saskarei ar pārtikas produktiem (6), |
| --- | --- |

(6)

Līgumā ir jāiekļauj Komisijas 2005. gada 18. novembra Direktīva 2005/79/EK, ar kuru groza Direktīvu 2002/72/EK, kas attiecas uz plastmasas materiāliem un izstrādājumiem, kuri paredzēti saskarei ar pārtikas produktiem (6),

IR NOLĒMUSI ŠĀDI.

1. pants

Līguma II pielikuma XII nodaļā izdara šādus grozījumus.

| 1) | Ar šādu ievilkumu papildina 13. punktu (Padomes Direktīva 76/895/EEK), 38. punktu (Padomes Direktīva 86/362/EEK), 39. punktu (Padomes Direktīva 86/363/EEK) un 54. punktu (Padomes Direktīva 90/642/EEK):






  “— | 32005 L 0070: Komisijas 2005. gada 20. oktobra Direktīvu 2005/70/EK (OV L 276, 21.10.2005., 35. lpp.).” |
| --- | --- | --- |

1)

Ar šādu ievilkumu papildina 13. punktu (Padomes Direktīva 76/895/EEK), 38. punktu (Padomes Direktīva 86/362/EEK), 39. punktu (Padomes Direktīva 86/363/EEK) un 54. punktu (Padomes Direktīva 90/642/EEK):

“—

32005 L 0070: Komisijas 2005. gada 20. oktobra Direktīvu 2005/70/EK (OV L 276, 21.10.2005., 35. lpp.).”

| 2) | Ar šādu ievilkumu papildina 38. punktu (Padomes Direktīva 86/362/EEK) un 54. punktu (Padomes Direktīva 90/642/EEK):






  “— | 32005 L 0076: Komisijas 2005. gada 8. novembra Direktīvu 2005/76/EK (OV L 293, 9.11.2005., 14. lpp.).” |
| --- | --- | --- |

2)

Ar šādu ievilkumu papildina 38. punktu (Padomes Direktīva 86/362/EEK) un 54. punktu (Padomes Direktīva 90/642/EEK):

“—

32005 L 0076: Komisijas 2005. gada 8. novembra Direktīvu 2005/76/EK (OV L 293, 9.11.2005., 14. lpp.).”

| 3) | Ar šādu ievilkumu papildina 54. punktu (Padomes Direktīva 90/642/EEK):






  “— | 32005 L 0074: Komisijas 2005. gada 25. oktobra Direktīvu 2005/74/EK (OV L 282, 26.10.2005., 9. lpp.).” |
| --- | --- | --- |

3)

Ar šādu ievilkumu papildina 54. punktu (Padomes Direktīva 90/642/EEK):

“—

32005 L 0074: Komisijas 2005. gada 25. oktobra Direktīvu 2005/74/EK (OV L 282, 26.10.2005., 9. lpp.).”

| 4) | Ar šādu ievilkumu papildina 54.zzb punktu (Komisijas Direktīva 2002/72/EK):






  “— | 32005 L 0079: Komisijas 2005. gada 18. novembra Direktīvu 2005/79/EK (OV L 302, 19.11.2005., 35. lpp.).” |
| --- | --- | --- |

4)

Ar šādu ievilkumu papildina 54.zzb punktu (Komisijas Direktīva 2002/72/EK):

“—

32005 L 0079: Komisijas 2005. gada 18. novembra Direktīvu 2005/79/EK (OV L 302, 19.11.2005., 35. lpp.).”

| 5) | Aiz 54.zzv punkta (Komisijas Direktīva 2005/38/EK) iekļauj šādu punktu:






  “54.zzw. | 32005 R 1895: Komisijas 2005. gada 18. novembra Regula (EK) Nr. 1895/2005 par dažu epoksiatvasinājumu lietošanas ierobežojumiem materiālos un izstrādājumos, kas paredzēti saskarei ar pārtikas produktiem (OV L 302, 19.11.2005., 28. lpp.).” |
| --- | --- | --- |

5)

Aiz 54.zzv punkta (Komisijas Direktīva 2005/38/EK) iekļauj šādu punktu:

“54.zzw.

32005 R 1895: Komisijas 2005. gada 18. novembra Regula (EK) Nr. 1895/2005 par dažu epoksiatvasinājumu lietošanas ierobežojumiem materiālos un izstrādājumos, kas paredzēti saskarei ar pārtikas produktiem (OV L 302, 19.11.2005., 28. lpp.).”

2. pants

Regulas (EK) Nr. 1895/2005 un Direktīvu 2005/70/EK, 2005/74/EK, 2005/76/EK un 2005/79/EK teksti islandiešu un norvēģu valodā, kas jāpublicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ papildinājumā, ir autentiski.

3. pants

Šis lēmums stājas spēkā 2006. gada 29. aprīlī, ja EEZ Apvienotā komiteja ir saņēmusi visus paziņojumus saskaņā ar Līguma 103. panta 1. punktu (7).

4. pants

Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ iedaļā un tā EEZ papildinājumā.

Briselē, 2006. gada 28. aprīlī

EEZ Apvienotās komitejas vārdā —

priekšsēdētājs

R. WRIGHT

---

(1)  OV L 147, 1.6.2006., 36. lpp.

1

(2)  OV L 276, 21.10.2005., 35. lpp.

2

(3)  OV L 282, 26.10.2005., 9. lpp.

3

(4)  OV L 293, 9.11.2005., 14. lpp.

4

(5)  OV L 302, 19.11.2005., 28. lpp.

5

(6)  OV L 302, 19.11.2005., 35. lpp.

6

(7)  Nav norādītas konstitucionālās prasības.

7

---

| 29.6.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 175/94 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 175/94

---

EEZ APVIENOTĀS KOMITEJAS LĒMUMS

Nr. 46/2006

(2006. gada 28. aprīlis),

ar ko groza EEZ līguma II pielikumu (Tehniskie noteikumi, standarti, testēšana un sertifikācija)

EEZ APVIENOTĀ KOMITEJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu, kurā grozījumi izdarīti ar Protokolu, ar ko pielāgo Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu, turpmāk tekstā “Līgums”, un jo īpaši tā 98. pantu,

tā kā:

| (1) | Līguma II pielikums tika grozīts ar EEZ Apvienotās komitejas 2006. gada 10. marta Lēmumu Nr. 23/2006 (1). |
| --- | --- |

(1)

Līguma II pielikums tika grozīts ar EEZ Apvienotās komitejas 2006. gada 10. marta Lēmumu Nr. 23/2006 (1).

| (2) | Komisijas 2005. gada 3. oktobra Direktīva 2005/63/EK, ar kuru groza Direktīvu 2005/26/EK, ar ko izveido to pārtikas sastāvdaļu vai vielu pagaidu sarakstu, kuras svītro no Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2000/13/EK IIIa pielikuma (2), ir jāiekļauj Līgumā, |
| --- | --- |

(2)

Komisijas 2005. gada 3. oktobra Direktīva 2005/63/EK, ar kuru groza Direktīvu 2005/26/EK, ar ko izveido to pārtikas sastāvdaļu vai vielu pagaidu sarakstu, kuras svītro no Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2000/13/EK IIIa pielikuma (2), ir jāiekļauj Līgumā,

IR NOLĒMUSI ŠĀDI.

1. pants

Līguma II pielikuma XII nodaļas 54zzu punktā (Komisijas Direktīva 2005/26/EK) pievieno šādu tekstu:

“, kas grozīts ar:

| — | 32005 L 0063: Komisijas 2005. gada 3. oktobra Direktīva 2005/63/EK (OV L 258, 4.10.2005., 3. lpp.).” |
| --- | --- |

—

32005 L 0063: Komisijas 2005. gada 3. oktobra Direktīva 2005/63/EK (OV L 258, 4.10.2005., 3. lpp.).”

2. pants

Direktīvas 2005/63/EK teksts islandiešu un norvēģu valodā, kas jāpublicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ papildinājumā, ir autentisks.

3. pants

Šis lēmums stājas spēkā 2006. gada 29. aprīlī, ja EEZ Apvienotā komiteja ir saņēmusi visus paziņojumus saskaņā ar Līguma 103. panta 1. punktu (3).

4. pants

Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ iedaļā un tā EEZ papildinājumā.

Briselē, 2006. gada 28. aprīlī

EEZ Apvienotās komitejas vārdā —

priekšsēdētājs

R. WRIGHT

---

(1)  OV L 147, 1.6.2006., 36. lpp.

1

(2)  OV L 258, 4.10.2005., 3. lpp.

2

(3)  Nav norādītas konstitucionālas prasības.

3

---

| 29.6.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 175/95 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 175/95

---

EEZ APVIENOTĀS KOMITEJAS LĒMUMS

Nr. 47/2006

(2006. gada 28. aprīlis),

ar ko groza EEZ līguma II pielikumu (Tehniskie noteikumi, standarti, testēšana un sertifikācija)

EEZ APVIENOTĀ KOMITEJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu, kurā grozījumi izdarīti ar Protokolu, ar ko pielāgo Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu, turpmāk tekstā “Līgums”, un jo īpaši tā 98. pantu,

tā kā:

| (1) | Līguma II pielikums tika grozīts ar EEZ Apvienotās komitejas 2006. gada 10. marta Lēmumu Nr. 28/2006 (1). |
| --- | --- |

(1)

Līguma II pielikums tika grozīts ar EEZ Apvienotās komitejas 2006. gada 10. marta Lēmumu Nr. 28/2006 (1).

| (2) | Komisijas 2005. gada 21. oktobra Lēmums 2005/747/EK, ar ko groza pielikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 2002/95/EK par dažu bīstamu vielu izmantošanas ierobežošanu elektriskās un elektroniskās ierīcēs, lai to pielāgotu tehnikas attīstībai (2), ir jāiekļauj Līgumā. |
| --- | --- |

(2)

Komisijas 2005. gada 21. oktobra Lēmums 2005/747/EK, ar ko groza pielikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 2002/95/EK par dažu bīstamu vielu izmantošanas ierobežošanu elektriskās un elektroniskās ierīcēs, lai to pielāgotu tehnikas attīstībai (2), ir jāiekļauj Līgumā.

| (3) | Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 26. oktobra Direktīva 2005/59/EK, ar ko 28. reizi groza Padomes Direktīvu 76/769/EEK par dalībvalstu normatīvo un administratīvo aktu tuvināšanu attiecībā uz dažu bīstamu vielu un preparātu tirgū laišanas un lietošanas ierobežojumiem (toluols un trihlorbenzols) (3), ir jāiekļauj Līgumā, |
| --- | --- |

(3)

Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 26. oktobra Direktīva 2005/59/EK, ar ko 28. reizi groza Padomes Direktīvu 76/769/EEK par dalībvalstu normatīvo un administratīvo aktu tuvināšanu attiecībā uz dažu bīstamu vielu un preparātu tirgū laišanas un lietošanas ierobežojumiem (toluols un trihlorbenzols) (3), ir jāiekļauj Līgumā,

IR NOLĒMUSI ŠĀDI.

1. pants

Līguma II pielikuma XV nodaļu groza šādi.

| 1. | Līguma 4. punktu (Padomes Direktīva 76/769/EEK) papildina ar šādu ievilkumu:






  “— | 32005 L 0059: Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 26. oktobra Direktīvu 2005/59/EK (OV L 309, 25.11.2005., 13. lpp.).” |
| --- | --- | --- |

1.

Līguma 4. punktu (Padomes Direktīva 76/769/EEK) papildina ar šādu ievilkumu:

“—

32005 L 0059: Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 26. oktobra Direktīvu 2005/59/EK (OV L 309, 25.11.2005., 13. lpp.).”

| 2. | Līguma 12. q punktu (Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2002/95/EK) papildina ar šādu ievilkumu:






  “— | 32005 D 0747: Komisijas 2005. gada 21. oktobra Lēmumu 2005/747/EK (OV L 280, 25.10.2005., 18. lpp.).” |
| --- | --- | --- |

2.

Līguma 12. q punktu (Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2002/95/EK) papildina ar šādu ievilkumu:

“—

32005 D 0747: Komisijas 2005. gada 21. oktobra Lēmumu 2005/747/EK (OV L 280, 25.10.2005., 18. lpp.).”

2. pants

Direktīvas 2005/59/EK un Lēmuma 2005/747/EK teksts islandiešu un norvēģu valodā, kas jāpublicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ papildinājumā, ir autentisks.

3. pants

Šis lēmums stājas spēkā 2006. gada 29. aprīlī, ja EEZ Apvienotā komiteja ir saņēmusi visus paziņojumus saskaņā ar Līguma 103. panta 1. punktu (4).

4. pants

Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ iedaļā un tā EEZ papildinājumā.

Briselē, 2006. gada 28. aprīlī

EEZ Apvienotās komitejas vārdā —

priekšsēdētājs

R. WRIGHT

---

(1)  OV L 147, 1.6.2006., 42. lpp.

1

(2)  OV L 280, 25.10.2005., 18. lpp.

2

(3)  OV L 309, 25.11.2005., 13. lpp.

3

(4)  Nav norādītas konstitucionālas prasības.

4

---

| 29.6.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 175/97 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 175/97

---

EEZ APVIENOTĀS KOMITEJAS LĒMUMS

Nr. 48/2006

(2006. gada 28. aprīlis),

ar ko groza EEZ līguma XX pielikumu (Vide)

EEZ APVIENOTĀ KOMITEJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu, kas grozīts ar protokolu, ar ko pielāgo Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu, turpmāk tekstā – “Līgums”, un jo īpaši tā 98. pantu,

tā kā:

| (1) | Līguma XX pielikums tika grozīts ar EEZ Apvienotās komitejas 2006. gada 10. marta Lēmumu Nr. 36/2006 (1). |
| --- | --- |

(1)

Līguma XX pielikums tika grozīts ar EEZ Apvienotās komitejas 2006. gada 10. marta Lēmumu Nr. 36/2006 (1).

| (2) | Līgumā jāiekļauj Komisijas 2002. gada 3. septembra Lēmums 2002/739/EK, ar ko nosaka pārskatītus ekoloģiskos kritērijus Kopienas ekomarķējuma piešķiršanai iekštelpu krāsām un lakām un groza Lēmumu 1999/10/EK (2). |
| --- | --- |

(2)

Līgumā jāiekļauj Komisijas 2002. gada 3. septembra Lēmums 2002/739/EK, ar ko nosaka pārskatītus ekoloģiskos kritērijus Kopienas ekomarķējuma piešķiršanai iekštelpu krāsām un lakām un groza Lēmumu 1999/10/EK (2).

| (3) | Līgumā jāiekļauj Komisijas 2002. gada 3. septembra Lēmums 2002/740/EK, ar ko nosaka pārskatītus ekoloģiskos kritērijus Kopienas ekomarķējuma piešķiršanai gultas matračiem un groza Lēmumu 98/634/EK (3). |
| --- | --- |

(3)

Līgumā jāiekļauj Komisijas 2002. gada 3. septembra Lēmums 2002/740/EK, ar ko nosaka pārskatītus ekoloģiskos kritērijus Kopienas ekomarķējuma piešķiršanai gultas matračiem un groza Lēmumu 98/634/EK (3).

| (4) | Līgumā jāiekļauj Komisijas 2002. gada 4. septembra Lēmums 2002/741/EK, ar ko nosaka pārskatītus ekoloģiskos kritērijus Kopienas ekomarķējuma piešķiršanai kopēšanas un zīmēšanas papīram un groza Lēmumu 1999/554/EK (4), |
| --- | --- |

(4)

Līgumā jāiekļauj Komisijas 2002. gada 4. septembra Lēmums 2002/741/EK, ar ko nosaka pārskatītus ekoloģiskos kritērijus Kopienas ekomarķējuma piešķiršanai kopēšanas un zīmēšanas papīram un groza Lēmumu 1999/554/EK (4),

IR NOLĒMUSI ŠĀDI.

1. pants

Līguma XX pielikumā aiz 2.u punkta (Komisijas Lēmums 2005/360/EK) iekļauj šādus punktus:

| “2.v | 32002 D 0739: Komisijas 2002. gada 3. septembra Lēmums 2002/739/EK, ar ko nosaka pārskatītus ekoloģiskos kritērijus Kopienas ekomarķējuma piešķiršanai iekštelpu krāsām un lakām un groza Lēmumu 1999/10/EK (OV L 236, 4.9.2002., 4. lpp.). |
| --- | --- |

“2.v

32002 D 0739: Komisijas 2002. gada 3. septembra Lēmums 2002/739/EK, ar ko nosaka pārskatītus ekoloģiskos kritērijus Kopienas ekomarķējuma piešķiršanai iekštelpu krāsām un lakām un groza Lēmumu 1999/10/EK (OV L 236, 4.9.2002., 4. lpp.).

| 2.w | 32002 D 0740: Komisijas 2002. gada 3. septembra Lēmums 2002/740/EK, ar ko nosaka pārskatītus ekoloģiskos kritērijus Kopienas ekomarķējuma piešķiršanai iekštelpu gultas matračiem un groza Lēmumu 98/634/EK (OV L 236, 4.9.2002., 10. lpp.). |
| --- | --- |

2.w

32002 D 0740: Komisijas 2002. gada 3. septembra Lēmums 2002/740/EK, ar ko nosaka pārskatītus ekoloģiskos kritērijus Kopienas ekomarķējuma piešķiršanai iekštelpu gultas matračiem un groza Lēmumu 98/634/EK (OV L 236, 4.9.2002., 10. lpp.).

| 2.x | 32002 D 0741: Komisijas 2002. gada 4. septembra Lēmums 2002/741/EK, ar ko nosaka pārskatītus ekoloģiskos kritērijus Kopienas ekomarķējuma piešķiršanai kopēšanas un zīmēšanas papīram un groza Lēmumu 1999/554/EK (OV L 237, 5.9.2002., 6. lpp.).” |
| --- | --- |

2.x

32002 D 0741: Komisijas 2002. gada 4. septembra Lēmums 2002/741/EK, ar ko nosaka pārskatītus ekoloģiskos kritērijus Kopienas ekomarķējuma piešķiršanai kopēšanas un zīmēšanas papīram un groza Lēmumu 1999/554/EK (OV L 237, 5.9.2002., 6. lpp.).”

2. pants

Lēmumu 2002/739/EK, 2002/740/EK un 2002/741/EK teksts islandiešu un norvēģu valodā, kas jāpublicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ papildinājumā, ir autentisks.

3. pants

Šis lēmums stājas spēkā 2006. gada 29. aprīlī, ja EEZ Apvienotā komiteja ir saņēmusi visus paziņojumus saskaņā ar Līguma 103. panta 1. punktu (5).

4. pants

Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ iedaļā un tā EEZ papildinājumā.

Briselē, 2006. gada 28. aprīlī

EEZ Apvienotās komitejas vārdā —

priekšsēdētājs

R. WRIGHT

---

(1)  OV L 147, 1.6.2006., 55. lpp.

1

(2)  OV L 236, 4.9.2002., 4. lpp.

2

(3)  OV L 236, 4.9.2002., 10. lpp.

3

(4)  OV L 237, 5.9.2002., 6. lpp.

4

(5)  Nav norādītas konstitucionālās prasības.

5

---

| 29.6.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 175/99 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 175/99

---

EEZ APVIENOTĀS KOMITEJAS LĒMUMS

Nr. 49/2006

(2006. gada 28. aprīlis),

ar ko groza EEZ līguma XX pielikumu (Vide)

EEZ APVIENOTĀ KOMITEJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu, kas grozīts ar protokolu, ar ko pielāgo Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu, turpmāk tekstā – “Līgums”, un jo īpaši tā 98. pantu,

tā kā:

| (1) | Līguma XX pielikums tika grozīts ar EEZ Apvienotās komitejas 2006. gada 10. marta Lēmumu Nr. 36/2006 (1). |
| --- | --- |

(1)

Līguma XX pielikums tika grozīts ar EEZ Apvienotās komitejas 2006. gada 10. marta Lēmumu Nr. 36/2006 (1).

| (2) | Līgumā jāiekļauj Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 6. jūlija Direktīva 2005/33/EK, ar ko groza Direktīvu 1999/32/EK attiecībā uz sēra saturu flotes degvielā (2), |
| --- | --- |

(2)

Līgumā jāiekļauj Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 6. jūlija Direktīva 2005/33/EK, ar ko groza Direktīvu 1999/32/EK attiecībā uz sēra saturu flotes degvielā (2),

IR NOLĒMUSI ŠĀDI.

1. pants

Līguma XX. pielikuma 1. pantu groza šādi.

| 1. | Turpmāko tekstu pievieno 21.ad punktam (Padomes Direktīva 1999/32/EK):
  “, atbilstoši grozījumiem, ko paredz:






  — | 32005 L 0033: Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 6. jūlija Direktīva 2005/33/EK (OV L 191, 22.7.2005., 59. lpp.).” |
| --- | --- | --- |

1.

Turpmāko tekstu pievieno 21.ad punktam (Padomes Direktīva 1999/32/EK):

“, atbilstoši grozījumiem, ko paredz:

—

32005 L 0033: Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 6. jūlija Direktīva 2005/33/EK (OV L 191, 22.7.2005., 59. lpp.).”

| 2. | Pielāgojuma tekstam 21.ad punktā (Padomes Direktīva 1999/32/EK) pievieno šādu tekstu:
  “2. panta 3.l punktā pēc vārdiem “Līguma 299. pantā” iekļauj tekstu “, kā arī Islande”.” |
| --- | --- |

2.

Pielāgojuma tekstam 21.ad punktā (Padomes Direktīva 1999/32/EK) pievieno šādu tekstu:

“2. panta 3.l punktā pēc vārdiem “Līguma 299. pantā” iekļauj tekstu “, kā arī Islande”.”

2. pants

Direktīvas 2005/33/EK teksts islandiešu un norvēģu valodā, ko publicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ papildinājumā, ir autentisks.

3. pants

Šis lēmums stājas spēkā 2006. gada 29. aprīlī, ja EEZ Apvienotā komiteja ir saņēmusi visus paziņojumus saskaņā ar Līguma 103. panta 1. punktu (3).

4. pants

Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ iedaļā un tā EEZ papildinājumā.

Briselē, 2006. gada 28. aprīlī

EEZ Apvienotās komitejas vārdā —

priekšsēdētājs

R. WRIGHT

---

(1)  OV L 147, 1.6.2006., 55. lpp.

1

(2)  OV L 191, 22.7.2005., 59. lpp.

2

(3)  Nav norādītas konstitucionālās prasības.

3

---

| 29.6.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 175/100 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 175/100

---

EEZ APVIENOTĀS KOMITEJAS LĒMUMS

Nr. 50/2006

(2006. gada 28. aprīlis),

ar ko groza EEZ līguma XX pielikumu (Vide)

EEZ APVIENOTĀ KOMITEJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu, kas grozīts ar protokolu, ar ko pielāgo Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu, turpmāk tekstā – “Līgums”, un jo īpaši tā 98. pantu,

tā kā:

| (1) | Līguma XX pielikums tika grozīts ar EEZ Apvienotās komitejas 2006. gada 10. marta Lēmumu Nr. 36/2006 (1). |
| --- | --- |

(1)

Līguma XX pielikums tika grozīts ar EEZ Apvienotās komitejas 2006. gada 10. marta Lēmumu Nr. 36/2006 (1).

| (2) | Līgumā jāiekļauj Padomes 2005. gada 20. septembra Lēmums 2005/673/EK, ar ko groza II pielikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 2000/53/EK par nolietotiem transportlīdzekļiem (2), |
| --- | --- |

(2)

Līgumā jāiekļauj Padomes 2005. gada 20. septembra Lēmums 2005/673/EK, ar ko groza II pielikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 2000/53/EK par nolietotiem transportlīdzekļiem (2),

IR NOLĒMUSI ŠĀDI.

1. pants

Līguma XX pielikuma 32.e punktam (Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2000/53/EK) pievieno šādu ievilkumu:

| “— | 32005 D 0673: Padomes 2005. gada 20. septembra Lēmums 2005/673/EK (OV L 254, 30.9.2005., 69. lpp.).” |
| --- | --- |

“—

32005 D 0673: Padomes 2005. gada 20. septembra Lēmums 2005/673/EK (OV L 254, 30.9.2005., 69. lpp.).”

2. pants

Lēmuma 2005/673/EK teksts islandiešu un norvēģu valodā, kas jāpublicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ papildinājumā, ir autentisks.

3. pants

Šis lēmums stājas spēkā 2006. gada 29. aprīlī, ja EEZ Apvienotā komiteja ir saņēmusi visus paziņojumus saskaņā ar Līguma 103. panta 1. punktu (3).

4. pants

Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ iedaļā un tā EEZ papildinājumā.

Briselē, 2006. gada 28. aprīlī

EEZ Apvienotās komitejas vārdā —

priekšsēdētājs

R. WRIGHT

---

(1)  OV L 147, 1.6.2006., 55. lpp.

1

(2)  OV L 254, 30.9.2005., 69. lpp.

2

(3)  Nav norādītas konstitucionālās prasības.

3

---

| 29.6.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 175/101 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 175/101

---

EEZ APVIENOTĀS KOMITEJAS LĒMUMS

Nr. 51/2006

(2006. gada 28. aprīlis),

ar ko groza EEZ līguma XXI pielikumu (Statistika)

EEZ APVIENOTĀ KOMITEJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu, kas grozīts ar Protokolu, ar ko pielāgo Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu, turpmāk tekstā – “Līgums”, un jo īpaši tā 98. pantu,

tā kā:

| (1) | Līguma XXI pielikums tika grozīts ar EEZ Apvienotās komitejas 2006. gada 27. janvāra Lēmumu Nr. 16/2006 (1). |
| --- | --- |

(1)

Līguma XXI pielikums tika grozīts ar EEZ Apvienotās komitejas 2006. gada 27. janvāra Lēmumu Nr. 16/2006 (1).

| (2) | Līgumā jāiekļauj Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 6. jūlija Regula (EK) Nr. 1158/2005, ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1165/98 par īstermiņa statistiku (2). |
| --- | --- |

(2)

Līgumā jāiekļauj Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 6. jūlija Regula (EK) Nr. 1158/2005, ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1165/98 par īstermiņa statistiku (2).

| (3) | Līgumā jāiekļauj Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 6. jūlija Regula (EK) Nr. 1161/2005 par ceturkšņa nefinanšu kontu apkopošanu pa institucionāliem sektoriem (3), |
| --- | --- |

(3)

Līgumā jāiekļauj Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 6. jūlija Regula (EK) Nr. 1161/2005 par ceturkšņa nefinanšu kontu apkopošanu pa institucionāliem sektoriem (3),

IR NOLĒMUSI ŠĀDI.

1. pants

Līguma XXI pielikumu groza šādi.

| 1) | Padomes Regulas (EK) Nr. 1165/98 2. punktu papildina šādi:
  “, kas grozīts ar:






  — | 32005 R 1158: Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 6. jūlija Regulu (EK) Nr. 1158/2005 (OV L 191, 22.7.2005., 1. lpp.).” |
| --- | --- | --- |

1)

Padomes Regulas (EK) Nr. 1165/98 2. punktu papildina šādi:

“, kas grozīts ar:

—

32005 R 1158: Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 6. jūlija Regulu (EK) Nr. 1158/2005 (OV L 191, 22.7.2005., 1. lpp.).”

| 2) | Aiz 19.s punkta (Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 184/2005) iekļauj šādu punktu:






  “19.t | 32005 R 1161: Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 6. jūlija Regula (EK) Nr. 1161/2005 par ceturkšņa nefinanšu kontu apkopošanu pa institucionāliem sektoriem (OV L 191, 22.7.2005., 22. lpp.).
  Šā Līguma mērķiem minētās regulas noteikumos veic šādu pielāgojumu:
  Šī regula neattiecas uz Lihtenšteinu.” |
| --- | --- | --- |

2)

Aiz 19.s punkta (Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 184/2005) iekļauj šādu punktu:

“19.t

32005 R 1161: Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 6. jūlija Regula (EK) Nr. 1161/2005 par ceturkšņa nefinanšu kontu apkopošanu pa institucionāliem sektoriem (OV L 191, 22.7.2005., 22. lpp.).

Šā Līguma mērķiem minētās regulas noteikumos veic šādu pielāgojumu:

Šī regula neattiecas uz Lihtenšteinu.”

2. pants

Regulu (EK) Nr. 1158/2005 un Nr. 1161/2005 teksts islandiešu un norvēģu valodā, kas jāpublicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ papildinājumā, ir autentisks.

3. pants

Šis lēmums stājas spēkā 2006. gada 29. aprīlī, ja EEZ Apvienotā komiteja ir saņēmusi visus paziņojumus saskaņā ar Līguma 103. panta 1. punktu (4).

4. pants

Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ iedaļā un tā EEZ papildinājumā.

Briselē, 2006. gada 28. aprīlī

EEZ Apvienotās komitejas vārdā —

priekšsēdētājs

R. WRIGHT

---

(1)  OV L 92, 30.3.2006., 45. lpp.

1

(2)  OV L 191, 22.7.2005., 1. lpp.

2

(3)  OV L 191, 22.7.2005., 22. lpp.

3

(4)  Norādītas konstitucionālas prasības.

4

---

| 29.6.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 175/103 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 175/103

---

EEZ APVIENOTĀS KOMITEJAS LĒMUMS

Nr. 52/2006

(2006. gada 28. aprīlis),

ar ko groza EEZ līguma XXI pielikumu (Statistika)

EEZ APVIENOTĀ KOMITEJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu, kas grozīts ar Protokolu, ar ko pielāgo Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu, turpmāk tekstā – “Līgums”, un jo īpaši tā 98. pantu,

tā kā:

| (1) | Līguma XXI pielikums tika grozīts ar EEZ Apvienotās komitejas 2006. gada 27. janvāra Lēmumu Nr. 16/2006 (1). |
| --- | --- |

(1)

Līguma XXI pielikums tika grozīts ar EEZ Apvienotās komitejas 2006. gada 27. janvāra Lēmumu Nr. 16/2006 (1).

| (2) | Līgumā jāiekļauj Komisijas 2005. gada 5. septembra Regula (EK) Nr. 1445/2005, ar ko definē atbilstošus atkritumu statistikas kvalitātes vērtēšanas kritērijus un kvalitātes ziņojumu saturu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 2150/2002 nolūkos (2), |
| --- | --- |

(2)

Līgumā jāiekļauj Komisijas 2005. gada 5. septembra Regula (EK) Nr. 1445/2005, ar ko definē atbilstošus atkritumu statistikas kvalitātes vērtēšanas kritērijus un kvalitātes ziņojumu saturu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 2150/2002 nolūkos (2),

IR NOLĒMUSI ŠĀDI.

1. pants

Aiz Līguma XXI pielikuma 27.a punkta (Komisijas Regula (EK) Nr. 782/2005) iekļauj šādu punktu:

| “27.b | 32005 R 1445: Komisijas 2005. gada 5. septembra Regula (EK) Nr. 1445/2005, ar ko definē atbilstošus atkritumu statistikas kvalitātes vērtēšanas kritērijus un kvalitātes ziņojumu saturu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 2150/2002 nolūkos (OV L 229, 6.9.2005., 6. lpp.).” |
| --- | --- |

“27.b

32005 R 1445: Komisijas 2005. gada 5. septembra Regula (EK) Nr. 1445/2005, ar ko definē atbilstošus atkritumu statistikas kvalitātes vērtēšanas kritērijus un kvalitātes ziņojumu saturu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 2150/2002 nolūkos (OV L 229, 6.9.2005., 6. lpp.).”

2. pants

Regulas (EK) Nr. 1445/2005 teksts islandiešu un norvēģu valodā, kurš jāpublicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ papildinājumā, ir autentisks.

3. pants

Šis lēmums stājas spēkā 2006. gada 29. aprīlī, ja EEZ Apvienotā komiteja ir saņēmusi visus paziņojumus saskaņā ar Līguma 103. panta 1. punktu (3).

4. pants

Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ iedaļā un tā EEZ papildinājumā.

Briselē, 2006. gada 28. aprīlī

EEZ Apvienotās komitejas vārdā —

priekšsēdētājs

R. WRIGHT

---

(1)  OV L 92, 30.3.2006., 45. lpp.

1

(2)  OV L 229, 6.9.2005., 6. lpp.

2

(3)  Nav norādītas konstitucionālās prasības.

3

---

| 29.6.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 175/104 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 175/104

---

EEZ APVIENOTĀS KOMITEJAS LĒMUMS

Nr. 53/2006

(2006. gada 28. aprīlis),

ar ko groza EEZ līguma XXII pielikumu (Uzņēmējdarbības tiesības)

EEZ APVIENOTĀ KOMITEJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu, kas grozīts ar Protokolu, ar ko pielāgo Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu, turpmāk tekstā – “Līgums”, un jo īpaši tā 98. pantu,

tā kā:

| (1) | Līguma XXII pielikums ir grozīts ar EEZ Apvienotās komitejas 2006. gada 10. marta Lēmumu Nr. 37/2006 (1). |
| --- | --- |

(1)

Līguma XXII pielikums ir grozīts ar EEZ Apvienotās komitejas 2006. gada 10. marta Lēmumu Nr. 37/2006 (1).

| (2) | Līgumā jāiekļauj Komisijas 2005. gada 21. decembra Regula (EK) Nr. 2106/2005, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1725/2003, ar ko pieņem noteiktus starptautiskos grāmatvedības standartus saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1606/2002, attiecībā uz 39. starptautisko grāmatvedības standartu (SGS) (2), |
| --- | --- |

(2)

Līgumā jāiekļauj Komisijas 2005. gada 21. decembra Regula (EK) Nr. 2106/2005, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1725/2003, ar ko pieņem noteiktus starptautiskos grāmatvedības standartus saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1606/2002, attiecībā uz 39. starptautisko grāmatvedības standartu (SGS) (2),

IR NOLĒMUSI ŠĀDI.

1. pants

Līguma XXII pielikuma 10.ba punktu (Komisijas Regula (EK) Nr. 1725/2003) papildina ar šādu ievilkumu:

| “— | 32005 R 2106: Komisijas 2005. gada 21. decembra Regula (EK) Nr. 2106/2005 (OV L 337, 22.12.2005., 16. lpp.).” |
| --- | --- |

“—

32005 R 2106: Komisijas 2005. gada 21. decembra Regula (EK) Nr. 2106/2005 (OV L 337, 22.12.2005., 16. lpp.).”

2. pants

Regulas (EK) Nr. 2106/2005 teksts islandiešu un norvēģu valodā, kurš jāpublicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ papildinājumā, ir autentisks.

3. pants

Šis lēmums stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tā pieņemšanas, ja EEZ Apvienotā komiteja ir saņēmusi visus paziņojumus saskaņā ar Līguma 103. panta 1. punktu (3).

4. pants

Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ iedaļā un tā EEZ papildinājumā.

Briselē, 2006. gada 28. aprīlī

EEZ Apvienotās komitejas vārdā —

priekšsēdētājs

R. WRIGHT

---

(1)  OV L 147, 1.6.2006., 56. lpp.

1

(2)  OV L 337, 22.12.2005., 16. lpp.

2

(3)  Nav norādītas konstitucionālās prasības.

3

---

| 29.6.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 175/105 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 175/105

---

EEZ APVIENOTĀS KOMITEJAS LĒMUMS

Nr. 54/2006

(2006. gada 28. aprīlis),

ar ko groza EEZ līguma XXII pielikumu (Uzņēmējdarbības tiesības)

EEZ APVIENOTĀ KOMITEJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu, kas grozīts ar Protokolu, ar ko pielāgo Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu, turpmāk tekstā – “Līgums”, un jo īpaši tā 98. pantu,

tā kā:

| (1) | Līguma XXII pielikums tika grozīts ar EEZ Apvienotās komitejas 2006. gada 10. marta Lēmumu Nr. 37/2006 (1). |
| --- | --- |

(1)

Līguma XXII pielikums tika grozīts ar EEZ Apvienotās komitejas 2006. gada 10. marta Lēmumu Nr. 37/2006 (1).

| (2) | Līgumā jāiekļauj Komisijas 2006. gada 11. janvāra Regula (EK) Nr. 108/2006, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1725/2003, ar ko pieņem noteiktus starptautiskos grāmatvedības standartus saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1606/2002, attiecībā uz 1., 4., 6. un 7. starptautisko finanšu pārskatu standartu (SFPS), 1., 14., 17., 32., 33. un 39. starptautisko grāmatvedības standartu (SGS), un Starptautisko finanšu pārskatu interpretācijas komitejas (SFPIK) 6. interpretāciju (2), |
| --- | --- |

(2)

Līgumā jāiekļauj Komisijas 2006. gada 11. janvāra Regula (EK) Nr. 108/2006, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1725/2003, ar ko pieņem noteiktus starptautiskos grāmatvedības standartus saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1606/2002, attiecībā uz 1., 4., 6. un 7. starptautisko finanšu pārskatu standartu (SFPS), 1., 14., 17., 32., 33. un 39. starptautisko grāmatvedības standartu (SGS), un Starptautisko finanšu pārskatu interpretācijas komitejas (SFPIK) 6. interpretāciju (2),

IR NOLĒMUSI ŠĀDI.

1. pants

Līguma XXII pielikuma 10.ba punktu (Komisijas Regula (EK) Nr. 1725/2003) papildina ar šādu ievilkumu:

| “— | 32006 R 0108: Komisijas 2006. gada 11. janvāra Regula (EK) Nr. 108/2006 (OV L 24, 27.1.2006., 1. lpp.).” |
| --- | --- |

“—

32006 R 0108: Komisijas 2006. gada 11. janvāra Regula (EK) Nr. 108/2006 (OV L 24, 27.1.2006., 1. lpp.).”

2. pants

Regulas (EK) Nr. 108/2006 teksts islandiešu un norvēģu valodā, kurš jāpublicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ papildinājumā, ir autentisks.

3. pants

Šis lēmums stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tā pieņemšanas, ja EEZ Apvienotā komiteja ir saņēmusi visus paziņojumus saskaņā ar Līguma 103. panta 1. punktu (3).

4. pants

Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ iedaļā un tā EEZ papildinājumā.

Briselē, 2006. gada 28. aprīlī

EEZ Apvienotās komitejas vārdā —

priekšsēdētājs

R. WRIGHT

---

(1)  OV L 147, 1.6.2006., 56. lpp.

1

(2)  OV L 24, 27.1.2006., 1. lpp.

2

(3)  Nav norādītas konstitucionālās prasības.

3

---