# Euroopa Liidu L 196/2006

| | ISSN 1725-5082 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 196 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 49. köide18. juuli 2006 |

ISSN 1725-5082

Euroopa Liidu

Teataja

L 196

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

49. köide18. juuli 2006

---

| Sisukord | | I   Aktid, mille avaldamine on kohustuslik | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1099/2006, 17. juuli 2006, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 1 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1100/2006, 17. juuli 2006, millega sätestatakse 2006/2007., 2007/2008. ja 2008/2009. turustusaastateks vähimarenenud riikidest pärit rafineerimiseks ettenähtud toor-roosuhkru tariifikvoodi avamise ja haldamise üksikasjalikud eeskirjad ning vähimarenenud riikidest pärit tariifirubriiki 1701 kuuluvate toodete importimise üksikasjalikud eeskirjad | 3 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1101/2006, 17. juuli 2006, millega muudetakse teatavate suhkrusektori toodete suhtes määrusega (EÜ) nr 1002/2006 2006/2007. turustusaastaks kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid imporditollimakse | 11 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1102/2006, 17. juuli 2006, millega määratakse kindlaks, kui suures ulatuses saab rahuldada impordilitsentside taotlusi juunis 2006, mis on esitatud teatavate elusveiste kohta määrusega (EÜ) nr 1241/2005 ette nähtud tariifikvootide raames | 13 |

Sisukord

I   Aktid, mille avaldamine on kohustuslik

Lehekülg

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1099/2006, 17. juuli 2006, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

1

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1100/2006, 17. juuli 2006, millega sätestatakse 2006/2007., 2007/2008. ja 2008/2009. turustusaastateks vähimarenenud riikidest pärit rafineerimiseks ettenähtud toor-roosuhkru tariifikvoodi avamise ja haldamise üksikasjalikud eeskirjad ning vähimarenenud riikidest pärit tariifirubriiki 1701 kuuluvate toodete importimise üksikasjalikud eeskirjad

3

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1101/2006, 17. juuli 2006, millega muudetakse teatavate suhkrusektori toodete suhtes määrusega (EÜ) nr 1002/2006 2006/2007. turustusaastaks kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid imporditollimakse

11

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1102/2006, 17. juuli 2006, millega määratakse kindlaks, kui suures ulatuses saab rahuldada impordilitsentside taotlusi juunis 2006, mis on esitatud teatavate elusveiste kohta määrusega (EÜ) nr 1241/2005 ette nähtud tariifikvootide raames

13

| | | II   Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik |
| --- | --- | --- |
| | | Nõukogu |
| | * | Nõukogu otsus, 6. juuli 2006, Euroopa Ühenduse nimel India ookeani lõunaosa kalanduskokkuleppe allkirjastamise kohta | 14 |
| India ookeani lõunaosa kalanduskokkulepe (SIOFA) | 15 |

II   Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

Nõukogu

*

Nõukogu otsus, 6. juuli 2006, Euroopa Ühenduse nimel India ookeani lõunaosa kalanduskokkuleppe allkirjastamise kohta

14

India ookeani lõunaosa kalanduskokkulepe (SIOFA)

15

| | | Euroopa Liidu lepingu V jaotise kohaselt vastuvõetud aktid |
| --- | --- | --- |
| | * | 2006/497/ÜVJPPoliitika- ja julgeolekukomitee otsus BiH/9/2006, 27. juuni 2006, Bosnias ja Hertsegoviinas toimuva Euroopa Liidu sõjalise operatsiooni ELi relvajõudude juhataja nimetamise kohta | 25 |

Euroopa Liidu lepingu V jaotise kohaselt vastuvõetud aktid

*

2006/497/ÜVJPPoliitika- ja julgeolekukomitee otsus BiH/9/2006, 27. juuni 2006, Bosnias ja Hertsegoviinas toimuva Euroopa Liidu sõjalise operatsiooni ELi relvajõudude juhataja nimetamise kohta

25

| | | Parandused |
| --- | --- | --- |
| | * | Komisjoni 22. juuni 1994. aasta määruse (EÜ) nr 1432/94 (milles sätestatakse nõukogu määruses (EÜ) nr 774/94 ettenähtud impordikorra üksikasjalikud rakenduseeskirjad sealihasektoris ning sealiha ja teatavate muude põllumajandustoodete teatavate ühenduse tariifikvootide avamine ja haldamine) parandus (EÜT L 156, 23.6.1994) (Eestikeelne eriväljaanne 2004, 02. Tolliliit ja kaupade vaba liikumine, 05. köide, lk 231) | 26 |
| | * | Komisjoni 18. novembri 1994. aasta direktiivi 94/54/EÜ (mis käsitleb muude kui nõukogu direktiivis 79/112/EMÜ nimetatud kohustuslike üksikasjade esitamist teatavate toiduainete märgistuses) parandus (EÜT L 300, 23.11.1994) (Eestikeelne eriväljaanne 2004, 15. Keskkond, tarbija- ja tervisekaitse, 02. köide, lk 404) | 26 |
| | * | Komisjoni 24. juuli 2000. aasta määruse (EÜ) nr 1602/2000 (millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 2454/93, millega kehtestatakse rakendussätted nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik) parandus (EÜT L 188, 26.7.2000) (Eestikeelne eriväljaanne 2004, 02. Tolliliit ja kaupade vaba liikumine, 10. köide, lk 51) | 26 |
| | * | Komisjoni 6. aprilli 2004. aasta määruse nr 641/2004 (milles käsitletakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1829/2003 üksikasjalikke rakenduseeskirju, mida kohaldatakse uut geneetiliselt muundatud toitu ja sööta käsitlevate loataotluste, olemasolevatest toodetest teatamise ja ohuhindamise soodsate tulemustega läbinud geneetiliselt muundatud materjali juhusliku või tehniliselt vältimatu sisalduse suhtes) parandus (ELT L 102, 7.4.2004) (Eestikeelne eriväljaanne 2004, 13. Tööstuspoliitika ja siseturg, 34. köide, lk 36) | 27 |

Parandused

*

Komisjoni 22. juuni 1994. aasta määruse (EÜ) nr 1432/94 (milles sätestatakse nõukogu määruses (EÜ) nr 774/94 ettenähtud impordikorra üksikasjalikud rakenduseeskirjad sealihasektoris ning sealiha ja teatavate muude põllumajandustoodete teatavate ühenduse tariifikvootide avamine ja haldamine) parandus (EÜT L 156, 23.6.1994) (Eestikeelne eriväljaanne 2004, 02. Tolliliit ja kaupade vaba liikumine, 05. köide, lk 231)

26

*

Komisjoni 18. novembri 1994. aasta direktiivi 94/54/EÜ (mis käsitleb muude kui nõukogu direktiivis 79/112/EMÜ nimetatud kohustuslike üksikasjade esitamist teatavate toiduainete märgistuses) parandus (EÜT L 300, 23.11.1994) (Eestikeelne eriväljaanne 2004, 15. Keskkond, tarbija- ja tervisekaitse, 02. köide, lk 404)

26

*

Komisjoni 24. juuli 2000. aasta määruse (EÜ) nr 1602/2000 (millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 2454/93, millega kehtestatakse rakendussätted nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik) parandus (EÜT L 188, 26.7.2000) (Eestikeelne eriväljaanne 2004, 02. Tolliliit ja kaupade vaba liikumine, 10. köide, lk 51)

26

*

Komisjoni 6. aprilli 2004. aasta määruse nr 641/2004 (milles käsitletakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1829/2003 üksikasjalikke rakenduseeskirju, mida kohaldatakse uut geneetiliselt muundatud toitu ja sööta käsitlevate loataotluste, olemasolevatest toodetest teatamise ja ohuhindamise soodsate tulemustega läbinud geneetiliselt muundatud materjali juhusliku või tehniliselt vältimatu sisalduse suhtes) parandus (ELT L 102, 7.4.2004) (Eestikeelne eriväljaanne 2004, 13. Tööstuspoliitika ja siseturg, 34. köide, lk 36)

27

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I Aktid, mille avaldamine on kohustuslik

| 18.7.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 196/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 196/1

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1099/2006,

17. juuli 2006,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 1994. aasta määrust (EÜ) nr 3223/94 puu- ja köögivilja impordikorra üksikasjalike eeskirjade kohta, (1) eriti selle artikli 4 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EÜ) nr 3223/94 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EÜ) nr 3223/94 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul.

| (2) | Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel, |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 3223/94 artiklis 4 osutatud kindlad impordiväärtused kehtestatakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 18. juulil 2006.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 17. juuli 2006

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  EÜT L 337, 24.12.1994, lk 66. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 386/2005 (ELT L 62, 9.3.2005, lk 3).

1

---

LISA

Komisjoni 17. juuli 2006. aasta määrusele, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | 096 | 42,0 |
| 999 | 42,0 |
| 0707 00 05 | 052 | 115,6 |
| 999 | 115,6 |
| 0709 90 70 | 052 | 84,3 |
| 999 | 84,3 |
| 0805 50 10 | 052 | 61,1 |
| 388 | 59,9 |
| 524 | 54,3 |
| 528 | 46,7 |
| 999 | 55,5 |
| 0808 10 80 | 388 | 88,6 |
| 400 | 101,4 |
| 404 | 83,4 |
| 508 | 88,1 |
| 512 | 80,7 |
| 524 | 45,3 |
| 528 | 83,3 |
| 720 | 68,8 |
| 800 | 162,7 |
| 804 | 99,4 |
| 999 | 90,2 |
| 0808 20 50 | 388 | 90,4 |
| 512 | 100,1 |
| 528 | 93,9 |
| 720 | 35,0 |
| 999 | 79,9 |
| 0809 10 00 | 052 | 156,7 |
| 999 | 156,7 |
| 0809 20 95 | 052 | 289,7 |
| 400 | 373,1 |
| 999 | 331,4 |
| 0809 30 10, 0809 30 90 | 052 | 124,8 |
| 999 | 124,8 |
| 0809 40 05 | 052 | 60,3 |
| 624 | 141,2 |
| 999 | 100,8 |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

096

42,0

999

42,0

0707 00 05

052

115,6

999

115,6

0709 90 70

052

84,3

999

84,3

0805 50 10

052

61,1

388

59,9

524

54,3

528

46,7

999

55,5

0808 10 80

388

88,6

400

101,4

404

83,4

508

88,1

512

80,7

524

45,3

528

83,3

720

68,8

800

162,7

804

99,4

999

90,2

0808 20 50

388

90,4

512

100,1

528

93,9

720

35,0

999

79,9

0809 10 00

052

156,7

999

156,7

0809 20 95

052

289,7

400

373,1

999

331,4

0809 30 10, 0809 30 90

052

124,8

999

124,8

0809 40 05

052

60,3

624

141,2

999

100,8

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 750/2005 (ELT L 126, 19.5.2005, lk 12). Kood 999 tähistab “muud päritolu”.

---

| 18.7.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 196/3 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 196/3

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1100/2006,

17. juuli 2006,

millega sätestatakse 2006/2007., 2007/2008. ja 2008/2009. turustusaastateks vähimarenenud riikidest pärit rafineerimiseks ettenähtud toor-roosuhkru tariifikvoodi avamise ja haldamise üksikasjalikud eeskirjad ning vähimarenenud riikidest pärit tariifirubriiki 1701 kuuluvate toodete importimise üksikasjalikud eeskirjad

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 27. juuni 2005. aasta määrust (EÜ) nr 980/2005 üldiste tariifsete soodustuste kava kohaldamise kohta, (1) eriti selle artikli 12 lõiget 6,

võttes arvesse nõukogu 20. veebruari 2006. aasta määrust (EÜ) nr 318/2006 suhkrusektori turgude ühise korralduse kohta, (2) eriti selle artikli 23 lõiget 4, artikli 40 lõiget 1 ja artikli 40 lõike 2 punkti f,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 980/2005 artikli 12 lõikes 4 on sätestatud, et ühise tollitariifistiku maksumäärasid, mis on kehtestatud tariifirubriiki 1701 kuuluvate toodete suhtes, mis on pärit vähimarenenud riikidest, mille suhtes vastavalt kõnealuse määruse I lisale kohaldatakse vähimarenenud maade erikorda, tuleb vähendada 20 % võrra 1. juulil 2006, 50 % võrra 1. juulil 2007, 80 % võrra 1. juulil 2008 ja 100 % võrra 1. juulil 2009. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 980/2005 artikli 12 lõikes 4 on sätestatud, et ühise tollitariifistiku maksumäärasid, mis on kehtestatud tariifirubriiki 1701 kuuluvate toodete suhtes, mis on pärit vähimarenenud riikidest, mille suhtes vastavalt kõnealuse määruse I lisale kohaldatakse vähimarenenud maade erikorda, tuleb vähendada 20 % võrra 1. juulil 2006, 50 % võrra 1. juulil 2007, 80 % võrra 1. juulil 2008 ja 100 % võrra 1. juulil 2009.

| (2) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 318/2006 artiklile 27 ja komisjoni 30. juuni 2006. aasta määruse (EÜ) nr 951/2006 artiklile 36, millega kehtestatakse üksikasjalikud nõukogu määruse (EÜ) nr 318/2006 rakendamise eeskirjad seoses kaubavahetusega suhkru sektoris kolmandate riikidega, (3) võib teatavate tingimuste täitmisel kohaldada täiendavat imporditollimaksu. Ühisturu suhkrusektori reformi raames on analüüsitud, kui suuri koguseid tõenäoliselt imporditakse vähimarenenud riikidest vastavalt määruse (EÜ) nr 980/2005 artikli 12 lõikele 4. Nende koguseliste piirmäärade raamidesse jääv import tõenäoliselt ei häiri ühenduse turgu. Seetõttu oleks sellise impordi puhul täiendava tollimaksu kohaldamine täies mahus ebaproportsionaalselt suur ning sellisele impordile kohaldatud täiendavaid tollimakse tuleks vastavalt vähendada koos samas artiklis sätestatud ühise tollitariifistiku maksumääradega, eelkõige silmas pidades eesmärki tagada tariifi- ja kvoodivaba juurdepääs sellisele impordile kooskõlas määrusega (EÜ) nr 980/2005. Määruse (EÜ) nr 980/2005 artikli 12 lõike 5 kohase impordi suhtes ei kohaldata täiendavaid tollimakse. |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 318/2006 artiklile 27 ja komisjoni 30. juuni 2006. aasta määruse (EÜ) nr 951/2006 artiklile 36, millega kehtestatakse üksikasjalikud nõukogu määruse (EÜ) nr 318/2006 rakendamise eeskirjad seoses kaubavahetusega suhkru sektoris kolmandate riikidega, (3) võib teatavate tingimuste täitmisel kohaldada täiendavat imporditollimaksu. Ühisturu suhkrusektori reformi raames on analüüsitud, kui suuri koguseid tõenäoliselt imporditakse vähimarenenud riikidest vastavalt määruse (EÜ) nr 980/2005 artikli 12 lõikele 4. Nende koguseliste piirmäärade raamidesse jääv import tõenäoliselt ei häiri ühenduse turgu. Seetõttu oleks sellise impordi puhul täiendava tollimaksu kohaldamine täies mahus ebaproportsionaalselt suur ning sellisele impordile kohaldatud täiendavaid tollimakse tuleks vastavalt vähendada koos samas artiklis sätestatud ühise tollitariifistiku maksumääradega, eelkõige silmas pidades eesmärki tagada tariifi- ja kvoodivaba juurdepääs sellisele impordile kooskõlas määrusega (EÜ) nr 980/2005. Määruse (EÜ) nr 980/2005 artikli 12 lõike 5 kohase impordi suhtes ei kohaldata täiendavaid tollimakse.

| (3) | Määruse (EÜ) nr 980/2005 artikli 12 lõikes 5 on sätestatud, et kuni ühise tollitariifistiku maksumäärade täieliku peatamiseni avatakse igaks turustusaastaks tollimaksu nullmääraga üldtariifikvoot vähimarenenud riikidest pärit rafineerimiseks ettenähtud CN-koodiga 1701 11 10 toor-roosuhkrule. Selline tariifikvoot tehti kättesaadavaks komisjoni 29. juuli 2002. aasta määrusega (EÜ) nr 1381/2002, milles sätestatakse üksikasjalikud eeskirjad vähimarenenud riikidest pärineva rafineerimiseks ettenähtud toor-roosuhkru tariifikvootide avamiseks ja haldamiseks turustusaastatel 2002/2003–2005/2006, (4) ning seda kvooti saab jätkuvalt kasutada 30. juunini 2009. Turustusaasta 2006/2007 tariifikvoot CN-koodi 1701 11 10 toodetele on 149 214 tonni valge suhkru ekvivalendina väljendatuna. Igal järgmisel turustusaastal suurendatakse kvoote võrreldes eelmise turustusaasta kvootidega 15 %. |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EÜ) nr 980/2005 artikli 12 lõikes 5 on sätestatud, et kuni ühise tollitariifistiku maksumäärade täieliku peatamiseni avatakse igaks turustusaastaks tollimaksu nullmääraga üldtariifikvoot vähimarenenud riikidest pärit rafineerimiseks ettenähtud CN-koodiga 1701 11 10 toor-roosuhkrule. Selline tariifikvoot tehti kättesaadavaks komisjoni 29. juuli 2002. aasta määrusega (EÜ) nr 1381/2002, milles sätestatakse üksikasjalikud eeskirjad vähimarenenud riikidest pärineva rafineerimiseks ettenähtud toor-roosuhkru tariifikvootide avamiseks ja haldamiseks turustusaastatel 2002/2003–2005/2006, (4) ning seda kvooti saab jätkuvalt kasutada 30. juunini 2009. Turustusaasta 2006/2007 tariifikvoot CN-koodi 1701 11 10 toodetele on 149 214 tonni valge suhkru ekvivalendina väljendatuna. Igal järgmisel turustusaastal suurendatakse kvoote võrreldes eelmise turustusaasta kvootidega 15 %.

| (4) | Nende tariifikvootide avamist ja haldamist tuleb rakendada ühise kaubandussüsteemi raames, mis on kehtestatud määrusega (EÜ) nr 318/2006, eelkõige seoses impordilitsentside taotlemise süsteemiga. |
| --- | --- |

(4)

Nende tariifikvootide avamist ja haldamist tuleb rakendada ühise kaubandussüsteemi raames, mis on kehtestatud määrusega (EÜ) nr 318/2006, eelkõige seoses impordilitsentside taotlemise süsteemiga.

| (5) | Ühiseid tollitariifistiku maksumäärasid või üldtariifikvooti kasutava rafineerimiseks ettenähtud toorsuhkru kogused tuleks importida silmas pidades liikmesriikide rafineerimissektori traditsioonilisi tarnevajadusi, millele on viidatud määruse (EÜ) nr 318/2006 artiklis 29. |
| --- | --- |

(5)

Ühiseid tollitariifistiku maksumäärasid või üldtariifikvooti kasutava rafineerimiseks ettenähtud toorsuhkru kogused tuleks importida silmas pidades liikmesriikide rafineerimissektori traditsioonilisi tarnevajadusi, millele on viidatud määruse (EÜ) nr 318/2006 artiklis 29.

| (6) | Vähimarenenud riikidest ühendusse eksporditavale toorsuhkrule piisava hinna tagamiseks tuleks kindlaks määrata rafineerijate poolt makstav miinimumhind. Ostuhind peaks olema vähemalt võrdne määruse (EÜ) nr 318/2006 artikli 30 lõikes 1 osutatud tagatud hinnaga. |
| --- | --- |

(6)

Vähimarenenud riikidest ühendusse eksporditavale toorsuhkrule piisava hinna tagamiseks tuleks kindlaks määrata rafineerijate poolt makstav miinimumhind. Ostuhind peaks olema vähemalt võrdne määruse (EÜ) nr 318/2006 artikli 30 lõikes 1 osutatud tagatud hinnaga.

| (7) | Kohaldatakse impordilitsentse käsitlevaid üldeeskirju, mis on sätestatud komisjoni 9. juuni 2000. aasta määruses (EÜ) nr 1291/2000 (millega sätestatakse põllumajandussaaduste ja -toodete impordi- ja ekspordilitsentside ning eelkinnitussertifikaatide süsteemi kohaldamise ühised üksikasjalikud eeskirjad) (5) samuti suhkrusektori üksikasjalikke erieeskirju, mis kehtestati määrusega (EÜ) nr 951/2006. Impordi haldamiseks ja aasta piirmääradest kinnipidamise tagamiseks on vaja kehtestada toorsuhkru impordilitsentside väljastamise üksikasjalikud eeskirjad. |
| --- | --- |

(7)

Kohaldatakse impordilitsentse käsitlevaid üldeeskirju, mis on sätestatud komisjoni 9. juuni 2000. aasta määruses (EÜ) nr 1291/2000 (millega sätestatakse põllumajandussaaduste ja -toodete impordi- ja ekspordilitsentside ning eelkinnitussertifikaatide süsteemi kohaldamise ühised üksikasjalikud eeskirjad) (5) samuti suhkrusektori üksikasjalikke erieeskirju, mis kehtestati määrusega (EÜ) nr 951/2006. Impordi haldamiseks ja aasta piirmääradest kinnipidamise tagamiseks on vaja kehtestada toorsuhkru impordilitsentside väljastamise üksikasjalikud eeskirjad.

| (8) | Kuna üldtariifikvootides ei ole määratud nende koguste ülempiire, peaks määruse (EÜ) nr 980/2005 artikli 12 lõike 4 kohaselt ühise tollitariifistiku tollimaksu kohaldama täies ulatuses kõikidele kogustele, mis ületavad impordilitsentsil näidatud koguseid. Vähimarenenud riikidest ülemäärase toorsuhkru importimise vältimiseks on vajalik tagada, et imporditud suhkrukogused oleksid tegelikkuses rafineeritud enne turustusaasta lõppu või enne liikmesriigi määratud kuupäeva. |
| --- | --- |

(8)

Kuna üldtariifikvootides ei ole määratud nende koguste ülempiire, peaks määruse (EÜ) nr 980/2005 artikli 12 lõike 4 kohaselt ühise tollitariifistiku tollimaksu kohaldama täies ulatuses kõikidele kogustele, mis ületavad impordilitsentsil näidatud koguseid. Vähimarenenud riikidest ülemäärase toorsuhkru importimise vältimiseks on vajalik tagada, et imporditud suhkrukogused oleksid tegelikkuses rafineeritud enne turustusaasta lõppu või enne liikmesriigi määratud kuupäeva.

| (9) | Kuna suhkru rafineerimise sektoris on liikmesriikidele kehtestatud nende traditsioonilised tarnekogused ning on vaja säilitada range kontroll imporditava suhkru koguste jagamise üle, on soovitav, et impordilitsentse väljastataks ja antaks üle ainult täiskoormusega rafineerimistehastele. |
| --- | --- |

(9)

Kuna suhkru rafineerimise sektoris on liikmesriikidele kehtestatud nende traditsioonilised tarnekogused ning on vaja säilitada range kontroll imporditava suhkru koguste jagamise üle, on soovitav, et impordilitsentse väljastataks ja antaks üle ainult täiskoormusega rafineerimistehastele.

| (10) | Kuna turustusaasta 2006/2007 kestab viisteist kuud ning turustusaastad 2007/2008 ja 2008/2009 kestavad ühe aasta oktoobrist järgmise aasta septembrini, siis tuleb määruse (EÜ) nr 980/2005 artikli 12 lõikes 5 sätestatud aastaseid tariifikvoodi mahte vastavalt kohandada. |
| --- | --- |

(10)

Kuna turustusaasta 2006/2007 kestab viisteist kuud ning turustusaastad 2007/2008 ja 2008/2009 kestavad ühe aasta oktoobrist järgmise aasta septembrini, siis tuleb määruse (EÜ) nr 980/2005 artikli 12 lõikes 5 sätestatud aastaseid tariifikvoodi mahte vastavalt kohandada.

| (11) | Määruses (EÜ) nr 980/2005 sätestatud aastasest kvoodikogusest kinnipidamiseks peaksid liikmesriigid komisjonile teatama valge suhkru ekvivalendina väljendatud toorsuhkru kogused. |
| --- | --- |

(11)

Määruses (EÜ) nr 980/2005 sätestatud aastasest kvoodikogusest kinnipidamiseks peaksid liikmesriigid komisjonile teatama valge suhkru ekvivalendina väljendatud toorsuhkru kogused.

| (12) | Impordi tõhusaks haldamiseks peaksid liikmesriigid pidama arvestust asjaomaste andmete üle ja edastama need andmed komisjonile. |
| --- | --- |

(12)

Impordi tõhusaks haldamiseks peaksid liikmesriigid pidama arvestust asjaomaste andmete üle ja edastama need andmed komisjonile.

| (13) | Kontrolli eesmärgil peaks impordi üle toimuma järelevalve komisjoni 2. juuli 1993. aasta määruse (EMÜ) nr 2454/93 (millega kehtestatakse rakendussätted nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik) artikli 308d kohaselt. (6) |
| --- | --- |

(13)

Kontrolli eesmärgil peaks impordi üle toimuma järelevalve komisjoni 2. juuli 1993. aasta määruse (EMÜ) nr 2454/93 (millega kehtestatakse rakendussätted nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik) artikli 308d kohaselt. (6)

| (14) | Komisjoni määruse (EMÜ) nr 2454/93 artiklites 67–69 kehtestatud sätetes päritolustaatuse tõendamise kohta, määratletakse mõiste “päritolustaatusega tooted”, mida kasutatakse üldiste tariifsete soodustuste puhul. |
| --- | --- |

(14)

Komisjoni määruse (EMÜ) nr 2454/93 artiklites 67–69 kehtestatud sätetes päritolustaatuse tõendamise kohta, määratletakse mõiste “päritolustaatusega tooted”, mida kasutatakse üldiste tariifsete soodustuste puhul.

| (15) | Suhkruturu korralduskomitee ei ole eesistuja määratud tähtaja jooksul oma arvamust esitanud. |
| --- | --- |

(15)

Suhkruturu korralduskomitee ei ole eesistuja määratud tähtaja jooksul oma arvamust esitanud.

| (16) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas üldiste tariifsete soodustuste komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(16)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas üldiste tariifsete soodustuste komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määrusega sätestatakse turustusaastateks 2006/2007, 2007/2008 ja 2008/2009:

| — | üksikasjalikud eeskirjad rafineerimiseks ettenähtud CN-koodiga 1701 11 10 toor-roosuhkru üldtariifikvootide avamiseks ja haldamiseks, millele on osutatud määruse (EÜ) nr 980/2005 artikli 12 lõikes 5, |
| --- | --- |

—

üksikasjalikud eeskirjad rafineerimiseks ettenähtud CN-koodiga 1701 11 10 toor-roosuhkru üldtariifikvootide avamiseks ja haldamiseks, millele on osutatud määruse (EÜ) nr 980/2005 artikli 12 lõikes 5,

| — | eeskirjad tariifirubriiki 1701 kuuluvate toodete importimise kohta vastavalt määruse (EÜ) nr 980/2005 artikli 12 lõikele 4. |
| --- | --- |

—

eeskirjad tariifirubriiki 1701 kuuluvate toodete importimise kohta vastavalt määruse (EÜ) nr 980/2005 artikli 12 lõikele 4.

Artikkel 2

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

—   turustusaasta– turustusaasta määruse (EÜ) nr 318/2006 artikli 1 lõike 2 mõistes, mis algab 1. oktoobril ja lõpeb 30. septembril järgneval aastal, välja arvatud turustusaasta 2006/2007, mis algab 1. juulil 2006 ja lõpeb 30. septembril 2007,

—   täiskoormusega rafineerimistehas– tootmisüksus:

mille ainsaks tegevuseks on imporditud toor-roosuhkru rafineerimine

või

mis rafineeris turustusaastal 2004/2005 vähemalt 15 000 tonni imporditud toor-roosuhkrut,

—   tel quel-mass– suhkru mass töötlemata kujul.

Artikkel 3

1.   Valge suhkru ekvivalendina väljendatud rafineerimiseks ettenähtud CN-koodiga 1701 11 10 toor-roosuhkru impordiks riigist, mille suhtes vastavalt määruse (EÜ) nr 980/2005 I lisale kohaldatakse vähimarenenud maade erikorda, avatakse järgmised tollimaksu nullmääraga üldtariifikvoodid:

| — | 192 113 tonni turustusaastaks alates 1. juulist 2006 kuni 30. septembrini 2007, |
| --- | --- |

—

192 113 tonni turustusaastaks alates 1. juulist 2006 kuni 30. septembrini 2007,

| — | 178 030,75 tonni turustusaastaks alates 1. oktoobrist 2007 kuni 30. septembrini 2008, |
| --- | --- |

—

178 030,75 tonni turustusaastaks alates 1. oktoobrist 2007 kuni 30. septembrini 2008,

| — | 148 001,25 tonni turustusaastaks alates 1. oktoobrist 2008 kuni 30. juunini 2009. |
| --- | --- |

—

148 001,25 tonni turustusaastaks alates 1. oktoobrist 2008 kuni 30. juunini 2009.

Kvootide järjekorranumbrid on vastavalt 09.4360, 09.4361 ja 09.4362.

Iga kvoot avaneb asjaomase turustusaasta esimesel päeval ja jääb avatuks selle turustusaasta viimase päevani.

Kõnealuste kvootide alusel importimisel ei kohaldata ühiseid tollitariifistiku maksumäärasid ega ka määruse (EÜ) nr 318/2006 artiklis 27 viidatud täiendavaid tollimakse, mille suhtes kohaldatakse määruse (EÜ) nr 951/2006 artiklit 36.

2.   Muu impordi kui lõikes 1 nimetatud vähimarenenud riikidest pärit tariifirubriiki 1701 kuuluvate toodete puhul vähendatakse vastavalt määruse (EÜ) nr 980/2005 artikli 12 lõikele 4 nii ühise tollitariifistiku maksumäärasid kui ka määruse (EÜ) nr 318/2006 artiklis 27 viidatud täiendavaid tollimakse, mille suhtes kohaldatakse määruse (EÜ) nr 951/2006 artiklit 36, 20 % võrra 1. juulil 2006, 50 % võrra 1. juulil 2007 ja 80 % võrra 1. juulil 2008; need peatatakse täielikult alates 1. juulist 2009.

Sellisele impordile määratakse viitenumber vastavalt impordiperioodile ja kohaldatavale vähendamise määrale.

Viitenumbrid ning ühise tollitariifistiku maksumäärad ja täiendavad tollimaksud on järgmised:

| a) | impordiaastal 1. juulist 2006 kuni 30. juunini 2007 on viitenumber 09.4370 ja ühise tollitariifistiku maksumäära ja täiendava tollimaksu makstav osa on 80 %; |
| --- | --- |

a)

impordiaastal 1. juulist 2006 kuni 30. juunini 2007 on viitenumber 09.4370 ja ühise tollitariifistiku maksumäära ja täiendava tollimaksu makstav osa on 80 %;

| b) | impordiaastal 1. juulist 2007 kuni 30. juunini 2008 on viitenumber 09.4371 ja ühise tollitariifistiku maksumäära ja täiendava tollimaksu makstav osa on 50 %; |
| --- | --- |

b)

impordiaastal 1. juulist 2007 kuni 30. juunini 2008 on viitenumber 09.4371 ja ühise tollitariifistiku maksumäära ja täiendava tollimaksu makstav osa on 50 %;

| c) | impordiaastal 1. juulist 2008 kuni 30. juunini 2009 on viitenumber 09.4372 ja ühise tollitariifistiku maksumäära ja täiendava tollimaksu makstav osa on 20 %; |
| --- | --- |

c)

impordiaastal 1. juulist 2008 kuni 30. juunini 2009 on viitenumber 09.4372 ja ühise tollitariifistiku maksumäära ja täiendava tollimaksu makstav osa on 20 %;

| d) | impordiaastal 1. juulist 2009 kuni 30. septembrini 2009 on viitenumber 09.4373 ja ühise tollitariifistiku maksumäära ja täiendava tollimaksu makstav osa on 0 %. |
| --- | --- |

d)

impordiaastal 1. juulist 2009 kuni 30. septembrini 2009 on viitenumber 09.4373 ja ühise tollitariifistiku maksumäära ja täiendava tollimaksu makstav osa on 0 %.

Viitenumbrid kehtivad piiramatu koguse kohta.

Artikkel 4

Kui käesoleva määruse sätteid ei näe ette teisiti, on artikli 3 lõikes 1 ja 2 osutatud impordiks vaja vastavalt määrusele (EÜ) nr 1291/2000 ja määrusele (EÜ) nr 951/2006 välja antud impordilitsentsi.

Artikkel 5

1.   Impordilitsentside taotlused esitatakse importiva liikmesriigi pädevale asutusele.

2.   Artikli 6 lõikes 2 osutatud piirides võivad asjaomase turustusaasta jaoks impordilitsentsi taotlusi rafineerimiseks ettenähtud suhkru kohta määruse (EÜ) nr 318/2006 artikli 29 lõigetes 1 ja 2 osutatud traditsioonilise tarnevajaduse raames esitada liikmesriigi pädevale asutusele ainult:

| — | asjaomase liikmesriigi täiskoormusega rafineerimistehased kuni turustusaasta 30. juunini, |
| --- | --- |

—

asjaomase liikmesriigi täiskoormusega rafineerimistehased kuni turustusaasta 30. juunini,

| — | ühenduse täiskoormusega rafineerimistehased turustusaasta 30. juunist kuni turustusaasta lõpuni. |
| --- | --- |

—

ühenduse täiskoormusega rafineerimistehased turustusaasta 30. juunist kuni turustusaasta lõpuni.

3.   Artikli 3 lõikes 1 osutatud impordi korral võib impordilitsentsi taotlusi esitada turustusaasta esimesest päevast kuni artikli 6 lõikes 2 osutatud impordilitsentside väljaandmise piirangu kuupäevani.

Artikli 3 lõikes 2 osutatud impordi korral võib impordilitsentsi taotlusi esitada asjaomase impordiaasta esimesest päevast.

4.   Taotlused impordilitsentsi saamiseks esitatakse selle liikmesriigi pädevale asutusele, kus taotleja on seoses käibemaksuga registreeritud.

5.   Lubatud on ainult üks impordilitsentsi taotlus nädalas ühele taotlejale ühe järjenumbri kohta. Kui taotleja esitab ühe nädala jooksul ühe järjekorranumbri kohta rohkem kui ühe taotluse, lükatakse tagasi selle taotleja kõik sellel nädalal selle järjekorranumbri kohta esitatud taotlused ja taotluse esitamise hetkeks saadud tagatised antakse asjaomasele liikmesriigile.

6.   Impordilitsentsi taotluses tuleb näidata, millise turustusaasta jaoks taotlus on esitatud ja kas suhkur on ette nähtud rafineerimiseks või muuks otstarbeks.

7.   Impordilitsentsi taotlustele lisatakse:

| a) | tõend selle kohta, et taotleja on esitanud tagatise suurusega 20 eurot tonni kohta impordilitsentsi taotluse lahtris 17 osutatud suhkrukoguse ulatuses; |
| --- | --- |

a)

tõend selle kohta, et taotleja on esitanud tagatise suurusega 20 eurot tonni kohta impordilitsentsi taotluse lahtris 17 osutatud suhkrukoguse ulatuses;

| b) | soodustatud ekspordiriigi pädeva valitsusasutuse väljaantud ekspordilitsentsi originaal (mis vastab lisas olevale näidisele) sama suure koguse kohta, mis on impordilitsentsi taotluses; |
| --- | --- |

b)

soodustatud ekspordiriigi pädeva valitsusasutuse väljaantud ekspordilitsentsi originaal (mis vastab lisas olevale näidisele) sama suure koguse kohta, mis on impordilitsentsi taotluses;

| c) | rafineerimiseks ettenähtud suhkru puhul määruse (EÜ) nr 318/2006 artikli 17 kohaselt heakskiidetud suhkrutootja kinnitus, et ta tagab asjaomase suhkru rafineerimise enne impordilitsentsi kehtivuse lõppemisele järgneva kolme kuu möödumist; |
| --- | --- |

c)

rafineerimiseks ettenähtud suhkru puhul määruse (EÜ) nr 318/2006 artikli 17 kohaselt heakskiidetud suhkrutootja kinnitus, et ta tagab asjaomase suhkru rafineerimise enne impordilitsentsi kehtivuse lõppemisele järgneva kolme kuu möödumist;

| d) | heakskiidetud suhkrutootja lubadus teha kindlaks, et ostuhind on vähemalt võrdne määruse (EÜ) nr 318/2006 artikli 30 lõikes 1 viidatud garanteeritud hinnaga, ja tehinguga seotud siduva dokumendi koopia, millele on alla kirjutanud nii ostja kui ka tarnija. |
| --- | --- |

d)

heakskiidetud suhkrutootja lubadus teha kindlaks, et ostuhind on vähemalt võrdne määruse (EÜ) nr 318/2006 artikli 30 lõikes 1 viidatud garanteeritud hinnaga, ja tehinguga seotud siduva dokumendi koopia, millele on alla kirjutanud nii ostja kui ka tarnija.

Punktis b osutatud ekspordilitsentsi asemel võib esitada artikli 9 lõike 1 kohaselt päritolusertifikaadi vormi A koopia, mille on kinnitanud soodustatud ekspordiriigi pädev valitsusasutus.

8.   Impordilitsentsi taotlustel ja väljastatud litsentsidel peavad olema järgmised kanded:

| a) | lahtris 8: päritoluriik või -riigid (riik või riigid, mille puhul vastavalt määruse nr 980/2005 I lisa veerule D kehtib vähimarenenud riikide suhtes kohaldatav erikord), |
| --- | --- |

a)

lahtris 8: päritoluriik või -riigid (riik või riigid, mille puhul vastavalt määruse nr 980/2005 I lisa veerule D kehtib vähimarenenud riikide suhtes kohaldatav erikord),

| b) | lahtrites 17 ja 18: suhkru kogus valge suhkru ekvivalendina väljendatuna, |
| --- | --- |

b)

lahtrites 17 ja 18: suhkru kogus valge suhkru ekvivalendina väljendatuna,

| c) | lahtris 20:






  — | artikli 3 lõikes 1 nimetatud impordi puhul:
  “Määruse (EÜ) nr 980/2005 artikli 12 lõike 5 kohaselt imporditud rafineerimiseks ettenähtud toor-roosuhkur. Jrk-nr ...”
  (artikli 3 lõikes 1 osutatud järjekorranumber asjaomase turustusaasta kohta)
  (või vähemalt üks samalaadne väljend mõnes muus ühenduse ametlikus keeles), |
| --- | --- | --- |

c)

lahtris 20:

—

artikli 3 lõikes 1 nimetatud impordi puhul:

“Määruse (EÜ) nr 980/2005 artikli 12 lõike 5 kohaselt imporditud rafineerimiseks ettenähtud toor-roosuhkur. Jrk-nr ...”

(artikli 3 lõikes 1 osutatud järjekorranumber asjaomase turustusaasta kohta)

(või vähemalt üks samalaadne väljend mõnes muus ühenduse ametlikus keeles),

| — | artikli 3 lõikes 2 nimetatud impordi puhul:
  “Määruse (EÜ) nr 980/2005 artikli 12 lõike 4 kohaselt imporditud suhkur. Viitenumber ...”
  (artikli 3 lõikes 2 osutatud viitenumber asjaomase impordiaasta kohta)
  (või vähemalt üks samalaadne väljend mõnes muus ühenduse ametlikus keeles). |
| --- | --- |

—

artikli 3 lõikes 2 nimetatud impordi puhul:

“Määruse (EÜ) nr 980/2005 artikli 12 lõike 4 kohaselt imporditud suhkur. Viitenumber ...”

(artikli 3 lõikes 2 osutatud viitenumber asjaomase impordiaasta kohta)

(või vähemalt üks samalaadne väljend mõnes muus ühenduse ametlikus keeles).

Artikkel 6

1.   Liikmesriigid peavad pidama registrit suhkru rafineerimiseks esitatud impordilitsentside kohta.

2.   Kui liikmesriik on konkreetse turustusaasta kohta saanud rafineerimiseks ettenähtud suhkru impordilitsentsi taotlusi sama palju või rohkem, kui on nimetatud määruse (EÜ) nr 318/2006 artikli 29 lõikes 3, siis peab liikmesriik teatama komisjonile, et traditsioonilise tarnevajaduse tase on saavutatud. Vajadusel täpsustab liikmesriik jaotuse protsendi vastavalt järelejäänud kasutamata kvoodi suurusele, mida kohaldatakse iga rafineerimiseks ettenähtud suhkru impordilitsentsi taotluse suhtes.

3.   Kui konkreetsel turustusaastal on rafineerimiseks ettenähtud suhkru impordilitsentsi taotlusi saadud määruse (EÜ) nr 318/2006 artikli 29 lõikes 3 nimetatud kogusega võrdsel arvul, siis teatab komisjon liikmesriikidele, et ühenduse traditsioonilise tarnevajaduse tase on saavutatud.

Teatamise kuupäevast kuni asjaomase turustusaasta lõpuni ei kohaldata artikli 5 lõikes 2 sätestatud piiranguid.

Artikkel 7

1.   Hiljemalt komisjoni teatisele järgneva nädala esimesel tööpäeval teatavad liikmesriigid komisjonile, millise toor- või valge suhkru (vajadusel valge suhkru ekvivalendina väljendatud) koguse suhtes on eelmisel nädalal esitatud impordilitsentside taotlused pärast artikli 6 lõikes 2 sätestatud jaotuse protsendi taotlemist. Liikmesriigid peavad märkima turustusaasta, kogused päritoluriigi ja kaheksakohalise CN-koodi järgi ning kas suhkur on ette nähtud rafineerimiseks või muuks otstarbeks. Liikmesriik teatab komisjonile ka siis, kui impordilitsentside taotlusi ei ole esitatud.

2.   Komisjon koostab iganädalase arvestuse kogustest, mille kohta on esitatud impordilitsentside taotlused.

3.   Kui artikli 3 lõikes 1 nimetatud üldtariifikvootide puhul ületavad impordilitsentside taotlused asjaomase turustusaasta koguse, sätestab komisjon jaotuse protsendi, mida liikmesriigid kohaldavad iga taotluse puhul võrdeliselt saadaoleva järelejäänud kogusega, ning teatab liikmesriikidele, et asjaomase kvoodi maksimaalne kogus on saavutatud ja impordilitsentside taotlusi enam vastu ei võeta.

4.   Kui lõikes 2 nimetatud iganädalane arvestus näitab, et on järele jäänud suhkrukoguseid, mille maksimumkogus varem oli saavutatud, siis teatab komisjon liikmesriikidele, et maksimumkogus ei ole saavutatud.

Artikkel 8

1.   Impordilitsentsid väljastatakse kolmandal tööpäeval pärast artikli 7 lõikes 1 osutatud teavitamist. Koguste väljastamisel võetakse arvesse komisjoni määratud piiranguid kooskõlas artikli 7 lõikega 3.

2.   Artikli 3 lõikes 1 nimetatud impordi puhul kehtivad impordilitsentsid asjaomase turustusaasta lõpuni.

Artikli 3 lõikes 2 nimetatud impordi puhul kehtivad impordilitsentsid asjaomase impordiaasta lõpuni.

3.   Liikmesriigid teatavad komisjonile suhkrukogustest, mille kohta eelneval nädalal on väljastatud impordilitsentsid ning märgivad päritoluriigi ja kas suhkur on ettenähtud rafineerimiseks või muuks otstarbeks.

4.   Määruse (EÜ) nr 1291/2000 artikli 9 kohase impordilitsentsi loovutamise korral teavitab loovutaja viivitamatult litsentsi välja andnud liikmesriigi pädevat asutust.

5.   Erandina määruse (EÜ) nr 1291/2000 artikli 35 lõikest 2, kui muuks otstarbeks kui rafineerimiseks ettenähtud suhkru impordilitsents tagastatakse selle väljaandnud asutusele:

| a) | esimese kuuekümne kehtivuspäeva jooksul, vähendatakse tagatise tagastamatut osa 80 %; |
| --- | --- |

a)

esimese kuuekümne kehtivuspäeva jooksul, vähendatakse tagatise tagastamatut osa 80 %;

| b) | ajavahemikus alates kuuekümne esimesest kehtivuspäevast kuni 15. päevani pärast kehtivusaja lõppemist, vastavalt lõikele 2, vähendatakse tagatise tagastamatut osa 50 %. |
| --- | --- |

b)

ajavahemikus alates kuuekümne esimesest kehtivuspäevast kuni 15. päevani pärast kehtivusaja lõppemist, vastavalt lõikele 2, vähendatakse tagatise tagastamatut osa 50 %.

6.   Liikmesriigid teatavad samaaegselt komisjonile, milliste koguste kohta on impordilitsentsid tagastatud pärast eelmist vastavasisulist teavitamist. Lõike 5 kohaselt tagastatud litsentsides määratud kogused võib ümber jaotada.

Artikkel 9

1.   Artikli 3 lõigetes 1 ja 2 nimetatud impordi päritolu tõendatakse päritolusertifikaadi vormiga A, mis on välja antud määruse (EMÜ) nr 2454/93 artiklites 67–97 sätestatud korras.

2.   Lisaks lõikes 1 nimetatud päritolutõendile esitatakse importimisel tolliasutusele täiendav dokument, millele on märgitud:

| a) | lõikes 1 nimetatud päritolusertifikaadi vormi A seerianumber ja sertifikaadi väljastanud soodustatud ekspordiriik; |
| --- | --- |

a)

lõikes 1 nimetatud päritolusertifikaadi vormi A seerianumber ja sertifikaadi väljastanud soodustatud ekspordiriik;

| b) | vajadusel: | sõnad “Järjekorra-nr ... – määrus (EÜ) nr 1100/2006”
  (s.o artikli 3 lõikes 1 osutatud järjekorranumber asjaomase turustusaasta kohta)
  või |
| --- | --- | --- |

b)

vajadusel:

sõnad “Järjekorra-nr ... – määrus (EÜ) nr 1100/2006”

(s.o artikli 3 lõikes 1 osutatud järjekorranumber asjaomase turustusaasta kohta)

või

| | sõnad “Viitenumber ... – määrus (EÜ) nr 1100/2006”
  (s.o artikli 3 lõikes 2 osutatud viitenumber asjaomase impordiaasta kohta)
  (või vähemalt üks samalaadne väljend mõnes muus ühenduse ametlikus keeles); |
| --- | --- |

sõnad “Viitenumber ... – määrus (EÜ) nr 1100/2006”

(s.o artikli 3 lõikes 2 osutatud viitenumber asjaomase impordiaasta kohta)

(või vähemalt üks samalaadne väljend mõnes muus ühenduse ametlikus keeles);

| c) | suhkru laadimise kuupäev soodustatud ekspordiriigis ning turustusaasta, millal tarne tehakse; |
| --- | --- |

c)

suhkru laadimise kuupäev soodustatud ekspordiriigis ning turustusaasta, millal tarne tehakse;

| d) | suhkru kaheksakohaline CN-kood. |
| --- | --- |

d)

suhkru kaheksakohaline CN-kood.

3.   Kontrollimaks vähemalt koguseid, esitab huvitatud isik suhkru vabasse ringlusse suunanud liikmesriigi pädevale asutusele lõikes 2 osutatud täiendava dokumendi koopia, mis sisaldab imporditehinguga seotud teavet, eelkõige märgitud polarisatsioonikraadi ja tegelikult imporditud tel quel-massiga koguseid.

4.   Kui impordilitsents loovutatakse vastavalt artikli 8 lõikele 4, tuleb liikmesriigil päritolusertifikaadi täidetud vormid A kokku koguda ja saata sertifikaatide koopiad liikmesriigile, kes impordilitsentsi algselt välja andis.

Artikkel 10

1.   Iga liikmesriik peab arvestust artikli 9 lõikes 1 osutatud päritolusertifikaatide alusel tegelikult imporditud toor- ja valge suhkru koguste üle, arvestades vajadusel toorsuhkru kogused märgitud polarisatsiooni alusel ümber valge suhkru ekvivalendiks, rakendades määruse (EÜ) nr 318/2006 I lisa punkti III määratletud meetodit.

2.   Vastavalt määruse (EÜ) nr 1291/2000 artikli 50 lõikele 1 kohaldatakse kõigi tel quel-massiga valge suhkru või valge suhkru ekvivalendiks ümber arvestatud toorsuhkru koguste suhtes, mis ületavad artiklis 5 nimetatud impordilitsentsis märgitud koguseid, määruse (EÜ) nr 980/2005 artikli 12 lõike 4 kohaselt vähendatud ja vabasse ringlusse lubamise kuupäeval kehtivat ühise tollitariifistiku tollimaksumäära.

3.   Ettevõtja, kes taotles rafineerimiseks impordilitsentsi, esitab kolme kuu jooksul pärast artikli 5 lõike 7 punktis c sätestatud rafineerimiseks ettenähtud tähtaja lõppemist litsentsi väljastanud liikmesriigile nõuetekohase tõenduse rafineerimise kohta.

4.   Kui suhkur ei ole ettenähtud tähtaja jooksul rafineeritud, välja arvatud vääramatu jõu korral, tasub litsentsi taotlenud ettevõtja 500 eurot tonni kohta asjaomase koguse eest.

Artikkel 11

Määruse (EÜ) nr 318/2006 artiklis 29 osutatud liikmesriigid edastavad komisjonile:

| a) | enne iga kuu lõppu: kolmanda eelneva kuu jooksul tegelikult imporditud suhkrukogused väljendatuna tel quel-massina ja valge suhkru ekvivalendina; |
| --- | --- |

a)

enne iga kuu lõppu: kolmanda eelneva kuu jooksul tegelikult imporditud suhkrukogused väljendatuna tel quel-massina ja valge suhkru ekvivalendina;

| b) | enne 1. märtsi eelmise turustusaasta kohta:






  i) | kogus, mis vastava turustusaasta jooksul tegelikult imporditi:






  — | kui rafineerimiseks ettenähtud suhkur, väljendatuna tel quel-massina ja valge suhkru ekvivalendina, |
| --- | --- | --- | --- |

b)

enne 1. märtsi eelmise turustusaasta kohta:

i)

kogus, mis vastava turustusaasta jooksul tegelikult imporditi:

—

kui rafineerimiseks ettenähtud suhkur, väljendatuna tel quel-massina ja valge suhkru ekvivalendina,

| — | kui muuks otstarbeks ettenähtud suhkur, väljendatuna tel quel-massina ja valge suhkru ekvivalendina; |
| --- | --- |

—

kui muuks otstarbeks ettenähtud suhkur, väljendatuna tel quel-massina ja valge suhkru ekvivalendina;

| ii) | tegelikult rafineeritud suhkru kogus, väljendatuna tel quel-massina ja valge suhkru ekvivalendina. |
| --- | --- |

ii)

tegelikult rafineeritud suhkru kogus, väljendatuna tel quel-massina ja valge suhkru ekvivalendina.

Artikkel 12

1.   Artikli 7 lõikes 1, artikli 8 lõikes 6 ja artiklis 11 osutatud teated edastatakse elektrooniliselt vormidel, mis komisjon on liikmesriikidele saatnud.

2.   Liikmesriigid edastavad komisjoni taotluse korral talle üksikasjalikud andmed soodustariifikorra raames vabasse ringlusse suunatud suhkru koguste kohta igas kuus vastavalt määruse (EMÜ) nr 2454/93 artiklile 308d.

Artikkel 13

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Määrust kohaldatakse alates 1. juulist 2006.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 17. juuli 2006

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Peter MANDELSON

---

(1)  ELT L 169, 30.6.2005, lk 1.

1

(2)  ELT L 58, 28.2.2006, lk 1.

2

(3)  ELT L 178, 1.7.2006, lk 24.

3

(4)  EÜT L 200, 30.7.2002, lk 14.

4

(5)  EÜT L 152, 24.6.2000, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 410/2006 (ELT L 71, 10.3.2006, lk 7).

5

(6)  EÜT L 253, 11.10.1993, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 402/2006 (ELT L 70, 9.3.2006, lk 35).

6

---

LISA

Artikli 5 lõike 7 punktis b osutatud ekspordilitsentsi näidisvorm

Image

---

| 18.7.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 196/11 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 196/11

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1101/2006,

17. juuli 2006,

millega muudetakse teatavate suhkrusektori toodete suhtes määrusega (EÜ) nr 1002/2006 2006/2007. turustusaastaks kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid imporditollimakse

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. veebruari 2006. aasta määrust (EÜ) nr 318/2006 suhkruturu ühise korralduse kohta, (1)

võttes arvesse komisjoni 30. juuni 2006. aasta määrust (EÜ) nr 951/2006, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 318/2006 üksikasjalikud rakenduseeskirjad kolmandate riikidega kauplemise suhtes suhkrusektoris (2) eriti selle artikli 36,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Valge suhkru, toorsuhkru ja teatavate siirupite tüüpilised hinnad ja täiendavad imporditollimaksud on 2006/2007. turustusaastaks kehtestatud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1002/2006. (3) |
| --- | --- |

(1)

Valge suhkru, toorsuhkru ja teatavate siirupite tüüpilised hinnad ja täiendavad imporditollimaksud on 2006/2007. turustusaastaks kehtestatud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1002/2006. (3)

| (2) | Praegu komisjoni käsutuses olevast teabest lähtuvalt tuleks ülalmainitud hindu ja tollimakse muuta määruses (EÜ) nr 951/2006 sätestatud eeskirjade kohaselt, |
| --- | --- |

(2)

Praegu komisjoni käsutuses olevast teabest lähtuvalt tuleks ülalmainitud hindu ja tollimakse muuta määruses (EÜ) nr 951/2006 sätestatud eeskirjade kohaselt,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 951/2006 artiklis 1 nimetatud toodete suhtes 2006/2007. turustusaastaks määrusega (EÜ) nr 1002/2006 kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid imporditollimakse muudetakse käesoleva määruse lisa kohaselt.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 18. juulil 2006.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 17. juuli 2006

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 55, 28.2.2006, lk 1.

1

(2)  ELT L 178, 1.7.2006, lk 24.

2

(3)  ELT L 178, 1.7.2006, lk 36.

3

---

LISA

Valge suhkru, toorsuhkru ja CN-koodi 1702 90 99 alla kuuluvate toodete muudetud tüüpilised hinnad ja täiendavad imporditollimaksud, mida kohaldatakse alates 18. juulist 2006

| (EUR) |
| --- |
| CN-kood | Tüüpiline hind kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta | Täiendav imporditollimaks kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta |
| 1701 11 10 (1) | 31,46 | 1,85 |
| 1701 11 90 (1) | 31,46 | 5,80 |
| 1701 12 10 (1) | 31,46 | 1,71 |
| 1701 12 90 (1) | 31,46 | 5,37 |
| 1701 91 00 (2) | 36,94 | 6,76 |
| 1701 99 10 (2) | 36,94 | 3,26 |
| 1701 99 90 (2) | 36,94 | 3,26 |
| 1702 90 99 (3) | 0,37 | 0,30 |

(EUR)

CN-kood

Tüüpiline hind kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta

Täiendav imporditollimaks kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta

1701 11 10 (1)

31,46

1,85

1701 11 90 (1)

31,46

5,80

1701 12 10 (1)

31,46

1,71

1701 12 90 (1)

31,46

5,37

1701 91 00 (2)

36,94

6,76

1701 99 10 (2)

36,94

3,26

1701 99 90 (2)

36,94

3,26

1702 90 99 (3)

0,37

0,30

---

(1)  Nõukogu määruse (EÜ) nr 318/2006 (ELT L 58, 28.2.2006, lk 1) I lisa III punktis määratletud standardkvaliteedi suhtes.

(2)  Määruse (EÜ) nr 318/2006 I lisa II punktis määratletud standardkvaliteedi suhtes.

(3)  1 % saharoosisisalduse kohta.

---

| 18.7.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 196/13 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 196/13

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1102/2006,

17. juuli 2006,

millega määratakse kindlaks, kui suures ulatuses saab rahuldada impordilitsentside taotlusi juunis 2006, mis on esitatud teatavate elusveiste kohta määrusega (EÜ) nr 1241/2005 ette nähtud tariifikvootide raames

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 17. mai 1999. aasta määrust (EÜ) nr 1254/1999 veise- ja vasikalihaturu ühise korralduse kohta, (1)

võttes arvesse komisjoni 29. juuli 2005. aasta määrust (EÜ) nr 1241/2005, millega kehtestatakse nõukogu määruses 2003/18/EÜ sätestatud teatavate Rumeeniast pärit elusveiste tariifikvoodi üksikasjalikud rakenduseeskirjad, (2) eriti selle artiklit 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 1241/2005 artiklis 1 on kinnitatud Rumeeniast pärit veiste arv 46 000, mida võib eritingimustel importida ajavahemikul 1. juulist 2006 kuni 30. juunini 2007. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 1241/2005 artiklis 1 on kinnitatud Rumeeniast pärit veiste arv 46 000, mida võib eritingimustel importida ajavahemikul 1. juulist 2006 kuni 30. juunini 2007.

| (2) | Määruse (EÜ) nr 1241/2005 artikli 4 lõige 2 näeb ette, et taotletud koguseid võidakse vähendada. Esitatud taotlused puudutavad üldkoguseid, mis ületavad saadaolevaid koguseid. Neil tingimustel ja selleks, et tagada saadaolevate koguste õiglane jaotus, tuleb taotletud koguseid proportsionaalselt vähendada, |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EÜ) nr 1241/2005 artikli 4 lõige 2 näeb ette, et taotletud koguseid võidakse vähendada. Esitatud taotlused puudutavad üldkoguseid, mis ületavad saadaolevaid koguseid. Neil tingimustel ja selleks, et tagada saadaolevate koguste õiglane jaotus, tuleb taotletud koguseid proportsionaalselt vähendada,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Iga impordilitsentside taotlus, mis on esitatud määruse (EÜ) nr 1241/2005 artikli 3 lõike 3 alusel, rahuldatakse kuni 7,664 % ulatuses taotletud kogustest.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 18. juulil 2006.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 17. juuli 2006

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  EÜT L 160, 26.6.1999, lk 21. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1782/2003 (ELT L 270, 21.10.2003, lk 1).

1

(2)  ELT L 200, 30.7.2005, lk 38.

2

---

II Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

Nõukogu

| 18.7.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 196/14 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 196/14

---

NÕUKOGU OTSUS,

6. juuli 2006,

Euroopa Ühenduse nimel India ookeani lõunaosa kalanduskokkuleppe allkirjastamise kohta

(2006/496/EÜ)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 37 koostoimes artikli 300 lõike 2 esimese lõigu esimese lausega,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Ühendus on pädev vastu võtma meetmeid kalavarude kaitseks ja majandamiseks ning sõlmima lepinguid kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonidega. |
| --- | --- |

(1)

Ühendus on pädev vastu võtma meetmeid kalavarude kaitseks ja majandamiseks ning sõlmima lepinguid kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonidega.

| (2) | Ühendus on alla kirjutanud Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni mereõiguse konventsioonile, mis kohustab rahvusvahelise üldsuse kõiki liikmeid tegema koostööd mere bioloogiliste ressursside kaitse ja majandamise vallas. |
| --- | --- |

(2)

Ühendus on alla kirjutanud Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni mereõiguse konventsioonile, mis kohustab rahvusvahelise üldsuse kõiki liikmeid tegema koostööd mere bioloogiliste ressursside kaitse ja majandamise vallas.

| (3) | Ühendus ja selle liikmesriigid on ratifitseerinud lepingu 10. detsembri 1982. aasta Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni mereõiguse konventsiooni piirialade kalavarude ja siirdekalade kaitset ja majandamist käsitlevate sätete rakendamise kohta. |
| --- | --- |

(3)

Ühendus ja selle liikmesriigid on ratifitseerinud lepingu 10. detsembri 1982. aasta Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni mereõiguse konventsiooni piirialade kalavarude ja siirdekalade kaitset ja majandamist käsitlevate sätete rakendamise kohta.

| (4) | Tulevasest India ookeani lõunaosa kalanduskokkuleppest huvitatud poolte viiendal valitsustevahelisel konverentsil esitati kokkuleppe eelnõu. |
| --- | --- |

(4)

Tulevasest India ookeani lõunaosa kalanduskokkuleppest huvitatud poolte viiendal valitsustevahelisel konverentsil esitati kokkuleppe eelnõu.

| (5) | Ühendus tegeleb asjassepuutuvas piirkonnas kalavarude püügiga ning ühenduse huvides on osaleda tõhusalt kokkuleppe rakendamisel. Seetõttu on vaja kokkuleppele alla kirjutada, |
| --- | --- |

(5)

Ühendus tegeleb asjassepuutuvas piirkonnas kalavarude püügiga ning ühenduse huvides on osaleda tõhusalt kokkuleppe rakendamisel. Seetõttu on vaja kokkuleppele alla kirjutada,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

India ookeani lõunaosa kalanduskokkuleppe allkirjastamine kiidetakse ühenduse nimel heaks, tingimusel et nõukogu on võtnud vastu otsuse kõnealuse kokkuleppe sõlmimise kohta.

Kokkuleppe tekst on lisatud käesolevale otsusele.

Artikkel 2

Nõukogu eesistujale antakse volitus määrata isik(ud), kellel on õigus ühenduse nimel kokkuleppele alla kirjutada, eeldusel et kokkulepe sõlmitakse.

Brüssel, 6. juuli 2006

Nõukogu nimel

eesistuja

P. LEHTOMÄKI

---

TÕLGE

INDIA OOKEANI LÕUNAOSA KALANDUSKOKKULEPE (SIOFA)

KOKKULEPPEOSALISED,

VÄLJENDADES VASTASTIKUST HUVI India ookeani lõunaosa kalavarude õige majandamise, pikaajalise kaitse ja jätkusuutliku kasutamise vastu ning soovides kiirendada kõnealuste eesmärkide saavutamist rahvusvahelise koostöö abil,

VÕTTES ARVESSE, et vastavalt 10. detsembri 1982. aasta Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni mereõiguse konventsioonile ja rahvusvahelise õiguse üldistele põhimõtetele kuulub rannikuäärsete riikide jurisdiktsiooni alla veeala, kus nad teostavad oma suveräänset õigust uurida, kasutada, kaitsta ja majandada kalavarusid ning kaitsta mere elusressursse, mida mõjutab kalapüük,

MEENUTADES ASJAOMASEID SÄTTEID 10. detsembri 1982. aasta Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni mereõiguse konventsioonis, 4. detsembri 1995. aasta lepingus 10. detsembri 1982. aasta Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni mereõiguse konventsiooni piirialade kalavarude ja siirdekalade kaitset ja majandamist käsitlevate sätete rakendamise kohta ning 24. novembri 1993. aasta kokkuleppes, millega ergutatakse avamerekalalaevu täitma rahvusvahelisi kaitse- ja majandamiseeskirju, ning võttes arvesse vastutustundliku kalapüügi juhendit, mis võeti vastu 31. oktoobril 1995. aastal Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni konverentsi 28. istungil,

MEENUTADES LISAKS 10. detsembri 1982. aasta Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni mereõiguse konventsiooni piirialade kalavarude ja siirdekalade kaitset ja majandamist käsitlevate sätete rakendamist puudutava 1995. aasta lepingu artiklit 17 ning vajadust tagada, et käesoleva India ookeani lõunaosa kalanduskokkuleppe välised riigid kohaldaksid käesoleva kokkuleppe alusel võetud kaitse- ja majandamismeetmeid ja ei lubaks oma riigi lippu kandvatel laevadel tegeleda käesoleva kokkuleppe kohaldamisalasse kuuluvate kalavarude kaitse ja jätkusuutliku kasutamise eesmärkidega vastuolus oleva kalapüügiga,

TUNNUSTADES majanduslikke ja geograafilisi kaalutlusi ning arenguriikide, eriti vähimarenenud riikide ja väikestest saareriikidest arenguriikide ning nende rannakogukondade erilist vajadust saada kalavarudest õiglast kasu,

SOOVIDES saavutada koostööd rannikuäärsete riikide ja kõikide ülejäänud riikide, organisatsioonide ja kalastusüksuste vahel, kes on huvitatud India ookeani lõunaosa kalavarudest, et tagada ühtesobivad kaitse- ja majandamismeetmed,

PIDADES MEELES, et eelneva saavutamine aitab luua õiglast ja võrdset majanduskorda, mis on kogu inimkonna huvides, ning eelkõige rahuldada arenguriikide, eriti vähimarenenud riikide ja väikestest saareriikidest arenguriikide erilisi huvisid ja vajadusi,

OLLES VEENDUNUD, et kõnealuseid eesmärke aitab kõige paremini saavutada mitmepoolse kokkuleppe sõlmimine, milles käsitletakse India ookeani lõunaosa riiklike jurisdiktsioonide välise veeala kalavarude pika-ajalist kaitset ja jätkusuutlikku kasutamist,

LEPIVAD KOKKU JÄRGMISES:

Artikkel 1

Mõisted

Käesolevas kokkuleppes kasutatakse järgmisi mõisteid:

| a) | 1982. aasta konventsioon – 10. detsembri 1982. aasta Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni mereõiguse konventsioon; |
| --- | --- |

a)

1982. aasta konventsioon – 10. detsembri 1982. aasta Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni mereõiguse konventsioon;

| b) | 1995. aasta leping – 4. detsembri 1995. aasta leping 10. detsembri 1982. aasta Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni mereõiguse konventsiooni piirialade kalavarude ja siirdekalade kaitset ja majandamist käsitlevate sätete rakendamise kohta; |
| --- | --- |

b)

1995. aasta leping – 4. detsembri 1995. aasta leping 10. detsembri 1982. aasta Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni mereõiguse konventsiooni piirialade kalavarude ja siirdekalade kaitset ja majandamist käsitlevate sätete rakendamise kohta;

| c) | kõnealune ala – artiklis 3 sätestatud ala, mille suhtes kohaldatakse käesolevat lepingut; |
| --- | --- |

c)

kõnealune ala – artiklis 3 sätestatud ala, mille suhtes kohaldatakse käesolevat lepingut;

| d) | juhend – vastutustundliku kalapüügi juhend, mis võeti vastu 31. oktoobril 1995. aastal Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni konverentsi 28. istungil; |
| --- | --- |

d)

juhend – vastutustundliku kalapüügi juhend, mis võeti vastu 31. oktoobril 1995. aastal Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni konverentsi 28. istungil;

| e) | kokkuleppeosaline – iga riik või piirkondliku majandusintegratsiooni organisatsioon, kes on nõustunud end käesoleva kokkuleppega siduma ja kelle suhtes kokkulepe kehtib; |
| --- | --- |

e)

kokkuleppeosaline – iga riik või piirkondliku majandusintegratsiooni organisatsioon, kes on nõustunud end käesoleva kokkuleppega siduma ja kelle suhtes kokkulepe kehtib;

| f) | kalavarud – kalade, limuste, koorikloomade ja teiste paiksete liikide varud kõnealusel alal, välja arvatud:






  i) | paiksed liigid, mis alluvad rannikuäärsete riikide kalandusjurisdiktsioonile vastavalt 1982. aasta konventsiooni artikli 77 lõikele 4 ja |
| --- | --- | --- |

f)

kalavarud – kalade, limuste, koorikloomade ja teiste paiksete liikide varud kõnealusel alal, välja arvatud:

i)

paiksed liigid, mis alluvad rannikuäärsete riikide kalandusjurisdiktsioonile vastavalt 1982. aasta konventsiooni artikli 77 lõikele 4 ja

| ii) | 1982. aasta konventsiooni I lisas loetletud siirdekalad; |
| --- | --- |

ii)

1982. aasta konventsiooni I lisas loetletud siirdekalad;

| g) | kalapüük:






  i) | kalavarude tegelik luure, püüdmine, loomuse võtmine või kogumine või luure, püüdmise, loomuse võtmise või kogumise katse; |
| --- | --- | --- |

g)

kalapüük:

i)

kalavarude tegelik luure, püüdmine, loomuse võtmine või kogumine või luure, püüdmise, loomuse võtmise või kogumise katse;

| ii) | iga tegevus, mille puhul võib põhjendatult oodata, et selle tulemuseks on kalavarude asukoha kindlaksmääramine, püüdmine, loomuse võtmine või kogumine mis tahes eesmärgil, sealhulgas teaduslik uurimine; |
| --- | --- |

ii)

iga tegevus, mille puhul võib põhjendatult oodata, et selle tulemuseks on kalavarude asukoha kindlaksmääramine, püüdmine, loomuse võtmine või kogumine mis tahes eesmärgil, sealhulgas teaduslik uurimine;

| iii) | iga kalavarude peibutuspüügivahendi või sellega seotud seadmete, sealhulgas raadiomajakate paigaldamine, otsimine või tagasivõtmine; |
| --- | --- |

iii)

iga kalavarude peibutuspüügivahendi või sellega seotud seadmete, sealhulgas raadiomajakate paigaldamine, otsimine või tagasivõtmine;

| iv) | iga merel toimuv tegevus, mis toetab või valmistab ette mis tahes käesolevas määratluses kirjeldatud tegevust, välja arvatud tegutsemine hädaolukordades, sealhulgas seoses meeskonnaliikmete tervise või ohutuse või laeva ohutusega või |
| --- | --- |

iv)

iga merel toimuv tegevus, mis toetab või valmistab ette mis tahes käesolevas määratluses kirjeldatud tegevust, välja arvatud tegutsemine hädaolukordades, sealhulgas seoses meeskonnaliikmete tervise või ohutuse või laeva ohutusega või

| v) | õhusõiduki kasutamine seoses mis tahes käesolevas mõistes kirjeldatud tegevusega, välja arvatud lennud, mis on tehtud hädaolukordades, sealhulgas seoses meeskonnaliikmete tervise või ohutuse või laeva ohutusega; |
| --- | --- |

v)

õhusõiduki kasutamine seoses mis tahes käesolevas mõistes kirjeldatud tegevusega, välja arvatud lennud, mis on tehtud hädaolukordades, sealhulgas seoses meeskonnaliikmete tervise või ohutuse või laeva ohutusega;

| h) | kalastusüksus – 1995. aasta lepingu artikli 1 lõikes 3 viidatud kalastusüksus; |
| --- | --- |

h)

kalastusüksus – 1995. aasta lepingu artikli 1 lõikes 3 viidatud kalastusüksus;

| i) | kalalaev – mis tahes laev, mida kasutatakse kalapüügiks või mis on kalapüügiks ette nähtud, sealhulgas baaslaev, mis tahes muu laev, mis tegeleb otseselt kalapüügiga, ning mis tahes laev, mis tegeleb ümberlaadimisega; |
| --- | --- |

i)

kalalaev – mis tahes laev, mida kasutatakse kalapüügiks või mis on kalapüügiks ette nähtud, sealhulgas baaslaev, mis tahes muu laev, mis tegeleb otseselt kalapüügiga, ning mis tahes laev, mis tegeleb ümberlaadimisega;

| j) | kodanikud – hõlmab nii füüsilisi kui ka juriidilisi isikuid; |
| --- | --- |

j)

kodanikud – hõlmab nii füüsilisi kui ka juriidilisi isikuid;

| k) | piirkondliku majandusintegratsiooni organisatsioon – piirkondliku majandusintegratsiooni organisatsioon, millele tema liikmesriigid on andnud käesoleva kokkuleppega kaetud küsimustes üle õiguspädevuse, sealhulgas õiguse teha kõnealustes küsimustes liikmesriikidele siduvaid otsuseid; |
| --- | --- |

k)

piirkondliku majandusintegratsiooni organisatsioon – piirkondliku majandusintegratsiooni organisatsioon, millele tema liikmesriigid on andnud käesoleva kokkuleppega kaetud küsimustes üle õiguspädevuse, sealhulgas õiguse teha kõnealustes küsimustes liikmesriikidele siduvaid otsuseid;

| l) | ümberlaadimine – kogu või osa kalavaru lossimine ühe kalalaeva pardalt teisele laevale kas merel või sadamas. |
| --- | --- |

l)

ümberlaadimine – kogu või osa kalavaru lossimine ühe kalalaeva pardalt teisele laevale kas merel või sadamas.

Artikkel 2

Eesmärgid

Käesoleva kokkuleppe eesmärk on tagada kõnealusel alal kokkuleppeosaliste vahelise koostöö abil kalavarude pika-ajaline kaitse ja jätkusuutlik kasutamine ning edendada kõnealusel alal kalapüügi jätkusuutlikku arengut, võttes arvesse käesoleva kokkuleppe osaliste hulka kuuluvate kõnealuse alaga külgnevate arenguriikide, eelkõige vähimarenenud riikide ja väikestest saareriikidest arenguriikide vajadusi.

Artikkel 3

Kohaldamisala

1.   Käesolevat kokkulepet kohaldatakse ala suhtes, mida piiritleb joon, mis ühendab piki geograafilisi laiusi ja pikkusi järgmisi punkte, ja mis ei sisalda riikliku jurisdiktsiooni all olevaid veealasid:

Punktist, kus 10. põhjalaiuskraad lõikub Aafrika mandrijoonega, piki kõnealust põhjalaiust itta kuni ristumiseni 65. idapikkuskraadiga; sealt piki kõnealust idapikkust lõunasse kuni ristumiseni ekvaatoriga; sealt piki ekvaatorit itta kuni ristumiseni 80. idapikkuskraadiga; sealt piki kõnealust idapikkust lõunasse kuni ristumiseni 20. lõunalaiuskraadiga; sealt piki kõnealust lõunalaiust itta kuni Austraalia mandrijooneni; sealt piki Austraalia rannikut lõunasse ja siis itta kuni ristumiseni 120. idapikkuskraadiga; sealt piki kõnealust idapikkust lõunasse kuni ristumiseni 55. lõunalaiuskraadiga; sealt piki kõnealust lõunalaiust läände kuni ristumiseni 80. idapikkuskraadiga; sealt piki kõnealust idapikkust põhja kuni ristumiseni 45. lõunalaiuskraadiga, sealt piki kõnealust lõunalaiust läände kuni ristumiseni 30. idapikkuskraadiga; sealt piki kõnealust idapikkust põhja kuni Aafrika mandrijooneni.

2.   Kui seoses käesoleva kokkuleppega tekib vajadus määrata maapinnal kindlaks teatud punkti, joone või piirkonna asukoht, määratakse kõnealune asukoht kindlaks viitega ITRS-süsteemile (International Terrestrial Reference System), mida haldab Rahvusvaheline Maa Pöörlemise Teenistus (International Earth Rotation Service), kõnealune süsteem on enamike praktiliste eesmärkide puhul võrdväärne 1984. aasta rahvusvaheline geodeetiliste koordinaatide süsteemiga (WGS84).

Artikkel 4

Üldpõhimõtted

Selleks, et täita koostöökohustust vastavalt 1982. aasta konventsioonile ja rahvusvahelisele õigusele, kohaldavad kokkuleppeosalised eelkõige järgmisi põhimõtteid:

| a) | parimate olemasolevate teaduslike tõendite alusel võetakse meetmeid, et tagada kalavarude pikaajaline kaitse, võttes arvesse kõnealuste varude jätkusuutlikku kasutamist ja rakendades nende majandamiseks ökosüsteemipõhist lähenemist; |
| --- | --- |

a)

parimate olemasolevate teaduslike tõendite alusel võetakse meetmeid, et tagada kalavarude pikaajaline kaitse, võttes arvesse kõnealuste varude jätkusuutlikku kasutamist ja rakendades nende majandamiseks ökosüsteemipõhist lähenemist;

| b) | võetakse meetmeid, mis tagavad kalavarude jätkusuutliku kasutamise seisukohast sobiva püügimahu; |
| --- | --- |

b)

võetakse meetmeid, mis tagavad kalavarude jätkusuutliku kasutamise seisukohast sobiva püügimahu;

| c) | kooskõlas juhendiga ja 1995. aasta lepinguga kohaldatakse ettevaatusprintsiipi, mille tõttu piisava teadusliku teabe puudumist ei kasutata ettekäändena, et kaitse- ja majandamismeetmeid edasi lükata või võtmata jätta; |
| --- | --- |

c)

kooskõlas juhendiga ja 1995. aasta lepinguga kohaldatakse ettevaatusprintsiipi, mille tõttu piisava teadusliku teabe puudumist ei kasutata ettekäändena, et kaitse- ja majandamismeetmeid edasi lükata või võtmata jätta;

| d) | kalavarusid majandatakse viisil, mis tagab nende püsimine tasemel, mille abil on võimalik saada maksimaalset jätkusuutlikku saagikust, ning kahanenud kalavarud taastatakse nii, et need saavutaksid kõnealuse taseme; |
| --- | --- |

d)

kalavarusid majandatakse viisil, mis tagab nende püsimine tasemel, mille abil on võimalik saada maksimaalset jätkusuutlikku saagikust, ning kahanenud kalavarud taastatakse nii, et need saavutaksid kõnealuse taseme;

| e) | püügiviiside ja majandamismeetmete puhul võetakse asjakohaselt arvesse vajadust muuta kalapüügi kahjulik mõju merekeskkonnale võimalikult väikeseks; |
| --- | --- |

e)

püügiviiside ja majandamismeetmete puhul võetakse asjakohaselt arvesse vajadust muuta kalapüügi kahjulik mõju merekeskkonnale võimalikult väikeseks;

| f) | kaitstakse bioloogilist mitmekesisust merekeskkonnas ja |
| --- | --- |

f)

kaitstakse bioloogilist mitmekesisust merekeskkonnas ja

| g) | tunnustatakse täielikult käesoleva kokkuleppe osaliste hulka kuuluvate kõnealuse alaga piirnevate arenguriikide, eelkõige vähimarenenud riikide ja väikeste saareriikidest arenguriikide erivajadusi. |
| --- | --- |

g)

tunnustatakse täielikult käesoleva kokkuleppe osaliste hulka kuuluvate kõnealuse alaga piirnevate arenguriikide, eelkõige vähimarenenud riikide ja väikeste saareriikidest arenguriikide erivajadusi.

Artikkel 5

Kokkuleppeosaliste koosolek

1.   Kokkuleppeosalised kohtuvad regulaarselt, et arutada käesoleva kokkuleppe rakendamisega seotud küsimusi ning langetada kõiki sellealaseid otsuseid.

2.   Kui kokkuleppeosaliste koosolekul ei otsustata teisiti, toimub kokkuleppeosaliste korraline koosolek vähemalt üks kord aastas ja niivõrd, kui see on teostatav, vahetult enne või pärast India Ookeani Edelaosa Kalanduskomisjoni koosolekuid. Kokkuleppeosalised võivad vajaduse korral pidada ka erakorralisi koosolekuid.

3.   Kokkuleppeosaliste koosolek võtab vastu ja muudab konsensuse alusel enda töökorda ja teda abistavate organite töökorda.

4.   Kokkuleppeosalised arutavad oma esimesel koosolekul võimalust võtta vastu eelarve, et finantseerida kokkuleppeosaliste koosoleku korraldamist ja koosoleku ülesannete täitmist, ning eelarvega kaasnevaid finantsregulatsioone. Finantsregulatsioonides kehtestatakse kriteeriumid iga kokkuleppeosalise poolt eelarvesse makstava osamakse suuruse kindlaksmääramiseks, arvestades vajalikul määral arenguriikidest kokkuleppeosaliste, eelkõige vähimarenenud riikide ja väikestest saareriikidest arenguriikide majanduslikku olukorda ja tagades, et kokkuleppeosalised, kes saavad kasu kalapüügist kõnealusel alal, kataksid eelarvest sellele vastava osa.

Artikkel 6

Kokkuleppeosaliste koosoleku ülesanded

1.   Kokkuleppeosaliste koosolekul:

| a) | vaadatakse üle kalavarude olukord, sealhulgas nende arvukus ja püügimaht; |
| --- | --- |

a)

vaadatakse üle kalavarude olukord, sealhulgas nende arvukus ja püügimaht;

| b) | edendatakse ja vajaduse korral koordineeritakse teadusuuringuid, mida on vaja läbi viia kalavarude ning kõnealuse alaga külgnevatel riikliku jurisdiktsiooni all olevatel veealadel esinevate piirialade kalavarude kohta, sealhulgas vette tagasilastud kalasaagi kohta ja kalapüügi mõju kohta merekeskkonnale; |
| --- | --- |

b)

edendatakse ja vajaduse korral koordineeritakse teadusuuringuid, mida on vaja läbi viia kalavarude ning kõnealuse alaga külgnevatel riikliku jurisdiktsiooni all olevatel veealadel esinevate piirialade kalavarude kohta, sealhulgas vette tagasilastud kalasaagi kohta ja kalapüügi mõju kohta merekeskkonnale;

| c) | hinnatakse kalapüügi mõju kalavarudele ja merekeskkonnale, võttes arvesse kõnealuse ala keskkonnaalaseid ja okeanograafilisi omadusi, muud inimtegevust ja teisi keskkonnategureid; |
| --- | --- |

c)

hinnatakse kalapüügi mõju kalavarudele ja merekeskkonnale, võttes arvesse kõnealuse ala keskkonnaalaseid ja okeanograafilisi omadusi, muud inimtegevust ja teisi keskkonnategureid;

| d) | parimate olemasolevate teaduslike tõendite alusel sõnastatakse ja võetakse vastu kaitse- ja majandamismeetmed, mis on vajalikud kalavarude pikaajalise jätkusuutlikkuse tagamiseks, võttes arvesse vajadust kaitsta mere bioloogilist mitmekesisust; |
| --- | --- |

d)

parimate olemasolevate teaduslike tõendite alusel sõnastatakse ja võetakse vastu kaitse- ja majandamismeetmed, mis on vajalikud kalavarude pikaajalise jätkusuutlikkuse tagamiseks, võttes arvesse vajadust kaitsta mere bioloogilist mitmekesisust;

| e) | võetakse vastu üldsoovituslikud rahvusvahelised miinimumstandardid vastutustundliku kalapüügi jaoks; |
| --- | --- |

e)

võetakse vastu üldsoovituslikud rahvusvahelised miinimumstandardid vastutustundliku kalapüügi jaoks;

| f) | koostatakse eeskirjad teaduslike ja statistiliste andmete kogumise ja nende vastavustõendamise, samuti nende esitamise, avaldamise, levitamise ning kasutamise kohta; |
| --- | --- |

f)

koostatakse eeskirjad teaduslike ja statistiliste andmete kogumise ja nende vastavustõendamise, samuti nende esitamise, avaldamise, levitamise ning kasutamise kohta;

| g) | edendatakse kokkuleppeosaliste vahelist koostööd ja koordineerimist, tagamaks, et kõnealuse alaga külgnevatel riikliku jurisdiktsiooni all olevatel veealadel esinevate piirialade kalavarude kaitse- ja majandamismeetmed on ühitatavad kokkuleppeosaliste koosolekul vastuvõetud kalavarusid puudutavate meetmetega; |
| --- | --- |

g)

edendatakse kokkuleppeosaliste vahelist koostööd ja koordineerimist, tagamaks, et kõnealuse alaga külgnevatel riikliku jurisdiktsiooni all olevatel veealadel esinevate piirialade kalavarude kaitse- ja majandamismeetmed on ühitatavad kokkuleppeosaliste koosolekul vastuvõetud kalavarusid puudutavate meetmetega;

| h) | koostatakse kalapüügi seire, kontrolli ja järelevalve eeskirjad ja menetlused, et tagada kokkuleppeosaliste koosolekul vastu võetud kaitse- ja majandamismeetmete järgimine; kõnealused eeskirjad ja menetlused sisaldavad vajaduse korral vastavustõendamise süsteemi, mis hõlmab laevade seiret ja vaatlemist, ning eeskirju kõnealusel alal tegutsevate laevade pardale minekuks ja nende kontrollimiseks; |
| --- | --- |

h)

koostatakse kalapüügi seire, kontrolli ja järelevalve eeskirjad ja menetlused, et tagada kokkuleppeosaliste koosolekul vastu võetud kaitse- ja majandamismeetmete järgimine; kõnealused eeskirjad ja menetlused sisaldavad vajaduse korral vastavustõendamise süsteemi, mis hõlmab laevade seiret ja vaatlemist, ning eeskirju kõnealusel alal tegutsevate laevade pardale minekuks ja nende kontrollimiseks;

| i) | arendatakse ja jälgitakse meetmeid ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi ennetamiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks; |
| --- | --- |

i)

arendatakse ja jälgitakse meetmeid ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi ennetamiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks;

| j) | kooskõlas rahvusvahelise õiguse ja mis tahes kohaldatavate õigusaktidega juhitakse käesoleva kokkuleppe väliste riikide tähelepanu mis tahes tegevusele, mis õõnestab käesoleva kokkuleppe eesmärkide saavutamist; |
| --- | --- |

j)

kooskõlas rahvusvahelise õiguse ja mis tahes kohaldatavate õigusaktidega juhitakse käesoleva kokkuleppe väliste riikide tähelepanu mis tahes tegevusele, mis õõnestab käesoleva kokkuleppe eesmärkide saavutamist;

| k) | kehtestatakse kriteeriumid ja reeglid kalapüügis osalemise jaoks ning |
| --- | --- |

k)

kehtestatakse kriteeriumid ja reeglid kalapüügis osalemise jaoks ning

| l) | täidetakse mis tahes muid käesoleva kokkuleppe eesmärkide saavutamiseks vajalikke ülesandeid ja funktsioone. |
| --- | --- |

l)

täidetakse mis tahes muid käesoleva kokkuleppe eesmärkide saavutamiseks vajalikke ülesandeid ja funktsioone.

2.   Kalapüügis osalemise, sealhulgas lubatud kogupüügi või püügikoormuse kogumäära jaotamise kriteeriumite kindlaks määramisel võtavad kokkuleppeosalised muu hulgas arvesse rahvusvahelisi põhimõtteid, näiteks 1995. aasta lepingus sisalduvaid põhimõtteid.

3.   Lõike 2 sätteid kohaldades võivad kokkuleppeosalised muu hulgas:

| a) | määrata kokkuleppeosalistele aastakvoote või püügikoormuse piiranguid; |
| --- | --- |

a)

määrata kokkuleppeosalistele aastakvoote või püügikoormuse piiranguid;

| b) | jagada püügikoguseid uurimise ja teadusuuringute jaoks ning |
| --- | --- |

b)

jagada püügikoguseid uurimise ja teadusuuringute jaoks ning

| c) | eraldada vajaduse korral kalapüügivõimalusi käesoleva kokkuleppe välistele riikidele. |
| --- | --- |

c)

eraldada vajaduse korral kalapüügivõimalusi käesoleva kokkuleppe välistele riikidele.

4.   Kokkuleppeosaliste koosolek vaatab vastavalt kokkulepitud eeskirjadele üle kokkuleppeosalistele jaotatud kvoodid ja püügikoormuse piirangud ning kalapüügivõimaluste kasutamise käesoleva kokkuleppe väliste riikide poolt, võttes muu hulgas arvesse kokkuleppeosaliste koosoleku poolt vastuvõetud kaitse- ja majandamismeetmete rakendamist kokkuleppeosaliste ning käesoleva kokkuleppe väliste riikide poolt.

Artikkel 7

Abistavad organid

1.   Kokkuleppeosaliste koosolekul rajatakse alaline teaduskomitee, mis kohtub, välja arvatud juhul, kui kokkuleppeosaliste koosolek otsustab teisiti, vähemalt üks kord aastas ja soovitavalt enne kokkuleppeosaliste koosolekut ning mille tegevus vastab järgmistele sätetele:

| a) | teaduskomiteel on järgmised ülesanded:






  i) | teadusliku hindamise korraldamine kalavarude kohta ja kalapüügi mõju kohta merekeskkonnale, võttes arvesse kõnealuse ala keskkonnaalaseid ja okeanograafilisi omadusi ning asjaomaste teadusuuringute tulemusi; |
| --- | --- | --- |

a)

teaduskomiteel on järgmised ülesanded:

i)

teadusliku hindamise korraldamine kalavarude kohta ja kalapüügi mõju kohta merekeskkonnale, võttes arvesse kõnealuse ala keskkonnaalaseid ja okeanograafilisi omadusi ning asjaomaste teadusuuringute tulemusi;

| ii) | teaduskoostöö julgustamine ja edendamine, et parandada teadmisi kalavarude olukorra kohta; |
| --- | --- |

ii)

teaduskoostöö julgustamine ja edendamine, et parandada teadmisi kalavarude olukorra kohta;

| iii) | kokkuleppeosaliste koosolekule teaduslike nõuannete ja soovituste esitamine artikli 6 lõike 1 punktis d viidatud kaitse- ja majandamismeetmete sõnastamise jaoks; |
| --- | --- |

iii)

kokkuleppeosaliste koosolekule teaduslike nõuannete ja soovituste esitamine artikli 6 lõike 1 punktis d viidatud kaitse- ja majandamismeetmete sõnastamise jaoks;

| iv) | kokkuleppeosaliste koosolekule teaduslike nõuannete ja soovituste esitamine kalapüügi seiret käsitlevate meetmete sõnastamise jaoks; |
| --- | --- |

iv)

kokkuleppeosaliste koosolekule teaduslike nõuannete ja soovituste esitamine kalapüügi seiret käsitlevate meetmete sõnastamise jaoks;

| v) | kokkuleppeosaliste koosolekule teaduslike nõuannete ja soovituste esitamine kalapüügiandmete kogumiseks ja vahetamiseks sobivate standardite ja vormingute kohta ning |
| --- | --- |

v)

kokkuleppeosaliste koosolekule teaduslike nõuannete ja soovituste esitamine kalapüügiandmete kogumiseks ja vahetamiseks sobivate standardite ja vormingute kohta ning

| vi) | mis tahes muu teadusliku ülesande täitmine, mida kokkuleppeosaliste koosolek otsustab komiteele anda; |
| --- | --- |

vi)

mis tahes muu teadusliku ülesande täitmine, mida kokkuleppeosaliste koosolek otsustab komiteele anda;

| b) | nõuannete ja soovituste arendamisel võtab teaduskomitee arvesse India Ookeani Edelosa Kalanduskomisjoni ning samuti muude asjaomaste teadusorganisatsioonide ja piirkondlike kalandusorganisatsioonide tööd. |
| --- | --- |

b)

nõuannete ja soovituste arendamisel võtab teaduskomitee arvesse India Ookeani Edelosa Kalanduskomisjoni ning samuti muude asjaomaste teadusorganisatsioonide ja piirkondlike kalandusorganisatsioonide tööd.

2.   Kui artiklis 6 viidatud meetmed on võetud, asutatakse kokkuleppeosaliste koosolekul vastavuskomitee, et kontrollida nende meetmete rakendamist ja nende järgimist. Vastavuskomitee kohtub koostöös kokkuleppeosaliste koosolekuga, nagu on töökorras ette nähtud, ja annab aru ning esitab nõuandeid ja soovitusi kokkuleppeosaliste koosolekule.

3.   Kokkuleppeosaliste koosolek võib asutada ka selliseid ajutisi, alalisi või erikomiteesid, mida on vaja, et uurida käesoleva kokkuleppe eesmärkide täitmisega seotud küsimusi, ning töögruppe, mida on vaja, et uurida konkreetseid tehnilisi probleeme ja esitada nende kohta soovitusi.

Artikkel 8

Otsuste tegemine

1.   Kui käesolevas kokkuleppes ei ole ette nähtud teisiti, tehakse kokkuleppeosaliste koosolekul ja selle abistavate organite kohtumistel sisulisi otsuseid kohalolevate kokkuleppeosaliste konsensuse alusel, kusjuures konsensus tähendab, et otsuse tegemise ajal ei esitata mitte ühtegi ametlikku vastuväidet. Küsimust, kas mingi teema on sisuline, käsitletakse sisulise küsimusena.

2.   Otsused küsimuste kohta, millele ei viidata lõikes 1, võetakse vastu kohalolevate ja hääletavate kokkuleppeosaliste lihthäälteenamusega.

3.   Kokkuleppeosaliste koosolekul tehtud otsused on siduvad kõikidele kokkuleppeosalistele.

Artikkel 9

Sekretariaat

Kokkuleppeosaliste koosolekul otsustatakse, kuidas korraldatakse sekretariaaditeenuste osutamine või luuakse sekretariaat järgmiste ülesannete täitmiseks:

| a) | käesoleva kokkuleppe rakendussätete elluviimine ja koordineerimine, sealhulgas kokkuleppeosaliste koosoleku ametliku aruande koostamine ja jagamine; |
| --- | --- |

a)

käesoleva kokkuleppe rakendussätete elluviimine ja koordineerimine, sealhulgas kokkuleppeosaliste koosoleku ametliku aruande koostamine ja jagamine;

| b) | kokkuleppeosaliste koosoleku ja seda abistavate organite menetluste täielike protokollide säilitamine, samuti täieliku arhiivi säilitamine kõikidest muudest käesoleva kokkuleppe rakendamisega seotud ametlikest dokumentidest ja |
| --- | --- |

b)

kokkuleppeosaliste koosoleku ja seda abistavate organite menetluste täielike protokollide säilitamine, samuti täieliku arhiivi säilitamine kõikidest muudest käesoleva kokkuleppe rakendamisega seotud ametlikest dokumentidest ja

| c) | mis tahes muud ülesanded, mida kokkuleppeosaliste koosolek otsustab sekretariaadile anda. |
| --- | --- |

c)

mis tahes muud ülesanded, mida kokkuleppeosaliste koosolek otsustab sekretariaadile anda.

Artikkel 10

Kokkuleppeosaliste kohustused

1.   Iga kokkuleppeosaline järgib kõnealusel alal tegutsedes järgmist:

| a) | rakendab viivitamatult kõnealust kokkulepet ja mis tahes kaitse-, majandamis- ning muud meedet või tegevust, mis kokkuleppeosaliste koosolekul kokku lepitakse; |
| --- | --- |

a)

rakendab viivitamatult kõnealust kokkulepet ja mis tahes kaitse-, majandamis- ning muud meedet või tegevust, mis kokkuleppeosaliste koosolekul kokku lepitakse;

| b) | võtab kokkuleppeosaliste koosolekul vastu võetud meetmete tõhususe tagamiseks vajalikke meetmeid; |
| --- | --- |

b)

võtab kokkuleppeosaliste koosolekul vastu võetud meetmete tõhususe tagamiseks vajalikke meetmeid;

| c) | kogub ja vahetab teaduslikke, tehnilisi ja statistilisi andmeid kalavarude kohta ja tagab, et:






  i) | andmeid kogutakse piisavalt üksikasjalikult, et võimaldada varude tõhusat hindamist, ning need esitatakse õigeaegselt, et täita kokkuleppeosaliste poolt vastuvõetud eeskirjadega kehtestatud nõudeid; |
| --- | --- | --- |

c)

kogub ja vahetab teaduslikke, tehnilisi ja statistilisi andmeid kalavarude kohta ja tagab, et:

i)

andmeid kogutakse piisavalt üksikasjalikult, et võimaldada varude tõhusat hindamist, ning need esitatakse õigeaegselt, et täita kokkuleppeosaliste poolt vastuvõetud eeskirjadega kehtestatud nõudeid;

| ii) | kõnealuste andmete täpsuse kontrollimiseks võetakse asjakohaseid meetmeid; |
| --- | --- |

ii)

kõnealuste andmete täpsuse kontrollimiseks võetakse asjakohaseid meetmeid;

| iii) | kokkuleppeosaliste koosolekul kindlaks määratud statistilised, bioloogilised ja muud andmed ning teave esitatakse kord aastas ning |
| --- | --- |

iii)

kokkuleppeosaliste koosolekul kindlaks määratud statistilised, bioloogilised ja muud andmed ning teave esitatakse kord aastas ning

| iv) | teave kokkuleppeosaliste koosolekul vastu võetud kaitse- ja majandamismeetmete rakendamiseks korraldatud tegevuste kohta esitatakse õigeaegselt. |
| --- | --- |

iv)

teave kokkuleppeosaliste koosolekul vastu võetud kaitse- ja majandamismeetmete rakendamiseks korraldatud tegevuste kohta esitatakse õigeaegselt.

2.   Iga kokkuleppeosaline esitab kokkuleppeosaliste koosolekule aruande käesoleva artikli kohaselt võetud rakendus- ja vastavusmeetmete kohta, sealhulgas kõikide rikkumiste puhul rakendatud sanktsioonide kohta, ja käesoleva kokkuleppe osalised saareriigid esitavad lisaks aruande kaitse- ja majandamismeetmete kohta, mida nad on võtnud kõnealuse alaga külgnevatel nende jurisdiktsiooni all olevatel veealadel esinevate piirialade varude suhtes.

3.   Ilma et see piiraks lipuriigi vastutuse ülimuslikkust, võtab iga kokkuleppeosaline võimalikult ulatuslikke meetmeid või teeb koostööd, et tagada, et tema kodanikud ja tema kodanike poolt juhitavad kalalaevad, mis tegutsevad kõnealusel alal, vastavad käesoleva kokkuleppe sätetele ja kokkuleppeosaliste koosolekul võetud kaitse- ja majandamismeetmetele.

4.   Iga kokkuleppeosaline uurib iga teise kokkuleppeosalise nõudmisel ja kui talle on esitatud asjassepuutuv teave võimalikult ulatuslikult iga väidetavat tõsist käesoleva kokkuleppe sätte rikkumist 1995. aasta lepingu tähenduses või iga kokkuleppeosaliste koosolekul vastuvõetud kaitse- või majandamismeetme rikkumist, mille on põhjustanud tema kodanikud või kalalaevad, mille omanikud on või millega kalastavad tema kodanikud. Vastus, mis sisaldab väidetava rikkumise suhtes võetud või kavatsetava meetme üksikasju, esitatakse kõikidele kokkuleppeosalistele kohe, kui see on teostatav, ja kindlasti vähemalt kahe (2) kuu jooksul kõnealuse nõude esitamisest. Aruanne uurimise tulemuste kohta esitatakse kokkuleppeosaliste koosolekule, kui uurimine on lõpetatud.

Artikkel 11

Lipuriigi kohustused

1.   Iga kokkuleppeosaline võtab meetmeid, mis on vajalikud tagamaks, et:

| a) | kalalaevad, mis sõidavad tema lipu all ja tegutsevad kõnealusel alal, järgivad käesoleva kokkuleppe sätteid ja kokkuleppeosaliste koosolekul vastu võetud kaitse- ja majandamismeetmeid ning kõnealused laevad ei tegele ühegi tegevusega, mis õõnestab kõnealuste meetmete tõhusust; |
| --- | --- |

a)

kalalaevad, mis sõidavad tema lipu all ja tegutsevad kõnealusel alal, järgivad käesoleva kokkuleppe sätteid ja kokkuleppeosaliste koosolekul vastu võetud kaitse- ja majandamismeetmeid ning kõnealused laevad ei tegele ühegi tegevusega, mis õõnestab kõnealuste meetmete tõhusust;

| b) | kalalaevad, mis sõidavad tema lipu all, ei tegele kõnealuse alaga külgnevatel riikliku jurisdiktsiooni all olevatel veealadel loata kalapüügiga ning |
| --- | --- |

b)

kalalaevad, mis sõidavad tema lipu all, ei tegele kõnealuse alaga külgnevatel riikliku jurisdiktsiooni all olevatel veealadel loata kalapüügiga ning

| c) | ta arendab ja rakendab laevaseire satelliitsüsteemi oma lipu all sõitvate laevade suhtes, mis kalastavad kõnealusel alal. |
| --- | --- |

c)

ta arendab ja rakendab laevaseire satelliitsüsteemi oma lipu all sõitvate laevade suhtes, mis kalastavad kõnealusel alal.

2.   Mitte ükski kokkuleppeosaline ei luba kasutada oma riigi lipu all sõitvat laeva kõnealusel alal kalastamiseks, kui sellele ei ole antud kokkuleppeosalise asjaomase asutuse või asjaomaste asutuste vastavat luba.

3.   Iga kokkuleppeosaline:

| a) | lubab kasutada oma lipu all sõitvaid laevu kalastamiseks riikliku jurisdiktsiooni välistel veealadel vaid seal, kus ta on võimeline tõhusalt täitma oma käesolevast kokkuleppest ja rahvusvahelise õigusest tulenevaid kohustusi kõnealuste laevade suhtes; |
| --- | --- |

a)

lubab kasutada oma lipu all sõitvaid laevu kalastamiseks riikliku jurisdiktsiooni välistel veealadel vaid seal, kus ta on võimeline tõhusalt täitma oma käesolevast kokkuleppest ja rahvusvahelise õigusest tulenevaid kohustusi kõnealuste laevade suhtes;

| b) | peab registrit kalalaevade kohta, millel on õigus sõita tema lipu all ja püüda asjaomaseid kalavarusid, ning tagab, et kõikide kõnealuste laevade kohta sisestatakse kõnealusesse registrisse kokkuleppeosaliste koosolekul kindlaks määratud teave. Kokkuleppeosalised vahetavad kõnealust teavet menetluste kohaselt, mis lepitakse kokku kokkuleppeosaliste koosolekul; |
| --- | --- |

b)

peab registrit kalalaevade kohta, millel on õigus sõita tema lipu all ja püüda asjaomaseid kalavarusid, ning tagab, et kõikide kõnealuste laevade kohta sisestatakse kõnealusesse registrisse kokkuleppeosaliste koosolekul kindlaks määratud teave. Kokkuleppeosalised vahetavad kõnealust teavet menetluste kohaselt, mis lepitakse kokku kokkuleppeosaliste koosolekul;

| c) | esitab vastavalt kokkuleppeosaliste koosolekul kindlaks määratud eeskirjadele kõikidel iga-aastastel kokkuleppeosaliste koosolekutel aruande kõnealusel alal kalastamise kohta; |
| --- | --- |

c)

esitab vastavalt kokkuleppeosaliste koosolekul kindlaks määratud eeskirjadele kõikidel iga-aastastel kokkuleppeosaliste koosolekutel aruande kõnealusel alal kalastamise kohta;

| d) | kogub ja jagab õigeaegselt täielikku ja täpset teavet tema lipu all sõitvate kõnealusel alal tegutsevate laevade kalastustegevuse kohta, eelkõige laevade asupaiga, pardale jäetud saagi, vette tagasi lastud saagi ja püügikoormuse kohta, säilitades vajaduse korral andmete konfidentsiaalsuse seoses asjakohaste riiklike õigusaktide kohaldamisega, ning |
| --- | --- |

d)

kogub ja jagab õigeaegselt täielikku ja täpset teavet tema lipu all sõitvate kõnealusel alal tegutsevate laevade kalastustegevuse kohta, eelkõige laevade asupaiga, pardale jäetud saagi, vette tagasi lastud saagi ja püügikoormuse kohta, säilitades vajaduse korral andmete konfidentsiaalsuse seoses asjakohaste riiklike õigusaktide kohaldamisega, ning

| e) | uurib iga teise kokkuleppeosalise nõudmisel ja kui talle on esitatud asjakohane teave võimalikult ulatuslikult iga tõsist käesoleva kokkuleppe sätte või kokkuleppeosaliste koosolekul vastuvõetud kaitse- või majandamismeetme rikkumist 1995. aasta lepingu tähenduses, mille on väidetavalt toime pannud tema riigi lipu all sõitvad kalalaevad. Vastus, mis sisaldab väidetava rikkumise suhtes võetud või kavatsetava meetme üksikasju, esitatakse kõikidele kokkuleppeosalistele kohe, kui see on teostatav, ja kindlasti vähemalt kahe (2) kuu jooksul kõnealuse nõude esitamisest. Aruanne uurimise tulemuste kohta esitatakse kokkuleppeosaliste koosolekule, kui uurimine on lõpetatud. |
| --- | --- |

e)

uurib iga teise kokkuleppeosalise nõudmisel ja kui talle on esitatud asjakohane teave võimalikult ulatuslikult iga tõsist käesoleva kokkuleppe sätte või kokkuleppeosaliste koosolekul vastuvõetud kaitse- või majandamismeetme rikkumist 1995. aasta lepingu tähenduses, mille on väidetavalt toime pannud tema riigi lipu all sõitvad kalalaevad. Vastus, mis sisaldab väidetava rikkumise suhtes võetud või kavatsetava meetme üksikasju, esitatakse kõikidele kokkuleppeosalistele kohe, kui see on teostatav, ja kindlasti vähemalt kahe (2) kuu jooksul kõnealuse nõude esitamisest. Aruanne uurimise tulemuste kohta esitatakse kokkuleppeosaliste koosolekule, kui uurimine on lõpetatud.

Artikkel 12

Sadamariigi kohustused

1.   Võttes meetmeid, mis vastavad käesolevale kokkuleppele, arvestab kokkuleppeosaline sadamariik täielikult sadamariigi õigust ja kohustust võtta kooskõlas rahvusvahelise õigusega meetmeid, millega edendatakse lähipiirkondade, piirkondlike ja üleilmsete kaitse- ja majandamismeetmete tõhusust. Kõnealuste meetmete võtmisel ei diskrimineeri kokkuleppeosaline sadamariik ei vormiliselt ega tegelikult mitte ühegi riigi kalalaevu.

2.   Iga kokkuleppeosaline sadamariik:

| a) | kontrollib vastavalt kokkuleppeosaliste koosolekul vastuvõetud kaitse- ja majandamismeetmetele muu hulgas dokumente, püügivahendeid ja kalalaevade pardal olevat saaki, kui kõnealused laevad viibivad vabatahtlikult tema sadamates või kaldalähedastes terminalides; |
| --- | --- |

a)

kontrollib vastavalt kokkuleppeosaliste koosolekul vastuvõetud kaitse- ja majandamismeetmetele muu hulgas dokumente, püügivahendeid ja kalalaevade pardal olevat saaki, kui kõnealused laevad viibivad vabatahtlikult tema sadamates või kaldalähedastes terminalides;

| b) | ei luba kalalaevade lossimist, ümberlaadimist ega teenindamist, kuni ei ole veendunud, et laeva pardal olev kala on püütud viisil, mis vastab kokkuleppeosaliste koosolekul vastu võetud kaitse- ja majandamismeetmetele, ning |
| --- | --- |

b)

ei luba kalalaevade lossimist, ümberlaadimist ega teenindamist, kuni ei ole veendunud, et laeva pardal olev kala on püütud viisil, mis vastab kokkuleppeosaliste koosolekul vastu võetud kaitse- ja majandamismeetmetele, ning

| c) | aitab kokkuleppeosalisi lipuriike, kui see on põhjendatud ja kooskõlas tema riigi ja rahvusvahelise õigusega, kui kalalaev viibib vabatahtlikult tema sadamates või kaldalähedastes terminalides ja laeva lipuriik palub sadamariigi abi, et tagada käesoleva kokkuleppe sätete ja kokkuleppeosaliste koosolekul vastu võetud kaitse- ja majandamismeetmete järgimine. |
| --- | --- |

c)

aitab kokkuleppeosalisi lipuriike, kui see on põhjendatud ja kooskõlas tema riigi ja rahvusvahelise õigusega, kui kalalaev viibib vabatahtlikult tema sadamates või kaldalähedastes terminalides ja laeva lipuriik palub sadamariigi abi, et tagada käesoleva kokkuleppe sätete ja kokkuleppeosaliste koosolekul vastu võetud kaitse- ja majandamismeetmete järgimine.

3.   Juhul, kui kokkuleppeosaline sadamariik leiab, et teise kokkuleppeosalise laev, mis kasutab tema sadamat või kaldalähedast terminali, on rikkunud käesoleva kokkuleppe sätteid või kokkuleppeosaliste koosolekul vastu võetud kaitse- või majandamismeedet, juhib ta sellele asjaomase lipuriigi ja kokkuleppeosaliste koosoleku tähelepanu. Kokkuleppeosaline sadamariik esitab lipuriigile ja kokkuleppeosaliste koosolekule kõik tõendid antud küsimuse kohta, sealhulgas kõik kontrollimisega seotud dokumendid.

4.   Mitte ükski käesoleva artikli säte ei mõjuta kokkuleppeosaliste suveräänsete õiguste teostamist nende territooriumil asuvate sadamate suhtes kooskõlas rahvusvahelise õigusega.

Artikkel 13

Arenguriikide erivajadused

1.   Kokkuleppeosalised tunnustavad täielikult kõnealuse alaga külgnevate arenguriikide, eelkõige vähimarenenud riikide ja väikestest saareriikidest arenguriikide erivajadusi seoses kalavarude kaitse ja majandamisega ning jätkusuutliku arenguga.

2.   Kokkuleppeosalised tunnustavad eelkõige, et:

| a) | kõnealuse alaga külgnevate arenguriigid, eelkõige vähimarenenud riigid ja väikestest saareriikidest arenguriigid, kes sõltuvad kalavarude kasutamisest muuhulgas oma elanikkonna või selle osade toidutarbe rahuldamiseks, on kergesti haavatavad; |
| --- | --- |

a)

kõnealuse alaga külgnevate arenguriigid, eelkõige vähimarenenud riigid ja väikestest saareriikidest arenguriigid, kes sõltuvad kalavarude kasutamisest muuhulgas oma elanikkonna või selle osade toidutarbe rahuldamiseks, on kergesti haavatavad;

| b) | on vaja vältida kahjulikku mõju peatoidust hankivatele, väikeses mahus ja rannalähedases piirkonnas kalastavatele kaluritele ning kalastamisega seotud töötajatele ning tagada nende ligipääs püügipiirkondadele ning |
| --- | --- |

b)

on vaja vältida kahjulikku mõju peatoidust hankivatele, väikeses mahus ja rannalähedases piirkonnas kalastavatele kaluritele ning kalastamisega seotud töötajatele ning tagada nende ligipääs püügipiirkondadele ning

| c) | on vaja tagada, et kokkuleppeosaliste poolt vastuvõetud kaitse- ja majandamismeetmetega ei pandaks kõnealuse alaga külgnevatele arenguriikidele, eelkõige vähimarenenud riikidele ja väikestest saareriikidest arenguriikidele, otseselt või kaudselt kaitsetegevuse koormust, mis on ebaproportsionaalselt suur. |
| --- | --- |

c)

on vaja tagada, et kokkuleppeosaliste poolt vastuvõetud kaitse- ja majandamismeetmetega ei pandaks kõnealuse alaga külgnevatele arenguriikidele, eelkõige vähimarenenud riikidele ja väikestest saareriikidest arenguriikidele, otseselt või kaudselt kaitsetegevuse koormust, mis on ebaproportsionaalselt suur.

3.   Kokkuleppeosaliste koostöö käesoleva kokkuleppe sätete alusel ning teiste allpiirkondlike või piirkondlike organisatsioonide raames, mis on seotud mere elusressursside majandamisega, peaks sisaldama tegevusi, mille eesmärk on:

| a) | suurendada kõnealuse alaga külgnevate arenguriikide, eelkõige vähimarenenud riikide ja väikestest saareriikidest arenguriikide võimet kaitsta ja majandada kalavarusid ning arendada oma kalandust seoses kõnealuste varudega ning |
| --- | --- |

a)

suurendada kõnealuse alaga külgnevate arenguriikide, eelkõige vähimarenenud riikide ja väikestest saareriikidest arenguriikide võimet kaitsta ja majandada kalavarusid ning arendada oma kalandust seoses kõnealuste varudega ning

| b) | tõsta kõnealuse alaga külgnevate arenguriikide, eelkõige vähimarenenud riikide ja väikestest saareriikidest arenguriikide suutlikkust osaleda kõnealuste kalavarude püügis, sealhulgas lihtsustada kõnealuste riikide ligipääsu kooskõlas käesoleva kokkuleppega. |
| --- | --- |

b)

tõsta kõnealuse alaga külgnevate arenguriikide, eelkõige vähimarenenud riikide ja väikestest saareriikidest arenguriikide suutlikkust osaleda kõnealuste kalavarude püügis, sealhulgas lihtsustada kõnealuste riikide ligipääsu kooskõlas käesoleva kokkuleppega.

4.   Käesolevas artiklis sätestatud eesmärgil toimuv koostöö kõnealuse alaga külgnevate arengumaade, eelkõige vähimarenenud riikide ja väikestest saareriikidest arenguriikidega, peaks sisaldama finantsabi, inimressursside arendamist toetava abi ja tehnilise abi andmist, tehnosiiret ja tegevusi, mille konkreetne eesmärk on:

| a) | kalavarude ja kõnealuse alaga külgnevatel riikliku jurisdiktsiooni all olevatel veealadel esinevate piirialade varude parem kaitse ja majandamine, mis võib hõlmata kalapüügiandmete ja nendega seotud teabe kogumist, esitamist, kontrollimist, vahetamist ja analüüsi; |
| --- | --- |

a)

kalavarude ja kõnealuse alaga külgnevatel riikliku jurisdiktsiooni all olevatel veealadel esinevate piirialade varude parem kaitse ja majandamine, mis võib hõlmata kalapüügiandmete ja nendega seotud teabe kogumist, esitamist, kontrollimist, vahetamist ja analüüsi;

| b) | parem teabe kogumine kalapüügi mõju kohta merekeskkonnale ning kõnealuse mõju parem juhtimine; |
| --- | --- |

b)

parem teabe kogumine kalapüügi mõju kohta merekeskkonnale ning kõnealuse mõju parem juhtimine;

| c) | varude hindamine ja teadusuuringud; |
| --- | --- |

c)

varude hindamine ja teadusuuringud;

| d) | seire, kontroll, jälgimine, nõuete järgimine ja rakendamine, sealhulgas koolitus ja suutlikkuse parandamine kohalikul tasandil, riiklike ja piirkondlike vaatlusprogrammide arendamine ja finantseerimine ning ligipääs tehnoloogiale ning |
| --- | --- |

d)

seire, kontroll, jälgimine, nõuete järgimine ja rakendamine, sealhulgas koolitus ja suutlikkuse parandamine kohalikul tasandil, riiklike ja piirkondlike vaatlusprogrammide arendamine ja finantseerimine ning ligipääs tehnoloogiale ning

| e) | osalemine kokkuleppeosaliste koosolekul ja seda abistavate organite koosolekutel ning vaidluste lahendamisel. |
| --- | --- |

e)

osalemine kokkuleppeosaliste koosolekul ja seda abistavate organite koosolekutel ning vaidluste lahendamisel.

Artikkel 14

Läbipaistvus

1.   Kokkuleppeosalised aitavad kaasa otsuste tegemise ja muude käesoleva kokkuleppe kohaste tegevuste läbipaistvamaks muutmisele.

2.   Rannikuäärsetel riikidel, mille riikliku jurisdiktsiooni all olev veeala külgneb kõnealuse alaga ja mis ei ole käesoleva kokkuleppe osalised, on õigus osaleda kokkuleppeosaliste koosolekul ja seda abistavate organite koosolekutel vaatlejatena.

3.   Käesoleva kokkuleppe välistel riikidel on õigus osaleda kokkuleppeosaliste koosolekul ja seda abistavate organite koosolekutel vaatlejatena.

4.   Käesoleva kokkuleppe rakendamisse puutuvate küsimustega tegelevatel valitsusvahelistel organisatsioonidel, eelkõige Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Toidu- ja Põllumajandusorganisatsioonil, India Ookeani Edelaosa Kalanduskomisjonil ja piirkondlikel kalandusorganisatsioonidel, mille pädevuses on kõnealuse alaga külgnevad avamerealad, on õigus osaleda kokkuleppeosaliste koosolekul ja seda abistavate organite koosolekutel vaatlejatena.

5.   Käesoleva kokkuleppe rakendamist käsitlevate küsimustega tegelevate valitsusväliste organisatsioonide esindajatel on võimalus osaleda kokkuleppeosaliste koosolekul ja seda abistavate organite koosolekutel vaatlejatena või muus vormis, mille määrab kindlaks kokkuleppeosaliste koosolek. Kokkuleppeosaliste koosoleku ja seda abistavate organite töökorras nähakse ette kõnealuse osalemise võimalus. Menetlusi ei kujundata antud küsimuses liigselt piiravaks.

6.   Vaatlejatele võimaldatakse õigeaegne ligipääs asjakohasele teabele, kui töökorrast, sealhulgas konfidentsiaalsusnõuetest, mille kokkuleppeosaliste koosolek võib vastu võtta, ei tulene teisiti.

Artikkel 15

Kalastusüksused

1.   Pärast käesoleva kokkuleppe jõustumist võib iga kalastusüksus, mille laevad on püüdnud või kavatsevad püüda kõnealusel alal kalavarusid, kinnitada kirjaliku dokumendiga, mis tuleb esitada kokkuleppeosaliste koosoleku eesistujale vastavalt menetlusele, mille võib kehtestada kokkuleppeosaliste koosolek, et on võtnud endale püsiva kohustuse siduda end käesoleva kokkuleppe tingimustega. Kõnealune kohustus jõustub kolmkümmend (30) päeva pärast dokumendi kättesaamist. Iga kalastusüksus võib kõnealusest kohustusest taganeda kokkuleppeosaliste koosoleku eesistujale adresseeritud kirjaliku teatise teel. Taganemisteade jõustub üheksakümmend (90) päeva pärast seda, kui kokkuleppeosaliste koosoleku eesistuja on dokumendi kätte saanud.

2.   Kalastusüksus, mis on kinnitanud, et on võtnud endale kohustuse siduda end käesoleva kokkuleppe tingimustega, võib osaleda kokkuleppeosaliste koosolekul ja seda abistavate organite koosolekutel ning vastavalt kokkuleppeosaliste koosoleku töökorrale otsuste tegemisel. Kõnealuse kalastusüksuse suhtes kohaldatakse mutatis mutandis artikleid 1 kuni 18 ja artikli 20 lõige 2.

Artikkel 16

Koostöö teiste organisatsioonidega

Kokkuleppeosalised teevad käesoleva kokkuleppe alusel ühiselt tegutsedes ühist huvi pakkuvates küsimustes tihedat koostööd teiste rahvusvaheliste kalandusorganisatsioonide ning muude asjaomaste rahvusvaheliste organisatsioonidega, eelkõige India Ookeani Edelaosa Kalanduskomisjoniga ning iga teise piirkondliku kalandusorganisatsiooniga, mille pädevuses on kõnealuse alaga külgnevad avamerealad.

Artikkel 17

Kolmandad riigid

1.   Kokkuleppeosalised võtavad meetmeid, mis on kooskõlas käesoleva kokkuleppega, 1995. aasta lepinguga ja rahvusvahelise õigusega, et ära hoida käesoleva kokkuleppe väliste riikide lippude all sõitvate laevade tegevust, mis õõnestab kokkuleppeosaliste koosolekul vastu võetud kaitse- ja majandamismeetmete tõhusust või käesoleva kokkuleppe eesmärkide saavutamist.

2.   Kokkuleppeosalised vahetavad teavet käesoleva kokkuleppe väliste riikide lippude all sõitvate ja kõnealusel alal kalapüügiga tegelevate laevade tegevuse kohta.

3.   Kokkuleppeosalised juhivad iga käesoleva kokkuleppe välise riigi tähelepanu igale kõnealuse riigi kodaniku või kõnealuse riigi lipu all sõitva laeva tegevusele, mis õõnestab kokkuleppeosalise arvates kokkuleppeosaliste koosolekul vastu võetud kaitse- ja majandamismeetmete tõhusust või käesoleva kokkuleppe eesmärkide saavutamist.

4.   Kokkuleppeosalised nõuavad eraldi või ühiselt käesoleva kokkuleppe välistelt riikidelt, mille laevad kalastavad kõnealusel alal, täielikku koostööd kokkuleppeosaliste koosolekul vastu võetud kaitse- ja majandamismeetmete rakendamisel, et tagada kõnealuste meetmete kohaldamine kõikide kõnealusel alal toimuvate kalastustegevuste suhtes. Käesoleva kokkuleppe välised riigid, kes teevad koostööd, saavad hüvesid kalapüügis osalemisest määral, mis vastab nende kohustumisele asjaomaste kalavarude kaitse- ja majandamise meetmete järgimisele ja nende senisele tegelikule meetmete järgimisele.

Artikkel 18

Heausksus ja õiguse kuritarvitamine

Iga kokkuleppeosaline täidab käesoleva kokkuleppe alusel võetud kohustusi heauskselt ning kasutab käesolevas kokkuleppes tunnustatud õigusi viisil, mis ei kujuta endast õiguse kuritarvitamist.

Artikkel 19

Seos teiste kokkulepetega

Mitte ükski käesoleva kokkuleppe säte ei kahjusta riikide õigusi ja kohustusi, mis tulenevad 1982. aasta konventsioonist ja 1995. aasta lepingust.

Artikkel 20

Vaidluste tõlgendamine ja lahendamine

1.   Kokkuleppeosalised annavad oma parima, et lahendada vaidlused rahumeelsel viisil. Iga kokkuleppeosalise nõudel võib kõnealusele vaidlusele taotleda siduvat otsust vastavalt 1982. aasta konventsiooni XV osa II jaotises sätestatud vaidluste lahendamise menetlustele või juhul, kui vaidlus puudutab ühte või enamat piirialade kalavaru, vastavalt 1995. aasta lepingu VIII osas sätestatud menetlustele. 1982. aasta konventsiooni ja 1995. aasta lepingu asjaomaseid osi kohaldatakse olenemata sellest, kas vaidluse osapooled on ühe või teise lepingu osalised.

2.   Kui vaidlus hõlmab kalastusüksust, mis on kinnitanud, et on võtnud endale kohustuse siduda end käesoleva kokkuleppe tingimustega, ja kõnealust vaidlust ei ole võimalik lahendada rahumeelsel viisil, taotletakse vaidlusele mis tahes vaidluse osapoole nõudel lõplikku ja siduvat otsust vastavalt alalise vahekohtu asjakohasele reglemendile.

Artikkel 21

Muudatused

1.   Iga kokkuleppeosaline võib teha ettepaneku kokkuleppe muutmiseks, esitades kokkuleppe hoiulevõtjale kavatsetava muudatuse teksti vähemalt kuuskümmend (60) päeva enne korralist kokkuleppeosaliste koosolekut. Kokkuleppe hoiulevõtja esitab kõnealuse teksti koopia viivitamata kõikidele ülejäänud kokkuleppeosalistele.

2.   Kokkuleppe muudatused võetakse vastu kõikide kokkuleppeosaliste konsensuse alusel.

3.   Kokkuleppe muudatused jõustuvad üheksakümmend (90) päeva pärast seda, kui kõik muudatuste heakskiitmise ajal kokkuleppeosalise staatust omanud kokkuleppeosalised on andnud hoiulevõtjale hoiule oma kõnealuste muudatuste ratifitseerimis-, vastuvõtmis- või kinnituskirjad.

Artikkel 22

Allkirjastamine, ratifitseerimine, vastuvõtmine ja kinnitamine

1.   Käesolev kokkulepe on avatud allakirjutamiseks:

| a) | riikidele ja piirkondliku majandusintegratsiooni organisatsioonidele, kes osalevad India ookeani lõunaosa kalanduskokkuleppe alastes valitsustevahelistes konsultatsioonides, ja |
| --- | --- |

a)

riikidele ja piirkondliku majandusintegratsiooni organisatsioonidele, kes osalevad India ookeani lõunaosa kalanduskokkuleppe alastes valitsustevahelistes konsultatsioonides, ja

| b) | igale muule riigile, kelle jurisdiktsiooni alla kuuluvad kõnealuse alaga külgnevad veealad,
  ning jääb allakirjutamiseks avatuks kaheteistkümne (12) kuu jooksul alates [allakirjutamiseks avamise kuupäev]. |
| --- | --- |

b)

igale muule riigile, kelle jurisdiktsiooni alla kuuluvad kõnealuse alaga külgnevad veealad,

ning jääb allakirjutamiseks avatuks kaheteistkümne (12) kuu jooksul alates [allakirjutamiseks avamise kuupäev].

2.   Allakirjutanud peavad käesoleva kokkuleppe ratifitseerima, vastu võtma või kinnitama.

3.   Ratifitseerimis-, vastuvõtmis- ja kinnitamiskirjad antakse hoiule hoiulevõtjale.

Artikkel 23

Ühinemine

1.   Käesolev kokkulepe jääb pärast allkirjastamise lõppemist ühinemiseks avatuks mis tahes artikli 22 lõikes 1 nimetatud riigile või piirkondliku majandusintegratsiooni organisatsioonile ning mis tahes muule riigile või piirkondliku majandusintegratsiooni organisatsioonile, kes on huvitatud asjaomaste kalavarudega seotud kalandustegevusest.

2.   Ühinemiskirjad antakse hoiule hoiulevõtjale.

Artikkel 24

Jõustumine

1.   Käesolev kokkulepe jõustub üheksakümmend (90) päeva pärast seda, kui hoiulevõtjale on antud hoiule neljas ratifitseerimis-, vastuvõtmis- või kinnitamiskiri ja neist vähemalt kaks on esitanud kõnealuse alaga külgnevad rannikuriigid.

2.   Iga riigi või piirkondliku majandusintegratsiooni organisatsiooni suhtes, kes ratifitseerib, võtab vastu või kinnitab käesoleva kokkuleppe pärast selle jõustumist, jõustub käesolev kokkulepe kolmkümmend (30) päeva pärast tema ratifitseerimis-, vastuvõtmis- või kinnitamiskirja hoiulevõtmist.

3.   Iga riigi või piirkondliku majandusintegratsiooni organisatsiooni suhtes, kes ühineb käesoleva kokkuleppega pärast selle jõustumist, jõustub käesolev kokkulepe kolmkümmend (30) päeva pärast tema ühinemiskirja hoiulevõtmist.

Artikkel 25

Hoiulevõtja

1.   Käesoleva kokkuleppe ja kõikide selle muudatuste hoiulevõtjaks on Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni peadirektor. Hoiulevõtja edastab käesoleva kokkuleppe kinnitatud koopiad kõikidele allakirjutanutele ja registreerib käesoleva kokkuleppe Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni peasekretäri juures vastavalt ÜRO põhikirja artiklile 102.

2.   Hoiulevõtja teavitab kõiki käesolevale kokkuleppele allakirjutanuid allkirjadest ning ratifitseerimis-, ühinemis-, vastuvõtmis- või kinnitamiskirjadest, mis on antud hoiule artiklite 22 ja 23 alusel, ning kokkuleppe jõustumise kuupäevast vastavalt artiklile 24.

Artikkel 26

Taganemine

Iga kokkuleppeosaline võib käesolevast kokkuleppest taganeda igal ajal pärast kahe aasta möödumist käesoleva kokkuleppe jõustumisest kõnealuse kokkuleppeosalise suhtes, saates kirjaliku teatise hoiulevõtjale, kes teavitab sellest viivitamata kõiki kokkuleppeosalisi. Väljaastumine jõustub üheksakümmend (90) päeva pärast teatise jõudmist hoiulevõtjani.

Artikkel 27

Lõppemine

Käesolev kokkulepe lõpeb automaatselt, kui kokkuleppeosaliste arv on taganemise tõttu langenud alla kolme.

Artikkel 28

Reservatsioonid

1.   Käesoleva kokkuleppe ratifitseerimise, vastuvõtmise või kinnitamise võib siduda reservatsioonidega, mis jõustuvad üksnes kõikide käesoleva kokkuleppe osaliste ühehäälse nõusoleku korral. Hoiulevõtja teavitab viivitamata kõiki kokkuleppeosalisi igast reservatsioonist. Kokkuleppeosaline, kes ei ole kolme (3) kuu jooksul pärast teavitamist vastanud, loetakse reservatsiooniga nõustunuks. Kui nõusolekut ei anta, ei saa riigist või piirkondliku majandusintegratsiooni organisatsioonist, kes kõnealuse reservatsiooni esitas, käesoleva kokkuleppe osalist.

2.   Mitte miski lõikes 1 ei takista riigil või riiki esindaval piirkondliku majandusintegratsiooni organisatsioonil esitada reservatsiooni liikmestaatuse suhtes, mis on omandatud maismaaterritooriumide ja ümbritsevate merealade kaudu, mille suhtes kõnealune riik teostab oma iseseisvaid õigusi või mis kuuluvad tema jurisdiktsiooni alla.

SELLE TÕENDUSEKS on oma valitsuste poolt nõuetekohaselt volitatud täievolilised esindajad käesolevale kokkuleppele alla kirjutanud.

KOOSTATUD ... ... inglise ja prantsuse keeles, kusjuures mõlemad tekstid on võrdselt autentsed.

---

Euroopa Liidu lepingu V jaotise kohaselt vastuvõetud aktid

| 18.7.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 196/25 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 196/25

---

POLIITIKA- JA JULGEOLEKUKOMITEE OTSUS BiH/9/2006,

27. juuni 2006,

Bosnias ja Hertsegoviinas toimuva Euroopa Liidu sõjalise operatsiooni ELi relvajõudude juhataja nimetamise kohta

(2006/497/ÜVJP)

POLIITIKA- JA JULGEOLEKUKOMITEE,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artikli 25 kolmandat lõiku,

võttes arvesse nõukogu 12. juuli 2004. aasta ühismeedet 2004/570/ÜVJP Euroopa Liidu sõjalise operatsiooni kohta Bosnias ja Hertsegoviinas, (1) eelkõige selle artiklit 6,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Ühismeetme 2004/570/ÜVJP artikli 6 kohaselt volitas nõukogu poliitika- ja julgeolekukomiteed võtma vastu edasisi otsuseid ELi relvajõudude juhataja nimetamise kohta. |
| --- | --- |

(1)

Ühismeetme 2004/570/ÜVJP artikli 6 kohaselt volitas nõukogu poliitika- ja julgeolekukomiteed võtma vastu edasisi otsuseid ELi relvajõudude juhataja nimetamise kohta.

| (2) | Vastavalt poliitika- ja julgeolekukomitee otsusele BiH/6/2005 nimetati kindralmajor Gian Marco CHIARINI Bosnias ja Hertsegoviinas toimuva Euroopa Liidu sõjalise operatsiooni ELi relvajõudude juhatajaks. |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt poliitika- ja julgeolekukomitee otsusele BiH/6/2005 nimetati kindralmajor Gian Marco CHIARINI Bosnias ja Hertsegoviinas toimuva Euroopa Liidu sõjalise operatsiooni ELi relvajõudude juhatajaks.

| (3) | ELi operatsiooni ülem on esitanud soovituse nimetada uueks Bosnias ja Hertsegoviinas toimuva Euroopa Liidu sõjalise operatsiooni ELi relvajõudude juhatajaks kontradmiral Hans-Jochen WITTHAUER. |
| --- | --- |

(3)

ELi operatsiooni ülem on esitanud soovituse nimetada uueks Bosnias ja Hertsegoviinas toimuva Euroopa Liidu sõjalise operatsiooni ELi relvajõudude juhatajaks kontradmiral Hans-Jochen WITTHAUER.

| (4) | ELi sõjaline komitee toetas kõnealust nimetamist. |
| --- | --- |

(4)

ELi sõjaline komitee toetas kõnealust nimetamist.

| (5) | Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Taani seisukohta käsitleva protokolli artikli 6 kohaselt ei osale Taani Euroopa Liidu kaitsepoliitilise tähendusega otsuste ja meetmete väljatöötamises ega rakendamises. |
| --- | --- |

(5)

Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Taani seisukohta käsitleva protokolli artikli 6 kohaselt ei osale Taani Euroopa Liidu kaitsepoliitilise tähendusega otsuste ja meetmete väljatöötamises ega rakendamises.

| (6) | Kopenhaagenis toimunud Euroopa Ülemkogul võeti 12. ja 13. detsembril 2002. aastal vastu deklaratsioon, milles sätestatakse, et “Berlin Plus” kokkuleppeid ja nende rakendamist kohaldatakse üksnes nende ELi liikmesriikide suhtes, kes on kas NATO liikmed või programmi “Partnerlus rahu nimel” osalisriigid ning on sellest tulenevalt sõlminud NATOga kahepoolsed julgeolekukokkulepped, |
| --- | --- |

(6)

Kopenhaagenis toimunud Euroopa Ülemkogul võeti 12. ja 13. detsembril 2002. aastal vastu deklaratsioon, milles sätestatakse, et “Berlin Plus” kokkuleppeid ja nende rakendamist kohaldatakse üksnes nende ELi liikmesriikide suhtes, kes on kas NATO liikmed või programmi “Partnerlus rahu nimel” osalisriigid ning on sellest tulenevalt sõlminud NATOga kahepoolsed julgeolekukokkulepped,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Käesolevaga nimetatakse Bosnias ja Hertsegoviinas toimuva Euroopa Liidu sõjalise operatsiooni ELi relvajõudude juhatajaks kontradmiral Hans-Jochen WITTHAUER.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub 5. detsembril 2006.

Brüssel, 27. juuni 2006

Poliitika- ja julgeolekukomitee nimel

eesistuja

F.J. KUGLITSCH

---

(1)  ELT L 252, 28.7.2004, lk 10.

1

---

Parandused

| 18.7.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 196/26 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 196/26

---

Komisjoni 22. juuni 1994. aasta määruse (EÜ) nr 1432/94 (milles sätestatakse nõukogu määruses (EÜ) nr 774/94 ettenähtud impordikorra üksikasjalikud rakenduseeskirjad sealihasektoris ning sealiha ja teatavate muude põllumajandustoodete teatavate ühenduse tariifikvootide avamine ja haldamine) parandus

(
  Euroopa Üheduste Teataja L 156, 23. juuni 1994
  )

(Eestikeelne eriväljaanne 2004, 02. Tolliliit ja kaupade vaba liikumine, 05. köide, lk 231)

| 1. | Leheküljel 231 artiklile 1 |
| --- | --- |

1.

Leheküljel 231 artiklile 1

lisatakse järgmine lõik:

“Sellest korrast kasu saavate toodete kogus ja tollimaks kinnitatakse I lisas.”

| 2. | Leheküljel 232 artikli 4 lõike 4 kolmanda lõigu teine lause |
| --- | --- |

2.

Leheküljel 232 artikli 4 lõike 4 kolmanda lõigu teine lause

“Vastav tagatis vabastatakse viivitamata.”

asendatakse järgmisega:

“Liikmesriigid teavitavad komisjoni sertifikaaditaotluse tagasivõtmisest viie päeva jooksul ja vastav tagatis vabastatakse viivitamata.”

---

| 18.7.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 196/26 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 196/26

---

Komisjoni 18. novembri 1994. aasta direktiivi 94/54/EÜ (mis käsitleb muude kui nõukogu direktiivis 79/112/EMÜ nimetatud kohustuslike üksikasjade esitamist teatavate toiduainete märgistuses) parandus

(
  Euroopa Ühenduste Teataja L 300, 23. november 1994
  )

(Eestikeelne eriväljaanne 2004, 15. Keskkond, tarbija- ja tervisekaitse, 02. köide, lk 404)

Leheküljel 405 lisa tabelis

asendatakse:

“ “Pakendatud säilitusgaasis” ”

järgmisega:

“ “Pakendatud gaasikeskkonda” ”.

---

| 18.7.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 196/26 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 196/26

---

Komisjoni 24. juuli 2000. aasta määruse (EÜ) nr 1602/2000 (millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 2454/93, millega kehtestatakse rakendussätted nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik) parandus

(
  Euroopa Ühenduste Teataja L 188, 26. juuli 2000
  )

(Eestikeelne eriväljaanne 2004, 02. Tolliliit ja kaupade vaba liikumine, 10. köide, lk 51)

Leheküljel 59 artikli 1 lõikega 5 asendatud teksti artikli 85 lõikes 2

asendatakse:

“ekspordidokumentides”

järgmisega:

“ekspordiga seotud dokumentides”.

---

| 18.7.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 196/27 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 196/27

---

Komisjoni 6. aprilli 2004. aasta määruse nr 641/2004 (milles käsitletakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1829/2003 üksikasjalikke rakenduseeskirju, mida kohaldatakse uut geneetiliselt muundatud toitu ja sööta käsitlevate loataotluste, olemasolevatest toodetest teatamise ja ohuhindamise soodsate tulemustega läbinud geneetiliselt muundatud materjali juhusliku või tehniliselt vältimatu sisalduse suhtes) parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja L 102, 7. aprill 2004
  )

(Eestikeelne eriväljaanne 2004, 13. Tööstuspoliitika ja siseturg, 34. köide, lk 36)

| 1. | Määruse tekstis |
| --- | --- |

1.

Määruse tekstis

asendatakse:

“oht”

järgmisega:

“risk”.

| 2. | Lisades |
| --- | --- |

2.

Lisades

| a) | asendatakse: | “vastuvõtukriteerium” |
| --- | --- | --- |
| järgmisega: | “vastavuskriteerium”; |

a)

asendatakse:

“vastuvõtukriteerium”

järgmisega:

“vastavuskriteerium”;

| b) | asendatakse: | “tõhususnõuded” |
| --- | --- | --- |
| järgmisega: | “tulemuslikkusnõuded”; |

b)

asendatakse:

“tõhususnõuded”

järgmisega:

“tulemuslikkusnõuded”;

| c) | asendatakse: | “tõhusus” |
| --- | --- | --- |
| järgmisega: | “tulemuslikkus”. |

c)

asendatakse:

“tõhusus”

järgmisega:

“tulemuslikkus”.

| 3. | Leheküljel 37 artikli 2 lõikes 2 |
| --- | --- |

3.

Leheküljel 37 artikli 2 lõikes 2

asendatakse:

“2.   Andmete esitamisel määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 5 lõike 3 punkti b ja artikli 17 lõike 3 punkti b alusel tuleb taotluses selgesti identifitseerida taotlusega hõlmatud selle määruse artikli 3 lõike 1 ja artikli 5 lõike 1 kohased tooted.”

järgmisega:

“2.   Andmete esitamisel määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 5 lõike 3 punkti b ja artikli 17 lõike 3 punkti b alusel tuleb taotluses selgesti identifitseerida taotlusega hõlmatud tooted selle määruse artikli 3 lõike 1 ja artikli 15 lõike 1 kohaselt.”

| 4. | Leheküljel 38 artikli 4 lõikes 1 |
| --- | --- |

4.

Leheküljel 38 artikli 4 lõikes 1

asendatakse:

“1.   Määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 5 lõike 3 punkti j ja artikli 17 lõike 3 punkti j kohaselt peavad esitatavad toidu- ja söödaproovid ning nende kontrollproovid vastama käesoleva määruse I ja II lisas kehtestatud nõuetele.”

järgmisega:

“1.   Määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 5 lõike 3 punkti j ja artikli 17 lõike 3 punkti j kohaselt esitatavad toidu- ja söödaproovid ning nende kontrollproovid peavad vastama käesoleva määruse I ja II lisas kehtestatud nõuetele.”

| 5. | Leheküljel 40 artikli 12 lõikes 1 |
| --- | --- |

5.

Leheküljel 40 artikli 12 lõikes 1

asendatakse:

“1.   Lisaks artikli 10 nõuetele tuleb teatele toidu kohta, mis on valmistatud vastavalt määruse (EÜ) nr 258/97 artiklile 5 turule viidud GMOdest, lisada komisjonile esitatud esialgse teate koopia.”

järgmisega:

“1.   Lisaks artikli 10 nõuetele tuleb teatele GMOdest valmistatud toidu kohta, mis on turule viidud vastavalt määruse (EÜ) nr 258/97 artiklile 5, lisada komisjonile esitatud esialgse teate koopia.”

| 6. | Leheküljel 41 artikli 14 lõikes 1 |
| --- | --- |

6.

Leheküljel 41 artikli 14 lõikes 1

asendatakse:

“1.   Lisaks artikli 10 nõuetele tuleb teatele sööda kohta, mis on valmistatud vastavalt direktiivi 82/471/EMÜ artiklitele 3 ja 4 turule viidud GMOdest, lisada ühenduse tasandil või vajaduse korral liikmesriikide poolt antud loa koopia.”

järgmisega:

“1.   Lisaks artikli 10 nõuetele tuleb teatele GMOdest valmistatud sööda kohta, mis on turule viidud vastavalt direktiivi 82/471/EMÜ artiklitele 3 ja 4, lisada ühenduse tasandil või vajaduse korral liikmesriikide poolt antud loa koopia.”

| 7. | Leheküljel 41 artikli 15 lõikes 1 |
| --- | --- |

7.

Leheküljel 41 artikli 15 lõikes 1

asendatakse:

“1.   Lisaks artikli 10 nõuetele tuleb teate korral sööda kohta, mis sisaldab direktiivi 70/524/EMÜ kohaselt lubatud GMOsid, koosneb nendest või on neist valmistatud:”

järgmisega:

“1.   Lisaks artikli 10 nõuetele tuleb teate korral GMOsid sisaldava, neist koosneva või valmistatud sööda kohta, mis on direktiivi 70/524/EMÜ kohaselt lubatud:”

| 8. | Leheküljel 41 artikli 18 lõikes 1 |
| --- | --- |

8.

Leheküljel 41 artikli 18 lõikes 1

asendatakse:

“1.   Määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 47 kohaldamiseks avaldab komisjon 18. aprillil 2004 ühenduse teaduskomitee(de)lt või ametilt enne seda kuupäeva soodsa arvamuse saanud geneetiliselt muundatud materjali nimekirja, millesse kantud materjali loataotlusi ei ole vastavalt asjakohastele ühenduse õigusaktidele tagasi lükatud.”

järgmisega:

“1.   Määruse (EÜ) nr 1829/2003 artikli 47 kohaldamiseks avaldab komisjon 18. aprillil 2004 nimekirja geneetiliselt muundatud materjalidest, mis on enne seda kuupäeva saanud soodsa arvamuse teaduskomitee(de)lt või ametilt ja mille loataotlusi ei ole vastavalt asjakohastele ühenduse õigusaktidele tagasi lükatud.”

| 9. | Leheküljel 44 I lisa 2. jao punkti E alapunktis 1 |
| --- | --- |

9.

Leheküljel 44 I lisa 2. jao punkti E alapunktis 1

asendatakse:

“tänapäevane”

järgmisega:

“reaalajaline”.

---