# Euroopan unionin L 175/2006

| | ISSN 1725-261X |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 175 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 49. vuosikerta29. kesäkuu 2006 |

ISSN 1725-261X

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 175

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

49. vuosikerta29. kesäkuu 2006

---

| Sisältö | | I   Säädökset, jotka on julkaistava | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | * | Neuvoston asetus (EY) N:o 953/2006, annettu 19 päivänä kesäkuuta 2006, asetuksen (EY) N:o 1673/2000 muuttamisesta kuiduntuotantoon tarkoitetun pellavan ja hampun jalostustuen osalta ja asetuksen (EY) N:o 1782/2003 muuttamisesta tilatukijärjestelmässä tukikelpoisen hampun osalta | 1 |
| | * | Neuvoston asetus (EY) N:o 954/2006, annettu 27 päivänä kesäkuuta 2006, lopullisen polkumyyntitullin käyttöönottamisesta tiettyjen Kroatiasta, Romaniasta, Venäjältä ja Ukrainasta peräisin olevien raudasta tai teräksestä valmistettujen saumattomien putkien tuonnissa, neuvoston asetusten (EY) N:o 2320/97 ja (EY) N:o 348/2000 kumoamisesta, tiettyjen muun muassa Venäjältä ja Romaniasta peräisin olevien, raudasta tai seostamattomasta teräksestä valmistettujen saumattomien putkien tuontiin sovellettavien polkumyyntitullien välivaiheen tarkastelun ja toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun päättämisestä sekä tiettyjen muun muassa Venäjältä ja Romaniasta sekä Kroatiasta ja Ukrainasta peräisin olevien, raudasta tai seostamattomasta teräksestä valmistettujen saumattomien putkien tuontiin sovellettavien polkumyyntitullien välivaiheen tarkastelujen päättämisestä | 4 |
| | | Komission asetus (EY) N:o 955/2006, annettu 28 päivänä kesäkuuta 2006, tuonnin kiinteistä arvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi | 39 |
| | * | Komission asetus (EY) N:o 956/2006, annettu 28 päivänä kesäkuuta 2006, asetuksen (ETY) N:o 94/92 muuttamisesta niitä kolmansia maita koskevan luettelon osalta, joista luonnonmukaisesti tuotettujen tuotteiden on oltava peräisin, jotta niitä voidaan pitää kaupan yhteisössä (
  1
  ) | 41 |
| | * | Komission asetus (EY) N:o 957/2006, annettu 28 päivänä kesäkuuta 2006, eräiden tavaroiden luokittelusta yhdistettyyn nimikkeistöön ja asetuksen (ETY) N:o 48/90 muuttamisesta | 45 |
| | * | Komission asetus (EY) N:o 958/2006, annettu 28 päivänä kesäkuuta 2006, valkoisen sokerin vientiä koskevasta pysyvästä tarjouskilpailusta vientitukien vahvistamiseksi markkinointivuodeksi 2006/2007 | 49 |
| | | Komission asetus (EY) N:o 959/2006, annettu 28 päivänä kesäkuuta 2006, riisin tuontitodistusten myöntämisestä vuoden 2006 huhtikuun kymmenen ensimmäisen työpäivän aikana asetuksen (EY) N:o 327/98 mukaisesti jätettyjen hakemusten perusteella annetun asetuksen (EY) N:o 647/2006 oikaisemisesta | 54 |
| | | Komission asetus (EY) N:o 960/2006, annettu 28 päivänä kesäkuuta 2006, yhteisön yksinomaan tuontitodistusten perusteella avaamien kiintiöiden mukaisesti maito- ja maitotuotealan tiettyjen tuotteiden vuoden 2006 toisen vuosipuoliskon aikana käytettävissä olevasta määrästä | 56 |
| | | Komission asetus (EY) N:o 961/2006, annettu 28 päivänä kesäkuuta 2006, tuontitodistusten myöntämisestä ruokosokerille tietyissä tariffikiintiöissä ja tiettyjen etuuskohtelusopimusten mukaisesti | 58 |
| | * | Komission direktiivi 2006/59/EY, annettu 28 päivänä kesäkuuta 2006, neuvoston direktiivien 76/895/ETY, 86/362/ETY, 86/363/ETY ja 90/642/ETY liitteiden muuttamisesta karbaryylin, deltametriinin, endosulfaanin, fenitrotionin, metidationin ja oksamyylin jäämien enimmäismäärien osalta (
  1
  ) | 61 |

Sisältö

I   Säädökset, jotka on julkaistava

Sivu

*

Neuvoston asetus (EY) N:o 953/2006, annettu 19 päivänä kesäkuuta 2006, asetuksen (EY) N:o 1673/2000 muuttamisesta kuiduntuotantoon tarkoitetun pellavan ja hampun jalostustuen osalta ja asetuksen (EY) N:o 1782/2003 muuttamisesta tilatukijärjestelmässä tukikelpoisen hampun osalta

1

*

Neuvoston asetus (EY) N:o 954/2006, annettu 27 päivänä kesäkuuta 2006, lopullisen polkumyyntitullin käyttöönottamisesta tiettyjen Kroatiasta, Romaniasta, Venäjältä ja Ukrainasta peräisin olevien raudasta tai teräksestä valmistettujen saumattomien putkien tuonnissa, neuvoston asetusten (EY) N:o 2320/97 ja (EY) N:o 348/2000 kumoamisesta, tiettyjen muun muassa Venäjältä ja Romaniasta peräisin olevien, raudasta tai seostamattomasta teräksestä valmistettujen saumattomien putkien tuontiin sovellettavien polkumyyntitullien välivaiheen tarkastelun ja toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun päättämisestä sekä tiettyjen muun muassa Venäjältä ja Romaniasta sekä Kroatiasta ja Ukrainasta peräisin olevien, raudasta tai seostamattomasta teräksestä valmistettujen saumattomien putkien tuontiin sovellettavien polkumyyntitullien välivaiheen tarkastelujen päättämisestä

4

Komission asetus (EY) N:o 955/2006, annettu 28 päivänä kesäkuuta 2006, tuonnin kiinteistä arvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

39

*

Komission asetus (EY) N:o 956/2006, annettu 28 päivänä kesäkuuta 2006, asetuksen (ETY) N:o 94/92 muuttamisesta niitä kolmansia maita koskevan luettelon osalta, joista luonnonmukaisesti tuotettujen tuotteiden on oltava peräisin, jotta niitä voidaan pitää kaupan yhteisössä (
  1
  )

1

41

*

Komission asetus (EY) N:o 957/2006, annettu 28 päivänä kesäkuuta 2006, eräiden tavaroiden luokittelusta yhdistettyyn nimikkeistöön ja asetuksen (ETY) N:o 48/90 muuttamisesta

45

*

Komission asetus (EY) N:o 958/2006, annettu 28 päivänä kesäkuuta 2006, valkoisen sokerin vientiä koskevasta pysyvästä tarjouskilpailusta vientitukien vahvistamiseksi markkinointivuodeksi 2006/2007

49

Komission asetus (EY) N:o 959/2006, annettu 28 päivänä kesäkuuta 2006, riisin tuontitodistusten myöntämisestä vuoden 2006 huhtikuun kymmenen ensimmäisen työpäivän aikana asetuksen (EY) N:o 327/98 mukaisesti jätettyjen hakemusten perusteella annetun asetuksen (EY) N:o 647/2006 oikaisemisesta

54

Komission asetus (EY) N:o 960/2006, annettu 28 päivänä kesäkuuta 2006, yhteisön yksinomaan tuontitodistusten perusteella avaamien kiintiöiden mukaisesti maito- ja maitotuotealan tiettyjen tuotteiden vuoden 2006 toisen vuosipuoliskon aikana käytettävissä olevasta määrästä

56

Komission asetus (EY) N:o 961/2006, annettu 28 päivänä kesäkuuta 2006, tuontitodistusten myöntämisestä ruokosokerille tietyissä tariffikiintiöissä ja tiettyjen etuuskohtelusopimusten mukaisesti

58

*

Komission direktiivi 2006/59/EY, annettu 28 päivänä kesäkuuta 2006, neuvoston direktiivien 76/895/ETY, 86/362/ETY, 86/363/ETY ja 90/642/ETY liitteiden muuttamisesta karbaryylin, deltametriinin, endosulfaanin, fenitrotionin, metidationin ja oksamyylin jäämien enimmäismäärien osalta (
  1
  )

1

61

| | | II   Säädökset, joita ei tarvitse julkaista |
| --- | --- | --- |
| | | Neuvosto |
| | * | Neuvoston päätös, tehty 1 päivänä kesäkuuta 2006, viisumihakemuksen käsittelyn hallinnollisia kuluja vastaavia maksuja koskevan yhteisen konsuliohjeiston liitteen 12 ja yhteisen käsikirjan liitteen 14 a muuttamisesta | 77 |
| | | Komissio |
| | * | Komission päätös, tehty 23 päivänä kesäkuuta 2006, tiettyjen muun muassa Romaniasta peräisin olevien saumattomien rauta- tai teräsputkien tuontia koskevan polkumyynnin vastaisen menettelyn yhteydessä tarjottujen sitoumusten hyväksymisestä | 81 |
| | | KomissioEuroopan yhteisöjen siirtotyöläisten sosiaaliturvan hallintotoimikunta |
| | * | Päätös N:o 207, tehty 7 päivänä huhtikuuta 2006, asetuksen (ETY) N:o 1408/71 76 artiklan ja 79 artiklan 3 kohdan sekä asetuksen (ETY) N:o 574/72 10 artiklan 1 kohdan tulkinnasta perhe-etuuksien ja perheavustusten päällekkäisyyden osalta (
  2
  ) | 83 |
| | | EUROOPAN TALOUSALUE |
| | | ETA:n sekakomitea |
| | * | ETA:n sekakomitean päätös N:o 42/2006, tehty 28 päivänä huhtikuuta 2006, ETA-sopimuksen liitteen I (Eläinlääkintä- ja kasvinsuojeluasiat) muuttamisesta | 86 |
| | * | ETA:n sekakomitean päätös N:o 43/2006, tehty 28 päivänä huhtikuuta 2006, ETA-sopimuksen liitteen I (Eläinlääkintä- ja kasvinsuojeluasiat) muuttamisesta | 89 |
| | * | ETA:n sekakomitean päätös N:o 44/2006, tehty 28 päivänä huhtikuuta 2006, ETA-sopimuksen liitteen II (Tekniset määräykset, standardit, testaus ja varmentaminen) muuttamisesta | 91 |
| | * | ETA:n sekakomitean päätös N:o 45/2006, tehty 28 päivänä huhtikuuta 2006, ETA-sopimuksen liitteen II (Tekniset määräykset, standardit, testaus ja varmentaminen) muuttamisesta | 92 |
| | * | ETA:n sekakomitean päätös N:o 46/2006, tehty 28 päivänä huhtikuuta 2006, ETA-sopimuksen liitteen II (Tekniset määräykset, standardit, testaus ja varmentaminen) muuttamisesta | 94 |
| | * | ETA:n sekakomitean päätös N:o 47/2006, tehty 28 päivänä huhtikuuta 2006, ETA-sopimuksen liitteen II (Tekniset määräykset, standardit, testaus ja varmentaminen) muuttamisesta | 95 |
| | * | ETA:n sekakomitean päätös N:o 48/2006, tehty 28 päivänä huhtikuuta 2006, ETA-sopimuksen liitteen XX (Ympäristö) muuttamisesta | 97 |
| | * | ETA:n sekakomitean päätös N:o 49/2006, tehty 28 päivänä huhtikuuta 2006, ETA-sopimuksen liitteen XX (Ympäristö) muuttamisesta | 99 |
| | * | ETA:n sekakomitean päätös N:o 50/2006, tehty 28 päivänä huhtikuuta 2006, ETA-sopimuksen liitteen XX (Ympäristö) muuttamisesta | 100 |
| | * | ETA:n sekakomitean päätös N:o 51/2006, tehty 28 päivänä huhtikuuta 2006, ETA-sopimuksen liitteen XXI (Tilastot) muuttamisesta | 101 |
| | * | ETA:n sekakomitean päätös N:o 52/2006, tehty 28 päivänä huhtikuuta 2006, ETA-sopimuksen liitteen XXI (Tilastot) muuttamisesta | 103 |
| | * | ETA:n sekakomitean päätös N:o 53/2006, tehty 28 päivänä huhtikuuta 2006, ETA-sopimuksen liitteen XXII (Yhtiöoikeus) muuttamisesta | 104 |
| | * | ETA:n sekakomitean päätös N:o 54/2006, tehty 28 päivänä huhtikuuta 2006, ETA-sopimuksen liitteen XXII (Yhtiöoikeus) muuttamisesta | 105 |

II   Säädökset, joita ei tarvitse julkaista

Neuvosto

*

Neuvoston päätös, tehty 1 päivänä kesäkuuta 2006, viisumihakemuksen käsittelyn hallinnollisia kuluja vastaavia maksuja koskevan yhteisen konsuliohjeiston liitteen 12 ja yhteisen käsikirjan liitteen 14 a muuttamisesta

77

Komissio

*

Komission päätös, tehty 23 päivänä kesäkuuta 2006, tiettyjen muun muassa Romaniasta peräisin olevien saumattomien rauta- tai teräsputkien tuontia koskevan polkumyynnin vastaisen menettelyn yhteydessä tarjottujen sitoumusten hyväksymisestä

81

KomissioEuroopan yhteisöjen siirtotyöläisten sosiaaliturvan hallintotoimikunta

*

Päätös N:o 207, tehty 7 päivänä huhtikuuta 2006, asetuksen (ETY) N:o 1408/71 76 artiklan ja 79 artiklan 3 kohdan sekä asetuksen (ETY) N:o 574/72 10 artiklan 1 kohdan tulkinnasta perhe-etuuksien ja perheavustusten päällekkäisyyden osalta (
  2
  )

2

83

EUROOPAN TALOUSALUE

ETA:n sekakomitea

*

ETA:n sekakomitean päätös N:o 42/2006, tehty 28 päivänä huhtikuuta 2006, ETA-sopimuksen liitteen I (Eläinlääkintä- ja kasvinsuojeluasiat) muuttamisesta

86

*

ETA:n sekakomitean päätös N:o 43/2006, tehty 28 päivänä huhtikuuta 2006, ETA-sopimuksen liitteen I (Eläinlääkintä- ja kasvinsuojeluasiat) muuttamisesta

89

*

ETA:n sekakomitean päätös N:o 44/2006, tehty 28 päivänä huhtikuuta 2006, ETA-sopimuksen liitteen II (Tekniset määräykset, standardit, testaus ja varmentaminen) muuttamisesta

91

*

ETA:n sekakomitean päätös N:o 45/2006, tehty 28 päivänä huhtikuuta 2006, ETA-sopimuksen liitteen II (Tekniset määräykset, standardit, testaus ja varmentaminen) muuttamisesta

92

*

ETA:n sekakomitean päätös N:o 46/2006, tehty 28 päivänä huhtikuuta 2006, ETA-sopimuksen liitteen II (Tekniset määräykset, standardit, testaus ja varmentaminen) muuttamisesta

94

*

ETA:n sekakomitean päätös N:o 47/2006, tehty 28 päivänä huhtikuuta 2006, ETA-sopimuksen liitteen II (Tekniset määräykset, standardit, testaus ja varmentaminen) muuttamisesta

95

*

ETA:n sekakomitean päätös N:o 48/2006, tehty 28 päivänä huhtikuuta 2006, ETA-sopimuksen liitteen XX (Ympäristö) muuttamisesta

97

*

ETA:n sekakomitean päätös N:o 49/2006, tehty 28 päivänä huhtikuuta 2006, ETA-sopimuksen liitteen XX (Ympäristö) muuttamisesta

99

*

ETA:n sekakomitean päätös N:o 50/2006, tehty 28 päivänä huhtikuuta 2006, ETA-sopimuksen liitteen XX (Ympäristö) muuttamisesta

100

*

ETA:n sekakomitean päätös N:o 51/2006, tehty 28 päivänä huhtikuuta 2006, ETA-sopimuksen liitteen XXI (Tilastot) muuttamisesta

101

*

ETA:n sekakomitean päätös N:o 52/2006, tehty 28 päivänä huhtikuuta 2006, ETA-sopimuksen liitteen XXI (Tilastot) muuttamisesta

103

*

ETA:n sekakomitean päätös N:o 53/2006, tehty 28 päivänä huhtikuuta 2006, ETA-sopimuksen liitteen XXII (Yhtiöoikeus) muuttamisesta

104

*

ETA:n sekakomitean päätös N:o 54/2006, tehty 28 päivänä huhtikuuta 2006, ETA-sopimuksen liitteen XXII (Yhtiöoikeus) muuttamisesta

105

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti |
| | (2)   ETA:n kannalta ja EU:n ja Sveitsin sopimuksen kannalta merkityksellinen teksti |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

1

(2)   ETA:n kannalta ja EU:n ja Sveitsin sopimuksen kannalta merkityksellinen teksti

2

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

I Säädökset, jotka on julkaistava

| 29.6.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 175/1 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 175/1

---

NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 953/2006,

annettu 19 päivänä kesäkuuta 2006,

asetuksen (EY) N:o 1673/2000 muuttamisesta kuiduntuotantoon tarkoitetun pellavan ja hampun jalostustuen osalta ja asetuksen (EY) N:o 1782/2003 muuttamisesta tilatukijärjestelmässä tukikelpoisen hampun osalta

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 37 artiklan 2 kohdan kolmannen alakohdan,

ottaa huomioon komission ehdotuksen,

ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon (1),

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Kuiduntuotantoon tarkoitetun pellavan ja hampun yhteisestä markkinajärjestelystä 27 päivänä heinäkuuta 2000 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1673/2000 (2) 15 artiklan 2 kohdassa edellytetään, että komissio esittää Euroopan parlamentille ja neuvostolle jalostustukea koskevan kertomuksen ja liittää siihen tarvittaessa ehdotuksia. Kertomuksen perusteella on aiheellista, että nykyinen järjestelmä pysyy voimassa markkinointivuoden 2007/2008 loppuun saakka. |
| --- | --- |

(1)

Kuiduntuotantoon tarkoitetun pellavan ja hampun yhteisestä markkinajärjestelystä 27 päivänä heinäkuuta 2000 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1673/2000 (2) 15 artiklan 2 kohdassa edellytetään, että komissio esittää Euroopan parlamentille ja neuvostolle jalostustukea koskevan kertomuksen ja liittää siihen tarvittaessa ehdotuksia. Kertomuksen perusteella on aiheellista, että nykyinen järjestelmä pysyy voimassa markkinointivuoden 2007/2008 loppuun saakka.

| (2) | Jalostustukea enintään 7,5 prosenttia epäpuhtauksia ja päistäreitä sisältäville lyhyille pellavakuiduille ja hamppukuiduille sovelletaan markkinointivuoteen 2005/2006 saakka. Nykyiseen tukijärjestelmään kuuluvien tämänkaltaisten kuitujen markkinanäkymien suotuisan kehityksen vuoksi ja innovatiivisten tuotteiden kehittämiseksi ja niiden markkinoiden vakiinnuttamiseksi tämän tuen soveltamista olisi kuitenkin jatkettava markkinointivuoteen 2007/2008 saakka. |
| --- | --- |

(2)

Jalostustukea enintään 7,5 prosenttia epäpuhtauksia ja päistäreitä sisältäville lyhyille pellavakuiduille ja hamppukuiduille sovelletaan markkinointivuoteen 2005/2006 saakka. Nykyiseen tukijärjestelmään kuuluvien tämänkaltaisten kuitujen markkinanäkymien suotuisan kehityksen vuoksi ja innovatiivisten tuotteiden kehittämiseksi ja niiden markkinoiden vakiinnuttamiseksi tämän tuen soveltamista olisi kuitenkin jatkettava markkinointivuoteen 2007/2008 saakka.

| (3) | Asetuksessa (EY) N:o 1673/2000 säädetään jalostustuen tason korottamisesta pitkän pellavakuidun osalta markkinointivuodesta 2006/2007 alkaen. Koska lyhyiden kuitujen jalostustuki pidetään ennallaan markkinointivuoteen 2007/2008 saakka, pitkien pellavakuitujen jalostustuki olisi rajattava nykyiselle tasolle markkinointivuoteen 2007/2008 saakka. |
| --- | --- |

(3)

Asetuksessa (EY) N:o 1673/2000 säädetään jalostustuen tason korottamisesta pitkän pellavakuidun osalta markkinointivuodesta 2006/2007 alkaen. Koska lyhyiden kuitujen jalostustuki pidetään ennallaan markkinointivuoteen 2007/2008 saakka, pitkien pellavakuitujen jalostustuki olisi rajattava nykyiselle tasolle markkinointivuoteen 2007/2008 saakka.

| (4) | Korkealaatuisen lyhyen pellavakuidun ja hamppukuidun tuotannon edistämiseksi tukea myönnetään kuiduille, jotka sisältävät enintään 7,5 prosenttia epäpuhtauksia ja päistäreitä. Jäsenvaltiot voivat kuitenkin poiketa tästä rajasta ja myöntää jalostustukea lyhyille pellavakuiduille, joissa on epäpuhtauksia ja päistäreitä 7,5–15 prosenttia ja hamppukuiduille, joissa on epäpuhtauksia ja päistäreitä 7,5–25 prosenttia. Koska tämä mahdollisuus on käytettävissä ainoastaan markkinointivuoteen 2005/2006 saakka, jäsenvaltioille on tarpeen antaa mahdollisuus poiketa mainitusta rajasta vielä kahden seuraavankin markkinointivuoden ajan. |
| --- | --- |

(4)

Korkealaatuisen lyhyen pellavakuidun ja hamppukuidun tuotannon edistämiseksi tukea myönnetään kuiduille, jotka sisältävät enintään 7,5 prosenttia epäpuhtauksia ja päistäreitä. Jäsenvaltiot voivat kuitenkin poiketa tästä rajasta ja myöntää jalostustukea lyhyille pellavakuiduille, joissa on epäpuhtauksia ja päistäreitä 7,5–15 prosenttia ja hamppukuiduille, joissa on epäpuhtauksia ja päistäreitä 7,5–25 prosenttia. Koska tämä mahdollisuus on käytettävissä ainoastaan markkinointivuoteen 2005/2006 saakka, jäsenvaltioille on tarpeen antaa mahdollisuus poiketa mainitusta rajasta vielä kahden seuraavankin markkinointivuoden ajan.

| (5) | Jotta voitaisiin edelleen turvata kohtuullinen tuotantotaso kussakin jäsenvaltiossa, taattujen kansallisten määrien soveltamisaikaa on tarpeen jatkaa. |
| --- | --- |

(5)

Jotta voitaisiin edelleen turvata kohtuullinen tuotantotaso kussakin jäsenvaltiossa, taattujen kansallisten määrien soveltamisaikaa on tarpeen jatkaa.

| (6) | Alankomaiden, Belgian ja Ranskan tietyillä alueilla on tuettu perinteisen pellavan tuotannon jatkamista lisätuen avulla. Jotta maatilojen rakenteita voitaisiin edelleen sopeuttaa uusiin markkinaedellytyksiin, tämän siirtymätuen myöntämistä on tarpeen jatkaa markkinointivuoteen 2007/2008 saakka. |
| --- | --- |

(6)

Alankomaiden, Belgian ja Ranskan tietyillä alueilla on tuettu perinteisen pellavan tuotannon jatkamista lisätuen avulla. Jotta maatilojen rakenteita voitaisiin edelleen sopeuttaa uusiin markkinaedellytyksiin, tämän siirtymätuen myöntämistä on tarpeen jatkaa markkinointivuoteen 2007/2008 saakka.

| (7) | Komission olisi annettava Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomus riittävän ajoissa ennen markkinointivuoden 2008/2009 alkua, jotta voitaisiin arvioida, olisiko nykyistä järjestelmää mukautettava vai jatkettava ennallaan. |
| --- | --- |

(7)

Komission olisi annettava Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomus riittävän ajoissa ennen markkinointivuoden 2008/2009 alkua, jotta voitaisiin arvioida, olisiko nykyistä järjestelmää mukautettava vai jatkettava ennallaan.

| (8) | Yhteisen maatalouspolitiikan suoria tukijärjestelmiä koskevista yhteisistä säännöistä ja tietyistä viljelijöiden tukijärjestelmistä 29 päivänä syyskuuta 2003 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1782/2003 (3) 52 artiklassa säädetään, että ainoastaan kuiduntuotantoon tarkoitettu hamppu on tukikelpoista mainitun asetuksen III osastossa perustetussa tilatukijärjestelmässä. On aiheellista saattaa myös muuhun teolliseen tarkoitukseen tarkoitetun hampun viljely tukikelpoiseksi. |
| --- | --- |

(8)

Yhteisen maatalouspolitiikan suoria tukijärjestelmiä koskevista yhteisistä säännöistä ja tietyistä viljelijöiden tukijärjestelmistä 29 päivänä syyskuuta 2003 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1782/2003 (3) 52 artiklassa säädetään, että ainoastaan kuiduntuotantoon tarkoitettu hamppu on tukikelpoista mainitun asetuksen III osastossa perustetussa tilatukijärjestelmässä. On aiheellista saattaa myös muuhun teolliseen tarkoitukseen tarkoitetun hampun viljely tukikelpoiseksi.

| (9) | Ottaen huomioon suorien tukien vuosittaisen hallinnoinnin on tarkoituksenmukaista, että tilatukijärjestelmän kelpoisuusehtojen muutoksia sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2007. |
| --- | --- |

(9)

Ottaen huomioon suorien tukien vuosittaisen hallinnoinnin on tarkoituksenmukaista, että tilatukijärjestelmän kelpoisuusehtojen muutoksia sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2007.

| (10) | Asetukset (EY) N:o 1673/2000 ja (EY) N:o 1782/2003 olisi muutettava vastaavasti, |
| --- | --- |

(10)

Asetukset (EY) N:o 1673/2000 ja (EY) N:o 1782/2003 olisi muutettava vastaavasti,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Muutetaan asetus (EY) N:o 1673/2000 seuraavasti:

| 1) | Korvataan 2 artiklan 3 kohta seuraavasti:
  ”3.   Jalostustuen määrä vahvistetaan kuitutonnilta seuraavasti:






  a) | pitkien pellavakuitujen osalta:






  — | 100 euroa markkinointivuodeksi 2001/2002, |
| --- | --- | --- | --- |

1)

Korvataan 2 artiklan 3 kohta seuraavasti:

”3.   Jalostustuen määrä vahvistetaan kuitutonnilta seuraavasti:

a)

pitkien pellavakuitujen osalta:

—

100 euroa markkinointivuodeksi 2001/2002,

| — | 160 euroa markkinointivuosiksi 2002/2003–2007/2008, |
| --- | --- |

—

160 euroa markkinointivuosiksi 2002/2003–2007/2008,

| — | 200 euroa markkinointivuodesta 2008/2009 alkaen; |
| --- | --- |

—

200 euroa markkinointivuodesta 2008/2009 alkaen;

| b) | lyhyiden pellavakuitujen ja hamppukuitujen osalta, jotka sisältävät enintään 7,5 prosenttia epäpuhtauksia ja päistäreitä: 90 euroa markkinointivuosiksi 2001/2002–2007/2008.
  Jäsenvaltio voi kuitenkin markkinointivuosien 2001/2002–2007/2008 osalta päättää perinteisten markkinoiden pohjalta myöntää tukea myös:






  — | lyhyille pellavakuiduille, joiden epäpuhtauksien ja päistäreiden suhteellinen osuus on 7,5–15 prosenttia, |
| --- | --- | --- |

b)

lyhyiden pellavakuitujen ja hamppukuitujen osalta, jotka sisältävät enintään 7,5 prosenttia epäpuhtauksia ja päistäreitä: 90 euroa markkinointivuosiksi 2001/2002–2007/2008.

Jäsenvaltio voi kuitenkin markkinointivuosien 2001/2002–2007/2008 osalta päättää perinteisten markkinoiden pohjalta myöntää tukea myös:

—

lyhyille pellavakuiduille, joiden epäpuhtauksien ja päistäreiden suhteellinen osuus on 7,5–15 prosenttia,

| — | hamppukuiduille, joiden epäpuhtauksien ja päistäreiden suhteellinen osuus on 7,5–25 prosenttia. |
| --- | --- |

—

hamppukuiduille, joiden epäpuhtauksien ja päistäreiden suhteellinen osuus on 7,5–25 prosenttia.

Näissä tapauksissa jäsenvaltio myöntää tuen määrälle, joka enimmillään vastaa tuotettua määrää, jossa epäpuhtauksien ja päistäreiden suhteellinen osuus on 7,5 prosenttia.”

| 2) | Korvataan 3 artiklan 2 kohdan toinen alakohta seuraavasti:
  ”Lyhyiden pellavakuitujen ja hamppukuitujen taattuja kansallisia määriä ei enää sovelleta markkinointivuodesta 2008/2009 alkaen.” |
| --- | --- |

2)

Korvataan 3 artiklan 2 kohdan toinen alakohta seuraavasti:

”Lyhyiden pellavakuitujen ja hamppukuitujen taattuja kansallisia määriä ei enää sovelleta markkinointivuodesta 2008/2009 alkaen.”

| 3) | Korvataan 4 artiklan ensimmäisessä kohdassa ilmaisu ”2005/2006” ilmaisulla ”2007/2008”. |
| --- | --- |

3)

Korvataan 4 artiklan ensimmäisessä kohdassa ilmaisu ”2005/2006” ilmaisulla ”2007/2008”.

| 4) | Poistetaan 12 artikla. |
| --- | --- |

4)

Poistetaan 12 artikla.

| 5) | Lisätään 15 artiklaan kohta seuraavasti:
  ”3.   Komissio antaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen ja tarvittaessa siihen liittyvät ehdotukset riittävän ajoissa, jotta ehdotettavat toimenpiteet voidaan panna täytäntöön markkinointivuoden 2008/2009 aikana.
  Kertomuksessa on arvioitava jalostustuen vaikutukset tuottajiin, jalostusteollisuuteen ja tekstiilikuitujen markkinoihin. Siinä on tarkasteltava mahdollisuutta jatkaa lyhyiden pellavakuitujen ja hamppukuitujen jalostustuen sekä lisätuen myöntämistä markkinointivuoden 2007/2008 jälkeen sekä mahdollisuutta integroida tämä tukijärjestelmä asetuksessa (EY) N:o 1782/2003 säädettyyn yhteisen maatalouspolitiikan mukaiseen viljelijöiden yleiseen tukikehykseen.”. |
| --- | --- |

5)

Lisätään 15 artiklaan kohta seuraavasti:

”3.   Komissio antaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen ja tarvittaessa siihen liittyvät ehdotukset riittävän ajoissa, jotta ehdotettavat toimenpiteet voidaan panna täytäntöön markkinointivuoden 2008/2009 aikana.

Kertomuksessa on arvioitava jalostustuen vaikutukset tuottajiin, jalostusteollisuuteen ja tekstiilikuitujen markkinoihin. Siinä on tarkasteltava mahdollisuutta jatkaa lyhyiden pellavakuitujen ja hamppukuitujen jalostustuen sekä lisätuen myöntämistä markkinointivuoden 2007/2008 jälkeen sekä mahdollisuutta integroida tämä tukijärjestelmä asetuksessa (EY) N:o 1782/2003 säädettyyn yhteisen maatalouspolitiikan mukaiseen viljelijöiden yleiseen tukikehykseen.”.

2 artikla

Korvataan asetuksen (EY) N:o 1782/2003 52 artikla seuraavasti:

”52 artikla

Hampun tuotanto

1.   Hampun tuotannossa käytettyjen lajikkeiden tetrahydrokannabinolipitoisuus saa olla enintään 0,2 prosenttia. Jäsenvaltioiden on perustettava järjestelmä, jonka avulla kasvien tetrahydrokannabinolipitoisuus voidaan tarkastaa vähintään 30 prosentilla kuiduntuotantoon tarkoitetun hampun aloista. Jos jäsenvaltiot kuitenkin ottavat käyttöön tällaisen viljelyn ennakkohyväksyntäjärjestelmän, vähimmäismäärä on 20 prosenttia.

2.   Tuen myöntämisen edellytykseksi asetetaan 144 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen tiettyjen lajikkeiden varmennettujen siementen käyttö.”

3 artikla

Tämä asetus tulee voimaan seitsemäntenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

Sitä sovelletaan sen voimaantulopäivästä, lukuun ottamatta 2 artiklaa, jota sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2007.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Luxemburgissa 19 päivänä kesäkuuta 2006.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

J. PRÖLL

---

(1)  Ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä.

1

(2)  EYVL L 193, 29.7.2000, s. 16. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna vuoden 2005 liittymisasiakirjalla.

2

(3)  EUVL L 270, 21.10.2003, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 319/2006 (EUVL L 58, 28.2.2006, s. 32).

3

---

| 29.6.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 175/4 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 175/4

---

NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 954/2006,

annettu 27 päivänä kesäkuuta 2006,

lopullisen polkumyyntitullin käyttöönottamisesta tiettyjen Kroatiasta, Romaniasta, Venäjältä ja Ukrainasta peräisin olevien raudasta tai teräksestä valmistettujen saumattomien putkien tuonnissa, neuvoston asetusten (EY) N:o 2320/97 ja (EY) N:o 348/2000 kumoamisesta, tiettyjen muun muassa Venäjältä ja Romaniasta peräisin olevien, raudasta tai seostamattomasta teräksestä valmistettujen saumattomien putkien tuontiin sovellettavien polkumyyntitullien välivaiheen tarkastelun ja toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun päättämisestä sekä tiettyjen muun muassa Venäjältä ja Romaniasta sekä Kroatiasta ja Ukrainasta peräisin olevien, raudasta tai seostamattomasta teräksestä valmistettujen saumattomien putkien tuontiin sovellettavien polkumyyntitullien välivaiheen tarkastelujen päättämisestä

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 22 päivänä joulukuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 384/96 (1), jäljempänä ’perusasetus’, ja erityisesti sen 8 ja 9 artiklan sekä 11 artiklan 2 ja 3 kohdan,

ottaa huomioon komission ehdotuksen, jonka tämä on tehnyt neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan,

sekä katsoo seuraavaa:

1.   MENETTELY

1.1   Menettelyn aloittaminen

| (1) | Komissio ilmoitti Euroopan unionin virallisessa lehdessä31 päivänä maaliskuuta 2005 julkaistulla ilmoituksella (2), jäljempänä ’menettelyn aloittamista koskeva ilmoitus’, polkumyynnin vastaisen menettelyn aloittamisesta Kroatiasta, Romaniasta, Venäjältä ja Ukrainasta peräisin olevien tiettyjen raudasta tai teräksestä, jäljempänä ’laajennettu tuotteen määritelmä’, valmistettujen saumattomien putkien, jäljempänä ’saumattomat rauta- ja teräsputket’, tuonnissa yhteisöön sekä muun muassa Venäjältä ja Romaniasta sekä Kroatiasta ja Ukrainasta peräisin olevien raudasta tai seostamattomasta teräksestä valmistettujen saumattomien putkien, jäljempänä ’alkuperäinen tuotteen määritelmä’, tuontiin sovellettavien polkumyyntitullien kahden välivaiheen tarkastelun vireillepanosta. |
| --- | --- |

(1)

Komissio ilmoitti Euroopan unionin virallisessa lehdessä31 päivänä maaliskuuta 2005 julkaistulla ilmoituksella (2), jäljempänä ’menettelyn aloittamista koskeva ilmoitus’, polkumyynnin vastaisen menettelyn aloittamisesta Kroatiasta, Romaniasta, Venäjältä ja Ukrainasta peräisin olevien tiettyjen raudasta tai teräksestä, jäljempänä ’laajennettu tuotteen määritelmä’, valmistettujen saumattomien putkien, jäljempänä ’saumattomat rauta- ja teräsputket’, tuonnissa yhteisöön sekä muun muassa Venäjältä ja Romaniasta sekä Kroatiasta ja Ukrainasta peräisin olevien raudasta tai seostamattomasta teräksestä valmistettujen saumattomien putkien, jäljempänä ’alkuperäinen tuotteen määritelmä’, tuontiin sovellettavien polkumyyntitullien kahden välivaiheen tarkastelun vireillepanosta.

| (2) | Polkumyynnin vastainen menettely aloitettiin sen jälkeen, kun Euroopan unionin saumattomien teräsputkien valmistajien etuja valvova Defence Committee of the Seamless Steel Tube Industry of the European Union, jäljempänä ’valituksen tekijä’, oli tehnyt 14 päivänä helmikuuta 2005 valituksen sellaisten tuottajien puolesta, joiden tuotanto muodostaa pääosan, tässä tapauksessa yli 50 prosenttia laajennettuun tuotteen määritelmään kuuluvien tuotteiden kokonaistuotannosta yhteisössä. Valituksessa esitetty näyttö kyseisen tuotteen polkumyynnistä ja siitä aiheutuvasta merkittävästä vahingosta katsottiin riittäväksi perusteeksi menettelyn aloittamiselle. |
| --- | --- |

(2)

Polkumyynnin vastainen menettely aloitettiin sen jälkeen, kun Euroopan unionin saumattomien teräsputkien valmistajien etuja valvova Defence Committee of the Seamless Steel Tube Industry of the European Union, jäljempänä ’valituksen tekijä’, oli tehnyt 14 päivänä helmikuuta 2005 valituksen sellaisten tuottajien puolesta, joiden tuotanto muodostaa pääosan, tässä tapauksessa yli 50 prosenttia laajennettuun tuotteen määritelmään kuuluvien tuotteiden kokonaistuotannosta yhteisössä. Valituksessa esitetty näyttö kyseisen tuotteen polkumyynnistä ja siitä aiheutuvasta merkittävästä vahingosta katsottiin riittäväksi perusteeksi menettelyn aloittamiselle.

| (3) | Komissio käynnisti välivaiheen tarkastelut omasta aloitteestaan perusasetuksen 11 artiklan 3 kohdan nojalla, jotta muun muassa Kroatiasta, Romaniasta, Venäjältä ja Ukrainasta peräisin olevia alkuperäiseen tuotteen määritelmään sisältyviä tuotteita koskevia neuvoston asetuksella (EY) N:o 2320/97 (3) ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 348/2000 (4) käyttöön otettuja lopullisia polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä, jäljempänä ’lopulliset toimenpiteet’, voidaan tarvittaessa muuttaa tai ne voidaan kumota. Muuttaminen tai kumoaminen saattaa osoittautua tarpeelliseksi, jos määritellään, että on otettava käyttöön laajennettuun tuotteen määritelmään sovellettavia toimenpiteitä, koska tuotteet, joihin asetuksella (EY) N:o 2320/97 ja asetuksella (EY) N:o 348/2000 käyttöön otettuja toimenpiteitä sovelletaan, kuuluvat kyseiseen laajennettuun tuotteen määritelmään. |
| --- | --- |

(3)

Komissio käynnisti välivaiheen tarkastelut omasta aloitteestaan perusasetuksen 11 artiklan 3 kohdan nojalla, jotta muun muassa Kroatiasta, Romaniasta, Venäjältä ja Ukrainasta peräisin olevia alkuperäiseen tuotteen määritelmään sisältyviä tuotteita koskevia neuvoston asetuksella (EY) N:o 2320/97 (3) ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 348/2000 (4) käyttöön otettuja lopullisia polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä, jäljempänä ’lopulliset toimenpiteet’, voidaan tarvittaessa muuttaa tai ne voidaan kumota. Muuttaminen tai kumoaminen saattaa osoittautua tarpeelliseksi, jos määritellään, että on otettava käyttöön laajennettuun tuotteen määritelmään sovellettavia toimenpiteitä, koska tuotteet, joihin asetuksella (EY) N:o 2320/97 ja asetuksella (EY) N:o 348/2000 käyttöön otettuja toimenpiteitä sovelletaan, kuuluvat kyseiseen laajennettuun tuotteen määritelmään.

1.2   Alkuperäiseen tuotteen määritelmään kuuluvia tuotteita koskevat voimassa olevat toimenpiteet

| (4) | Asetuksella (EY) N:o 2320/97 otettiin käyttöön polkumyyntitullit muun muassa Romaniasta ja Venäjältä peräisin olevien, alkuperäiseen tuotteen määritelmään kuuluvien tuotteiden tuonnissa. Päätöksillä asetuksella 97/790/EY (5) ja 2000/70/EY (6) hyväksyttiin sitoumuksia muun muassa romanialaisilta ja venäläisiltä viejiltä. Neuvoston asetuksella (EY) N:o 1322/2004 (7) säädettiin eräiden yhteisön tuottajien aiemman kilpailua rajoittavan toiminnan vuoksi, ettei voimassa olevia toimenpiteitä varmuuden vuoksi enää sovelleta Romaniasta ja Venäjältä peräisin olevien alkuperäisen tuotteen määritelmään kuuluvien tuotteiden tuontiin (ks. kyseisen asetuksen johdanto-osan 9 kappale ja sitä seuraavat kappaleet). Kyseisen asetuksen johdanto-osan 20 kappaleessa todettiin, että marraskuussa 2002 ilmoituksella vireillepanosta aloitetut välivaiheen tarkastelu ja toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeva tarkastelu (8) jatkuisivat siihen saakka, että käytettävissä on uusia päätelmiä, jotka perustuvat uusiin tietoihin, joihin kilpailua rajoittava toiminta ei ole vaikuttanut, ja joiden avulla voidaan arvioida mahdollisten tulevien toimenpiteiden tarvetta. |
| --- | --- |

(4)

Asetuksella (EY) N:o 2320/97 otettiin käyttöön polkumyyntitullit muun muassa Romaniasta ja Venäjältä peräisin olevien, alkuperäiseen tuotteen määritelmään kuuluvien tuotteiden tuonnissa. Päätöksillä asetuksella 97/790/EY (5) ja 2000/70/EY (6) hyväksyttiin sitoumuksia muun muassa romanialaisilta ja venäläisiltä viejiltä. Neuvoston asetuksella (EY) N:o 1322/2004 (7) säädettiin eräiden yhteisön tuottajien aiemman kilpailua rajoittavan toiminnan vuoksi, ettei voimassa olevia toimenpiteitä varmuuden vuoksi enää sovelleta Romaniasta ja Venäjältä peräisin olevien alkuperäisen tuotteen määritelmään kuuluvien tuotteiden tuontiin (ks. kyseisen asetuksen johdanto-osan 9 kappale ja sitä seuraavat kappaleet). Kyseisen asetuksen johdanto-osan 20 kappaleessa todettiin, että marraskuussa 2002 ilmoituksella vireillepanosta aloitetut välivaiheen tarkastelu ja toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeva tarkastelu (8) jatkuisivat siihen saakka, että käytettävissä on uusia päätelmiä, jotka perustuvat uusiin tietoihin, joihin kilpailua rajoittava toiminta ei ole vaikuttanut, ja joiden avulla voidaan arvioida mahdollisten tulevien toimenpiteiden tarvetta.

| (5) | Neuvosto muutti perusasetuksen 11 artiklan 3 kohdan mukaisesti suoritetun tutkimuksen seurauksena asetuksella (EY) N:o 258/2005 (9) asetuksessa (EY) N:o 348/2000 käyttöön otettuja toimenpiteitä, kumosi kyseisen asetuksen 2 artiklassa säädetyn mahdollisuuden vapauttaa tuonti tulleista sekä otti käyttöön 38,8 prosentin polkumyyntitullin Kroatiasta peräisin olevien alkuperäisen tuotteen määritelmään kuuluvien tuotteiden tuonnissa ja 64,1 prosentin polkumyyntitullin Ukrainasta peräisin olevien alkuperäisen tuotteen määritelmään kuuluvien tuotteiden tuonnissa lukuun ottamatta Dnepropetrovsk Tube Works -yrityksestä, jäljempänä ’DTW’, tulevaa tuontia, johon sovelletaan 51,9 prosentin polkumyyntitullia. |
| --- | --- |

(5)

Neuvosto muutti perusasetuksen 11 artiklan 3 kohdan mukaisesti suoritetun tutkimuksen seurauksena asetuksella (EY) N:o 258/2005 (9) asetuksessa (EY) N:o 348/2000 käyttöön otettuja toimenpiteitä, kumosi kyseisen asetuksen 2 artiklassa säädetyn mahdollisuuden vapauttaa tuonti tulleista sekä otti käyttöön 38,8 prosentin polkumyyntitullin Kroatiasta peräisin olevien alkuperäisen tuotteen määritelmään kuuluvien tuotteiden tuonnissa ja 64,1 prosentin polkumyyntitullin Ukrainasta peräisin olevien alkuperäisen tuotteen määritelmään kuuluvien tuotteiden tuonnissa lukuun ottamatta Dnepropetrovsk Tube Works -yrityksestä, jäljempänä ’DTW’, tulevaa tuontia, johon sovelletaan 51,9 prosentin polkumyyntitullia.

| (6) | Komissio suspendoi päätöksellä 2005/133/EY (10) lopulliset toimenpiteet osittain yhdeksän kuukauden ajaksi 18 päivästä helmikuuta 2005. Osittaista suspensiota jatkettiin yhdellä vuodella neuvoston asetuksella (EY) N:o 1866/2005 (11). Sen vuoksi voimassa ovat asetuksessa (EY) N:o 348/2000 vahvistetut tullit, jotka ovat 23 prosenttia Kroatian ja 38,5 prosenttia Ukrainan osalta. |
| --- | --- |

(6)

Komissio suspendoi päätöksellä 2005/133/EY (10) lopulliset toimenpiteet osittain yhdeksän kuukauden ajaksi 18 päivästä helmikuuta 2005. Osittaista suspensiota jatkettiin yhdellä vuodella neuvoston asetuksella (EY) N:o 1866/2005 (11). Sen vuoksi voimassa ovat asetuksessa (EY) N:o 348/2000 vahvistetut tullit, jotka ovat 23 prosenttia Kroatian ja 38,5 prosenttia Ukrainan osalta.

1.3   Väliaikaiset toimenpiteet

| (7) | Koska tutkimuksen tietyt näkökohdat edellyttivät vielä lisäselvityksiä ja koska edellä 1.2 jaksossa tarkoitetut välivaiheen tarkastelu ja toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeva tarkastelu liittyivät toisiinsa, tutkimusta päätettiin jatkaa ottamatta käyttöön väliaikaisia toimenpiteitä. |
| --- | --- |

(7)

Koska tutkimuksen tietyt näkökohdat edellyttivät vielä lisäselvityksiä ja koska edellä 1.2 jaksossa tarkoitetut välivaiheen tarkastelu ja toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeva tarkastelu liittyivät toisiinsa, tutkimusta päätettiin jatkaa ottamatta käyttöön väliaikaisia toimenpiteitä.

1.4   Menettelyn osapuolet

| (8) | Komissio ilmoitti virallisesti menettelyn aloittamisesta Kroatiassa, Romaniassa, Venäjällä ja Ukrainassa oleville vientiä harjoittaville tuottajille, niille tuojille/kauppiaille, käyttäjille, tavarantoimittajille ja järjestöille, joita asian tiedettiin koskevan, asianomaisten viejämaiden edustajille sekä valituksen tehneille ja muille yhteisön tuottajille, joita asian tiedettiin koskevan. Asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa asetetussa määräajassa. |
| --- | --- |

(8)

Komissio ilmoitti virallisesti menettelyn aloittamisesta Kroatiassa, Romaniassa, Venäjällä ja Ukrainassa oleville vientiä harjoittaville tuottajille, niille tuojille/kauppiaille, käyttäjille, tavarantoimittajille ja järjestöille, joita asian tiedettiin koskevan, asianomaisten viejämaiden edustajille sekä valituksen tehneille ja muille yhteisön tuottajille, joita asian tiedettiin koskevan. Asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa asetetussa määräajassa.

| (9) | Koska valituksessa mainittuja venäläisiä ja ukrainalaisia vientiä harjoittavia tuottajia, tarkasteltavana olevan tuotteen yhteisön tuojia ja valitusta tukeneita yhteisön tuottajia oli runsaasti, menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa esitettiin polkumyynnin ja vahingon määrittämistä otantamenetelmällä perusasetuksen 17 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

(9)

Koska valituksessa mainittuja venäläisiä ja ukrainalaisia vientiä harjoittavia tuottajia, tarkasteltavana olevan tuotteen yhteisön tuojia ja valitusta tukeneita yhteisön tuottajia oli runsaasti, menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa esitettiin polkumyynnin ja vahingon määrittämistä otantamenetelmällä perusasetuksen 17 artiklan mukaisesti.

| (10) | Jotta komissio voisi päättää otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valita otoksen, kaikkia venäläisiä ja ukrainalaisia vientiä harjoittavia tuottajia, yhteisön tuojia ja yhteisön tuottajia pyydettiin ilmoittautumaan komissiolle ja toimittamaan menettelyn aloittamista koskevan ilmoituksen mukaisesti perustiedot tarkasteltavana olevaan tuotteeseen liittyvästä toiminnastaan tutkimusajanjakson ajalta (1 päivän tammikuuta 2004 ja 31 päivän joulukuuta 2004 väliseltä ajanjaksolta). |
| --- | --- |

(10)

Jotta komissio voisi päättää otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valita otoksen, kaikkia venäläisiä ja ukrainalaisia vientiä harjoittavia tuottajia, yhteisön tuojia ja yhteisön tuottajia pyydettiin ilmoittautumaan komissiolle ja toimittamaan menettelyn aloittamista koskevan ilmoituksen mukaisesti perustiedot tarkasteltavana olevaan tuotteeseen liittyvästä toiminnastaan tutkimusajanjakson ajalta (1 päivän tammikuuta 2004 ja 31 päivän joulukuuta 2004 väliseltä ajanjaksolta).

1.4.1   Viejiä/tuottajia koskeva otanta

| (11) | Venäläisten ja ukrainalaisten vientiä harjoittavien tuottajien toimittamien tietojen tarkastelun perusteella ja sen vuoksi, että molemmissa maissa tuottajien enemmistö kuuluu suuriin tuottajaryhmiin, päätettiin, että otanta ei ollut tarpeen Venäjän ja Ukrainan osalta. |
| --- | --- |

(11)

Venäläisten ja ukrainalaisten vientiä harjoittavien tuottajien toimittamien tietojen tarkastelun perusteella ja sen vuoksi, että molemmissa maissa tuottajien enemmistö kuuluu suuriin tuottajaryhmiin, päätettiin, että otanta ei ollut tarpeen Venäjän ja Ukrainan osalta.

1.4.2   Yhteisön tuotannonalaa ja tuojia koskeva otanta

| (12) | Yhteisön tuottajista valittiin perusasetuksen 17 artiklan mukaisesti otos, joka perustui suurimpaan mahdolliseen yhteisön tuottajien edustavaan tuotanto- ja myyntimäärään, jota voitiin kohtuudella tutkia käytettävissä olevassa ajassa. Yhteisön tuottajilta saatujen tietojen perusteella komissio valitsi yhteensä viisi yritystä neljästä eri jäsenvaltiosta. Yksi alkuperäiseen otokseen kuulunut yhteisön tuottaja kieltäytyi myöhemmin yhteistyöstä, ja se korvattiin toisella yhteisön tuottajalla. Tuotantomäärän osalta todetaan, että otokseen kuuluneet viisi yritystä edustivat 49:ää prosenttia yhteisön kokonaistuotannosta. Asianomaisia osapuolia kuultiin perusasetuksen 17 artiklan 2 kohdan mukaisesti, eivätkä ne vastustaneet asiaa. Muita yhteisön tuottajia pyydettiin lisäksi toimittamaan tiettyä yleisiä tietoja vahinkoa koskevaa tarkastelua varten. Koska tuojilta saatiin vain vähän vastauksia, päätettiin, ettei otanta ollut tarpeen tuojien osalta. |
| --- | --- |

(12)

Yhteisön tuottajista valittiin perusasetuksen 17 artiklan mukaisesti otos, joka perustui suurimpaan mahdolliseen yhteisön tuottajien edustavaan tuotanto- ja myyntimäärään, jota voitiin kohtuudella tutkia käytettävissä olevassa ajassa. Yhteisön tuottajilta saatujen tietojen perusteella komissio valitsi yhteensä viisi yritystä neljästä eri jäsenvaltiosta. Yksi alkuperäiseen otokseen kuulunut yhteisön tuottaja kieltäytyi myöhemmin yhteistyöstä, ja se korvattiin toisella yhteisön tuottajalla. Tuotantomäärän osalta todetaan, että otokseen kuuluneet viisi yritystä edustivat 49:ää prosenttia yhteisön kokonaistuotannosta. Asianomaisia osapuolia kuultiin perusasetuksen 17 artiklan 2 kohdan mukaisesti, eivätkä ne vastustaneet asiaa. Muita yhteisön tuottajia pyydettiin lisäksi toimittamaan tiettyä yleisiä tietoja vahinkoa koskevaa tarkastelua varten. Koska tuojilta saatiin vain vähän vastauksia, päätettiin, ettei otanta ollut tarpeen tuojien osalta.

1.5   Lomakkeet markkinatalouskohtelua/yksilöllistä kohtelua koskevia pyyntöjä varten

| (13) | Jotta ukrainalaiset vientiä harjoittavat tuottajat voisivat halutessaan esittää markkinatalouskohtelua tai yksilöllistä kohtelua koskevan pyynnön, komissio lähetti lomakkeet pyyntöjen esittämistä varten niille ukrainalaisille vientiä harjoittaville tuottajille, joita asian tiedettiin koskevan. Kolme vientiä harjoittavien tuottajien ryhmää niihin etuyhteydessä olevien yritysten kanssa pyysi joko markkinatalouskohtelua tai vaihtoehtoisesti yksilöllistä kohtelua siinä tapauksessa, että ne eivät tutkimuksen perusteella täyttäisi markkinatalouskohtelun myöntämisen edellytyksiä. |
| --- | --- |

(13)

Jotta ukrainalaiset vientiä harjoittavat tuottajat voisivat halutessaan esittää markkinatalouskohtelua tai yksilöllistä kohtelua koskevan pyynnön, komissio lähetti lomakkeet pyyntöjen esittämistä varten niille ukrainalaisille vientiä harjoittaville tuottajille, joita asian tiedettiin koskevan. Kolme vientiä harjoittavien tuottajien ryhmää niihin etuyhteydessä olevien yritysten kanssa pyysi joko markkinatalouskohtelua tai vaihtoehtoisesti yksilöllistä kohtelua siinä tapauksessa, että ne eivät tutkimuksen perusteella täyttäisi markkinatalouskohtelun myöntämisen edellytyksiä.

1.6   Kyselylomakkeet

| (14) | Komissio lähetti kyselylomakkeen kaikille osapuolille, joita asian tiedettiin koskevan, ja kaikille muille yrityksille, jotka ilmoittautuivat menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa asetetussa määräajassa. Vastaukset saatiin kolmelta romanialaiselta vientiä harjoittavalta tuottajalta ja kahdelta niihin etuyhteydessä olevalta yritykseltä, kahdelta venäläiseltä vientiä harjoittavien tuottajien ryhmältä ja viideltä niihin etuyhteydessä olevalta yritykseltä, joista kolmen sijoittautumispaikka oli yhteisössä, sekä kolmelta ukrainalaiselta vientiä harjoittavien tuottajien ryhmältä ja niihin etuyhteydessä olevilta yrityksiltä. Vastaukset kyselylomakkeeseen saatiin myös viideltä yhteisön tuottajalta. Vaikka kuusi tuojaa vastasi otantalomakkeeseen, ainoastaan kolme toimi yhteistyössä ja toimitti täydellisen vastauksen kyselylomakkeeseen. Eräs tuoja suostui siihen, että sen toimitiloihin tehdään tarkastuskäynti, vaikkei se toimittanutkaan vastausta kyselylomakkeeseen. |
| --- | --- |

(14)

Komissio lähetti kyselylomakkeen kaikille osapuolille, joita asian tiedettiin koskevan, ja kaikille muille yrityksille, jotka ilmoittautuivat menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa asetetussa määräajassa. Vastaukset saatiin kolmelta romanialaiselta vientiä harjoittavalta tuottajalta ja kahdelta niihin etuyhteydessä olevalta yritykseltä, kahdelta venäläiseltä vientiä harjoittavien tuottajien ryhmältä ja viideltä niihin etuyhteydessä olevalta yritykseltä, joista kolmen sijoittautumispaikka oli yhteisössä, sekä kolmelta ukrainalaiselta vientiä harjoittavien tuottajien ryhmältä ja niihin etuyhteydessä olevilta yrityksiltä. Vastaukset kyselylomakkeeseen saatiin myös viideltä yhteisön tuottajalta. Vaikka kuusi tuojaa vastasi otantalomakkeeseen, ainoastaan kolme toimi yhteistyössä ja toimitti täydellisen vastauksen kyselylomakkeeseen. Eräs tuoja suostui siihen, että sen toimitiloihin tehdään tarkastuskäynti, vaikkei se toimittanutkaan vastausta kyselylomakkeeseen.

| (15) | Komissio hankki ja tarkasti kaikki polkumyynnin, siitä aiheutuneen vahingon ja yhteisön edun määrittämistä varten tarvitsemansa tiedot. Tarkastuskäyntejä tehtiin seuraavien yritysten toimitiloihin: | Yhteisön tuottajat







  — | Dalmine S.p.A., Bergamo, Italia |
| --- | --- | --- | --- |

(15)

Komissio hankki ja tarkasti kaikki polkumyynnin, siitä aiheutuneen vahingon ja yhteisön edun määrittämistä varten tarvitsemansa tiedot. Tarkastuskäyntejä tehtiin seuraavien yritysten toimitiloihin:

Yhteisön tuottajat

—

Dalmine S.p.A., Bergamo, Italia

| — | Rohrwerk Maxhütte GmbH, Sulzbach-Rosenberg, Saksa |
| --- | --- |

—

Rohrwerk Maxhütte GmbH, Sulzbach-Rosenberg, Saksa

| — | Tubos Reunidos S.A., Amurrio, Espanja |
| --- | --- |

—

Tubos Reunidos S.A., Amurrio, Espanja

| — | Vallourec & Mannesmann France S.A., Boulogne Billancourt, Ranska |
| --- | --- |

—

Vallourec & Mannesmann France S.A., Boulogne Billancourt, Ranska

| — | V & M Deutschland GmbH, Düsseldorf, Saksa |
| --- | --- |

—

V & M Deutschland GmbH, Düsseldorf, Saksa

| | Vientiä harjoittavat tuottajat Romaniassa







  — | S.C. T.M.K. S.A., Slatina |
| --- | --- | --- |

Vientiä harjoittavat tuottajat Romaniassa

—

S.C. T.M.K. S.A., Slatina

| — | S.C. Silcotub S.A., Zalau |
| --- | --- |

—

S.C. Silcotub S.A., Zalau

| — | S.C. Mittal Steel Roman S.A., Roman |
| --- | --- |

—

S.C. Mittal Steel Roman S.A., Roman

| | Vientiä harjoittavat tuottajat Venäjällä







  — | Volzhsky Pipe Works Open Joint Stock Company (’Volzhsky’), Volzhsky |
| --- | --- | --- |

Vientiä harjoittavat tuottajat Venäjällä

—

Volzhsky Pipe Works Open Joint Stock Company (’Volzhsky’), Volzhsky

| — | Joint Stock Company Taganrog Metallurgical Works (’Tagmet’), Taganrog |
| --- | --- |

—

Joint Stock Company Taganrog Metallurgical Works (’Tagmet’), Taganrog

| — | Joint Stock Company Pervouralsky Novotrubny Works (’Pervouralsky’), Pervouralsk |
| --- | --- |

—

Joint Stock Company Pervouralsky Novotrubny Works (’Pervouralsky’), Pervouralsk

| — | Joint Stock Company Chelyabinsk Tube Rolling Plant (’Chelyabinsk’), Chelyabinsk |
| --- | --- |

—

Joint Stock Company Chelyabinsk Tube Rolling Plant (’Chelyabinsk’), Chelyabinsk

| | Etuyhteydessä oleva yritys Venäjällä







  — | CJSC Trade House TMK, Moskova |
| --- | --- | --- |

Etuyhteydessä oleva yritys Venäjällä

—

CJSC Trade House TMK, Moskova

| | Vientiä harjoittavat tuottajat Ukrainassa







  — | CJSC Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube, Nikopol |
| --- | --- | --- |

Vientiä harjoittavat tuottajat Ukrainassa

—

CJSC Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube, Nikopol

| — | CJSC Nikopol Steel Pipe Plant Yutist (Yutist), Nikopol |
| --- | --- |

—

CJSC Nikopol Steel Pipe Plant Yutist (Yutist), Nikopol

| — | OJSC Dnepropetrovsk Tube Works (DTW), Dnepropetrovsk |
| --- | --- |

—

OJSC Dnepropetrovsk Tube Works (DTW), Dnepropetrovsk

| — | OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (NTRP), Dnepropetrovsk |
| --- | --- |

—

OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (NTRP), Dnepropetrovsk

| | Etuyhteydessä oleva kauppias Ukrainassa







  — | SPIG Interpipe, Dnepropetrovsk, etuyhteydessä seuraaviin: NTRP ja Niko Tube |
| --- | --- | --- |

Etuyhteydessä oleva kauppias Ukrainassa

—

SPIG Interpipe, Dnepropetrovsk, etuyhteydessä seuraaviin: NTRP ja Niko Tube

| | Etuyhteydessä oleva kauppias Sveitsissä







  — | SEPCO S.A., Lugano, etuyhteydessä seuraaviin: NTRP ja Niko Tube |
| --- | --- | --- |

Etuyhteydessä oleva kauppias Sveitsissä

—

SEPCO S.A., Lugano, etuyhteydessä seuraaviin: NTRP ja Niko Tube

| | Etuyhteydessä oleva tuoja







  — | Sinara Handel GmbH, Köln, etuyhteydessä seuraavaan: Artrom |
| --- | --- | --- |

Etuyhteydessä oleva tuoja

—

Sinara Handel GmbH, Köln, etuyhteydessä seuraavaan: Artrom

| | Etuyhteydettömät tuojat







  — | Thyssen Krupp Energostal S.A., Torun, Puola |
| --- | --- | --- |

Etuyhteydettömät tuojat

—

Thyssen Krupp Energostal S.A., Torun, Puola

| — | Assotubi S.P.A., Cesena, Italia |
| --- | --- |

—

Assotubi S.P.A., Cesena, Italia

| — | Bandini Sider S.R.L., Imola, Italia |
| --- | --- |

—

Bandini Sider S.R.L., Imola, Italia

1.7   Tutkimusajanjakso

| (16) | Polkumyyntiä ja vahinkoa koskeva tutkimus kattoi 1 päivän tammikuuta 2004 ja 31 päivän joulukuuta 2004 välisen ajanjakson, jäljempänä ’tutkimusajanjakso’. Vahinkoa koskevaan arvioon vaikuttava kehityssuuntausten tarkastelu kattoi 1 päivän tammikuuta 2001 ja tutkimusajanjakson päättymisen välisen ajanjakson, jäljempänä ’tarkastelujakso’. |
| --- | --- |

(16)

Polkumyyntiä ja vahinkoa koskeva tutkimus kattoi 1 päivän tammikuuta 2004 ja 31 päivän joulukuuta 2004 välisen ajanjakson, jäljempänä ’tutkimusajanjakso’. Vahinkoa koskevaan arvioon vaikuttava kehityssuuntausten tarkastelu kattoi 1 päivän tammikuuta 2001 ja tutkimusajanjakson päättymisen välisen ajanjakson, jäljempänä ’tarkastelujakso’.

2.   TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE

2.1   Tarkasteltavana oleva tuote

| (17) | Tarkasteltavana tuotteena ovat tietyt raudasta tai teräksestä valmistetut poikkileikkaukseltaan ympyränmuotoiset saumattomat putket, joiden ulkoläpimitta on enintään 406,4 mm ja joiden hiiliekvivalenttiarvo on IIW-instituutin (International Institute of Welding) kaavan ja kemiallisen analyysin mukaan enintään 0,86. Tarkasteltavana oleva tuote luokitellaan tällä hetkellä CN-koodeihin ex 7304 10 10, ex 7304 10 30, ex 7304 21 00, ex 7304 29 11, ex 7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92 ja ex 7304 59 93 (12) (Taric-koodit 7304101020, 7304103020, 7304210020, 7304291120, 7304318030, 7304395830, 7304399230, 7304399320, 7304518930, 7304599230 ja 7304599320). |
| --- | --- |

(17)

Tarkasteltavana tuotteena ovat tietyt raudasta tai teräksestä valmistetut poikkileikkaukseltaan ympyränmuotoiset saumattomat putket, joiden ulkoläpimitta on enintään 406,4 mm ja joiden hiiliekvivalenttiarvo on IIW-instituutin (International Institute of Welding) kaavan ja kemiallisen analyysin mukaan enintään 0,86. Tarkasteltavana oleva tuote luokitellaan tällä hetkellä CN-koodeihin ex 7304 10 10, ex 7304 10 30, ex 7304 21 00, ex 7304 29 11, ex 7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92 ja ex 7304 59 93 (12) (Taric-koodit 7304101020, 7304103020, 7304210020, 7304291120, 7304318030, 7304395830, 7304399230, 7304399320, 7304518930, 7304599230 ja 7304599320).

| (18) | Tarkasteltavana olevaa tuotetta käytetään lukuisissa erilaisissa sovelluksissa, kuten putkijohtoina nesteiden kuljettamisessa, rakennusalalla paalutuksessa, mekaanisissa käyttötarkoituksissa, kaasujohdoissa, höyrykattilaputkissa sekä öljynporauksessa käytettävissä putkissa ja putkien osissa, jäljempänä ’OCTG-putket’, vaippa-, pumppaus- tai poraputkina öljyteollisuudessa. |
| --- | --- |

(18)

Tarkasteltavana olevaa tuotetta käytetään lukuisissa erilaisissa sovelluksissa, kuten putkijohtoina nesteiden kuljettamisessa, rakennusalalla paalutuksessa, mekaanisissa käyttötarkoituksissa, kaasujohdoissa, höyrykattilaputkissa sekä öljynporauksessa käytettävissä putkissa ja putkien osissa, jäljempänä ’OCTG-putket’, vaippa-, pumppaus- tai poraputkina öljyteollisuudessa.

| (19) | Käyttäjille toimitettaessa saumattomat rauta- ja teräsputket voivat olla hyvin erilaisissa muodoissa. Ne voivat esimerkiksi olla galvanoituja tai kierteitettyjä, ne voidaan toimittaa vihreinä putkina (eli ilman lämpökäsittelyä), niissä voi olla erityiset päät tai erilaiset poikkileikkaukset ja ne voivat olla määräkokoon leikattuja. Putkia varten ei ole olemassa yleisiä standardikokoja, minkä vuoksi suurin osa saumattomista rauta- ja teräsputkista tehdään asiakkaan tilauksen mukaisesti. Saumattomat rauta- ja teräsputket liitetään tavanomaisesti yhteen hitsaamalla. Erityistapauksissa ne voidaan kuitenkin liittää yhteen kiertein tai niitä voidaan käyttää yksinään, vaikka ne ovatkin hitsattavissa. Tutkimuksessa kävi ilmi, että kaikilla saumattomilla rauta- ja teräsputkilla on samat fyysiset, kemialliset ja tekniset perusominaisuudet sekä samat peruskäyttötarkoitukset. |
| --- | --- |

(19)

Käyttäjille toimitettaessa saumattomat rauta- ja teräsputket voivat olla hyvin erilaisissa muodoissa. Ne voivat esimerkiksi olla galvanoituja tai kierteitettyjä, ne voidaan toimittaa vihreinä putkina (eli ilman lämpökäsittelyä), niissä voi olla erityiset päät tai erilaiset poikkileikkaukset ja ne voivat olla määräkokoon leikattuja. Putkia varten ei ole olemassa yleisiä standardikokoja, minkä vuoksi suurin osa saumattomista rauta- ja teräsputkista tehdään asiakkaan tilauksen mukaisesti. Saumattomat rauta- ja teräsputket liitetään tavanomaisesti yhteen hitsaamalla. Erityistapauksissa ne voidaan kuitenkin liittää yhteen kiertein tai niitä voidaan käyttää yksinään, vaikka ne ovatkin hitsattavissa. Tutkimuksessa kävi ilmi, että kaikilla saumattomilla rauta- ja teräsputkilla on samat fyysiset, kemialliset ja tekniset perusominaisuudet sekä samat peruskäyttötarkoitukset.

| (20) | Jotkin asianomaiset osapuolet vastustivat tässä menettelyssä käytettyä tuotteen soveltamisalan määritelmää. Ensinnäkin jotkin osapuolet väittivät, että jotkin tuotteen kuvaukseen sisältyvät tuotetyypit ovat mekaanisilta ja kemiallisilta perusominaisuuksiltaan erilaisia (ks. johdanto-osan 21–26 kappale). Toiseksi useissa väitteissä asetettiin kyseenalaiseksi hitsattavuusperusteen käyttö ja hiiliekvivalentti-kynnysarvo, jotka liittyvät toisiinsa (ks. johdanto-osan 27–36 kappale). Lisäksi yksi osapuoli vaati, että niin kutsutut sertifioidut saumattomat rauta- ja teräsputket jätetään tuotteen määritelmän ulkopuolelle (ks. johdanto-osan 37 kappale). |
| --- | --- |

(20)

Jotkin asianomaiset osapuolet vastustivat tässä menettelyssä käytettyä tuotteen soveltamisalan määritelmää. Ensinnäkin jotkin osapuolet väittivät, että jotkin tuotteen kuvaukseen sisältyvät tuotetyypit ovat mekaanisilta ja kemiallisilta perusominaisuuksiltaan erilaisia (ks. johdanto-osan 21–26 kappale). Toiseksi useissa väitteissä asetettiin kyseenalaiseksi hitsattavuusperusteen käyttö ja hiiliekvivalentti-kynnysarvo, jotka liittyvät toisiinsa (ks. johdanto-osan 27–36 kappale). Lisäksi yksi osapuoli vaati, että niin kutsutut sertifioidut saumattomat rauta- ja teräsputket jätetään tuotteen määritelmän ulkopuolelle (ks. johdanto-osan 37 kappale).

| (21) | Väitettiin, että jotkin tuotteen kuvaukseen sisältyvät tuotetyypit eli OCTG-putket ja kaasuputket eroavat mekaanisilta ja kemiallisilta perusominaisuuksiltaan ja käyttötarkoituksiltaan muista saumattomista rauta- ja teräsputkista eivätkä ne olisi keskenään vaihdettavissa. |
| --- | --- |

(21)

Väitettiin, että jotkin tuotteen kuvaukseen sisältyvät tuotetyypit eli OCTG-putket ja kaasuputket eroavat mekaanisilta ja kemiallisilta perusominaisuuksiltaan ja käyttötarkoituksiltaan muista saumattomista rauta- ja teräsputkista eivätkä ne olisi keskenään vaihdettavissa.

| (22) | Määritelty tuote sisältää erilaisia tuotetyyppejä. Katsotaan kuitenkin, että eri segmentteihin (sekä alimpiin että ylimpiin segmentteihin) kuuluvat tuotetyypit muodostavat yhden tuotteen, jos eri segmenttien välillä ei ole selviä rajoja, toisin sanoen jos toisiaan lähellä olevat tyypit ovat osittain päällekkäisiä ja niiden välillä on kilpailua. Näin on asian laita tässä menettelyssä, koska esitettiin näyttöä siitä, että tutkimuksen soveltamisalaan kuuluvia seosteisia ja seostamattomia putkia voitaisiin käyttää samoihin käyttötarkoituksiin ja että seostamattomien putkien ja seosteisten putkien luokkien välillä ei ole selkeitä rajoja. |
| --- | --- |

(22)

Määritelty tuote sisältää erilaisia tuotetyyppejä. Katsotaan kuitenkin, että eri segmentteihin (sekä alimpiin että ylimpiin segmentteihin) kuuluvat tuotetyypit muodostavat yhden tuotteen, jos eri segmenttien välillä ei ole selviä rajoja, toisin sanoen jos toisiaan lähellä olevat tyypit ovat osittain päällekkäisiä ja niiden välillä on kilpailua. Näin on asian laita tässä menettelyssä, koska esitettiin näyttöä siitä, että tutkimuksen soveltamisalaan kuuluvia seosteisia ja seostamattomia putkia voitaisiin käyttää samoihin käyttötarkoituksiin ja että seostamattomien putkien ja seosteisten putkien luokkien välillä ei ole selkeitä rajoja.

| (23) | OCTG-putkien ja kaasuputkien osalta tutkimus osoitti, että muun muassa niiden kemialliset ominaisuudet ovat vertailtavissa saumattomien rauta- ja teräsputkien muihin tyyppeihin, koska ne kuuluvat 0,86:n hiiliekvivalenttiarvoa koskevan kynnyksen piiriin. Lisäksi niillä on muiden tuotetyyppien kanssa muita samoja perusominaisuuksia, esimerkiksi ulkoläpimitta ja seinämän paksuus. |
| --- | --- |

(23)

OCTG-putkien ja kaasuputkien osalta tutkimus osoitti, että muun muassa niiden kemialliset ominaisuudet ovat vertailtavissa saumattomien rauta- ja teräsputkien muihin tyyppeihin, koska ne kuuluvat 0,86:n hiiliekvivalenttiarvoa koskevan kynnyksen piiriin. Lisäksi niillä on muiden tuotetyyppien kanssa muita samoja perusominaisuuksia, esimerkiksi ulkoläpimitta ja seinämän paksuus.

| (24) | Eräät vientiä harjoittavat tuottajat väittivät OCTG-putkien ja kaasuputkien käyttötarkoitusten osalta, että OCTG-putkia ja kaasuputkia käytettäisiin eri sovelluksissa ja että ne eivät olisi vaihdettavissa muuntyyppisten saumattomien rauta- ja teräsputkien kanssa. Tässä yhteydessä todettiin, että tällä hetkellä CN-koodiin 7304 21 00 luokitellut, rakennusalalla käytettävät sileäpäiset OCTG-putket ovat keskenään vaihdettavissa tällä hetkellä CN-koodiin 7304 39 58 luokiteltujen muiden seostamattomasta teräksestä valmistettujen putkien kanssa. Sen vuoksi saumattomien rauta- ja teräsputkien eri tyyppien käyttötarkoituksissa on ainakin osittaista päällekkäisyyttä. |
| --- | --- |

(24)

Eräät vientiä harjoittavat tuottajat väittivät OCTG-putkien ja kaasuputkien käyttötarkoitusten osalta, että OCTG-putkia ja kaasuputkia käytettäisiin eri sovelluksissa ja että ne eivät olisi vaihdettavissa muuntyyppisten saumattomien rauta- ja teräsputkien kanssa. Tässä yhteydessä todettiin, että tällä hetkellä CN-koodiin 7304 21 00 luokitellut, rakennusalalla käytettävät sileäpäiset OCTG-putket ovat keskenään vaihdettavissa tällä hetkellä CN-koodiin 7304 39 58 luokiteltujen muiden seostamattomasta teräksestä valmistettujen putkien kanssa. Sen vuoksi saumattomien rauta- ja teräsputkien eri tyyppien käyttötarkoituksissa on ainakin osittaista päällekkäisyyttä.

| (25) | Edellä oleva perusteella hylätään väite, jonka mukaan toisaalta OCTG-putket ja kaasuputket ja toisaalta muuntyyppiset saumattomat rauta- ja teräsputket eivät ole keskenään vaihdettavissa. |
| --- | --- |

(25)

Edellä oleva perusteella hylätään väite, jonka mukaan toisaalta OCTG-putket ja kaasuputket ja toisaalta muuntyyppiset saumattomat rauta- ja teräsputket eivät ole keskenään vaihdettavissa.

| (26) | Toinen vientiä harjoittava tuottaja väitti, ettei hiiliekvivalenttiarvo ole tuotteen kemiallinen ominaisuus, koska se ei suoraan liity saumattomien rauta- ja teräsputkien kemialliseen koostumukseen vaan on sen funktio. Vaikka on totta, että hiiliekvivalenttiarvo on laskentakaavan tulos, kaava liittyy suoraan tuotteen kemialliseen koostumukseen, ja sen perusteella on mahdollista verrata teräksen eri laatuluokkia hitsattavuuden suhteen. Hiiliekvivalenttiarvo ei myöskään liity mihinkään teräksen tekniseen tai mekaaniseen erityispiirteeseen, vaan riippuu yksinomaan sen kemiallisesta koostumuksesta. Tämän perusteella katsotaan, että hiiliekvivalenttiarvo on tuotteen kemiallinen ominaisuus, ja väite hylättiin. |
| --- | --- |

(26)

Toinen vientiä harjoittava tuottaja väitti, ettei hiiliekvivalenttiarvo ole tuotteen kemiallinen ominaisuus, koska se ei suoraan liity saumattomien rauta- ja teräsputkien kemialliseen koostumukseen vaan on sen funktio. Vaikka on totta, että hiiliekvivalenttiarvo on laskentakaavan tulos, kaava liittyy suoraan tuotteen kemialliseen koostumukseen, ja sen perusteella on mahdollista verrata teräksen eri laatuluokkia hitsattavuuden suhteen. Hiiliekvivalenttiarvo ei myöskään liity mihinkään teräksen tekniseen tai mekaaniseen erityispiirteeseen, vaan riippuu yksinomaan sen kemiallisesta koostumuksesta. Tämän perusteella katsotaan, että hiiliekvivalenttiarvo on tuotteen kemiallinen ominaisuus, ja väite hylättiin.

| (27) | Eräät osapuolet väittivät, että hitsattavuusperuste on tarkasteltavana olevan tuotteen osalta erittäin epäolennainen ominaisuus, koska väitteen mukaan huomattavaa osaa tuotteen määritelmään kuuluvista tuotteista (kierteitettyjä putkia ja OCTG-putkia) ei koskaan hitsata. Sen vuoksi väitettiin, että eri tuotteita pidettiin keinotekoisesti yhtenä tuotteena käyttämällä perusteena hitsattavuutta. |
| --- | --- |

(27)

Eräät osapuolet väittivät, että hitsattavuusperuste on tarkasteltavana olevan tuotteen osalta erittäin epäolennainen ominaisuus, koska väitteen mukaan huomattavaa osaa tuotteen määritelmään kuuluvista tuotteista (kierteitettyjä putkia ja OCTG-putkia) ei koskaan hitsata. Sen vuoksi väitettiin, että eri tuotteita pidettiin keinotekoisesti yhtenä tuotteena käyttämällä perusteena hitsattavuutta.

| (28) | Ensiksi on syytä huomata, että hitsattavuus on kaikille saumattomille rauta- ja teräsputkille yhteinen kemiallinen ja tekninen ominaisuus (koska se riippuu teräksen kemiallisesta koostumuksesta). Koska suurin osa saumattomista rauta- ja teräsputkista liitetään yhteen hitsaamalla, se on olennainen ominaisuus tuotteen määritelmässä. Toisaalta niiden kierteitettyjen putkien ja OCTG-putkien osalta, joita ei yleensä hitsata, tutkimuksessa kävi ilmi, että ne ovat kuitenkin hitsattavissa ja niillä on näin ollen tämä sama kemiallinen ja tekninen perusominaisuus. Lisäksi ei voida sulkea pois mahdollisuutta, että kierteitetyt tai kierteitettävät saumattomat rauta- ja teräsputket sekä OCTG-putket voitaisiin muuttaa hitsattavissa oleviksi saumattomiksi rauta- ja teräsputkiksi yksinkertaisella poistotoimenpiteellä. Etenkin OCTG-putkien osalta on näyttöä siitä, että sama putki voidaan luokitella kahteen eri luokkaan (ja jopa CN-koodiin) yksinomaan sen käyttötarkoituksen perusteella eli sen mukaan, käytetäänkö sitä rakennusalalla vai öljynporausteollisuudessa. Lopuksi todettiin, että eräitä OCTG-putkiksi luokiteltuja, asianomaisista maista tuotuja tuotteita ei ollut käytetty öljy- tai kaasusektorilla. |
| --- | --- |

(28)

Ensiksi on syytä huomata, että hitsattavuus on kaikille saumattomille rauta- ja teräsputkille yhteinen kemiallinen ja tekninen ominaisuus (koska se riippuu teräksen kemiallisesta koostumuksesta). Koska suurin osa saumattomista rauta- ja teräsputkista liitetään yhteen hitsaamalla, se on olennainen ominaisuus tuotteen määritelmässä. Toisaalta niiden kierteitettyjen putkien ja OCTG-putkien osalta, joita ei yleensä hitsata, tutkimuksessa kävi ilmi, että ne ovat kuitenkin hitsattavissa ja niillä on näin ollen tämä sama kemiallinen ja tekninen perusominaisuus. Lisäksi ei voida sulkea pois mahdollisuutta, että kierteitetyt tai kierteitettävät saumattomat rauta- ja teräsputket sekä OCTG-putket voitaisiin muuttaa hitsattavissa oleviksi saumattomiksi rauta- ja teräsputkiksi yksinkertaisella poistotoimenpiteellä. Etenkin OCTG-putkien osalta on näyttöä siitä, että sama putki voidaan luokitella kahteen eri luokkaan (ja jopa CN-koodiin) yksinomaan sen käyttötarkoituksen perusteella eli sen mukaan, käytetäänkö sitä rakennusalalla vai öljynporausteollisuudessa. Lopuksi todettiin, että eräitä OCTG-putkiksi luokiteltuja, asianomaisista maista tuotuja tuotteita ei ollut käytetty öljy- tai kaasusektorilla.

| (29) | Yksi viejä esitti, että eurooppalaisten standardien mukaan ainoastaan yksi teräslaatu soveltuu kierteitettäviin putkiin ja että nämä tuotteet olisi sen vuoksi erotettava muista saumattomista rauta- ja teräsputkista. Erityisesti OCTG-putkia koskevien erilaisten standardien tarkastelu osoitti, että olemassa ei ole yhtä ainutta teräslaatua, jota voidaan käyttää kierteitettävien putkien tuotantoon. |
| --- | --- |

(29)

Yksi viejä esitti, että eurooppalaisten standardien mukaan ainoastaan yksi teräslaatu soveltuu kierteitettäviin putkiin ja että nämä tuotteet olisi sen vuoksi erotettava muista saumattomista rauta- ja teräsputkista. Erityisesti OCTG-putkia koskevien erilaisten standardien tarkastelu osoitti, että olemassa ei ole yhtä ainutta teräslaatua, jota voidaan käyttää kierteitettävien putkien tuotantoon.

| (30) | Edellä olevan perusteella saumattomien rauta- ja teräsputkien hitsattavuutta pidetään soveltuvana perusteena tuotteen soveltamisalan määrittämisessä. Näin ollen väite, jonka mukaan ehdotetussa tuotteen määritelmässä ryhmitellään keinotekoisesti eri tuotteet samaan määritelmään, hylätään. |
| --- | --- |

(30)

Edellä olevan perusteella saumattomien rauta- ja teräsputkien hitsattavuutta pidetään soveltuvana perusteena tuotteen soveltamisalan määrittämisessä. Näin ollen väite, jonka mukaan ehdotetussa tuotteen määritelmässä ryhmitellään keinotekoisesti eri tuotteet samaan määritelmään, hylätään.

| (31) | Väitettiin, että tuotteen määritelmän perusteena ei voida käyttää hiiliekvivalenttikynnysarvoa, koska tämä ei olisi soveltuva peruste saumattomien rauta- ja teräsputkien hitsattavuuden määrittämisessä. |
| --- | --- |

(31)

Väitettiin, että tuotteen määritelmän perusteena ei voida käyttää hiiliekvivalenttikynnysarvoa, koska tämä ei olisi soveltuva peruste saumattomien rauta- ja teräsputkien hitsattavuuden määrittämisessä.

| (32) | Tutkimus osoitti, että hiiliekvivalenttiarvo on indikaattori, joka liittyy suoraan sekä teräksen kemialliseen koostumukseen että sen hitsattavuuteen. Korkea hiiliekvivalenttiarvo tarkoittaa, että teräksessä on enemmän hiiltä ja/tai seoksia ja että terästä on vaikeampi hitsata. Matalampi hiiliekvivalentti taas osoittaa, että teräksessä on vähemmän hiiltä ja/tai seoksia ja että sitä on myös helpompi hitsata. Toisin sanoen eri hiiliekvivalenttiarvot vaativat erilaiset hitsausolosuhteet. Teräs, jonka hiiliekvivalenttiarvo on 0,86, vaatii jo erityisiä hitsausolosuhteita, eikä sitä sen vuoksi yleensä hitsata. Koska hiiliekvivalenttiarvo on hitsattavuuden indikaattori, hiiliekvivalenttia koskevaa kynnysarvoa pidettiin asianmukaisena perusteena tuotteen soveltamisalan määrittämisessä. |
| --- | --- |

(32)

Tutkimus osoitti, että hiiliekvivalenttiarvo on indikaattori, joka liittyy suoraan sekä teräksen kemialliseen koostumukseen että sen hitsattavuuteen. Korkea hiiliekvivalenttiarvo tarkoittaa, että teräksessä on enemmän hiiltä ja/tai seoksia ja että terästä on vaikeampi hitsata. Matalampi hiiliekvivalentti taas osoittaa, että teräksessä on vähemmän hiiltä ja/tai seoksia ja että sitä on myös helpompi hitsata. Toisin sanoen eri hiiliekvivalenttiarvot vaativat erilaiset hitsausolosuhteet. Teräs, jonka hiiliekvivalenttiarvo on 0,86, vaatii jo erityisiä hitsausolosuhteita, eikä sitä sen vuoksi yleensä hitsata. Koska hiiliekvivalenttiarvo on hitsattavuuden indikaattori, hiiliekvivalenttia koskevaa kynnysarvoa pidettiin asianmukaisena perusteena tuotteen soveltamisalan määrittämisessä.

| (33) | Eräs vientiä harjoittava tuottaja väitti, että hiiliekvivalenttiarvo on vain yksi teräksen monista teknisistä ja mekaanisista erityispiirteistä, eikä sitä sen vuoksi voitaisi käyttää yksinään tuotteen soveltamisalan määrittelyssä. Tältä osin todetaan, että hiiliekvivalenttiarvoa pidetään soveltuvana perusteena tuotteen soveltamisalan määrittämisessä. Kuten tuotteen määritelmästä käy lisäksi ilmi, hiiliekvivalenttiarvo ei ole ainoa käytetty peruste. Lopuksi todetaan, että tuotetyyppien vertailtavuutta arvioitiin yksityiskohtaisemmin ottaen huomioon tuotteen eri ominaisuudet (esimerkiksi koko ja lämpökäsittely). |
| --- | --- |

(33)

Eräs vientiä harjoittava tuottaja väitti, että hiiliekvivalenttiarvo on vain yksi teräksen monista teknisistä ja mekaanisista erityispiirteistä, eikä sitä sen vuoksi voitaisi käyttää yksinään tuotteen soveltamisalan määrittelyssä. Tältä osin todetaan, että hiiliekvivalenttiarvoa pidetään soveltuvana perusteena tuotteen soveltamisalan määrittämisessä. Kuten tuotteen määritelmästä käy lisäksi ilmi, hiiliekvivalenttiarvo ei ole ainoa käytetty peruste. Lopuksi todetaan, että tuotetyyppien vertailtavuutta arvioitiin yksityiskohtaisemmin ottaen huomioon tuotteen eri ominaisuudet (esimerkiksi koko ja lämpökäsittely).

| (34) | Eräät asianomaiset osapuolet väittivät, että hiiliekvivalenttiarvon kynnys 0,86 asetettiin keinotekoisesti, koska hitsattavuuden helppouden raja on alempi kuin 0,86. Hiiliekvivalenttiarvo 0,86 ei kuitenkaan liity hitsattavuuden helppouden käsitteeseen. Valituksen tehnyt yhteisön tuotannonala väitti ja toimitti näyttöä siitä, että arvo edustaa sellaisen seostamattoman teräksen hiiliekvivalenttiarvon enimmäisarvoa, jota voidaan eurooppalaisten standardien mukaan käyttää saumattomissa rauta- ja teräsputkissa. |
| --- | --- |

(34)

Eräät asianomaiset osapuolet väittivät, että hiiliekvivalenttiarvon kynnys 0,86 asetettiin keinotekoisesti, koska hitsattavuuden helppouden raja on alempi kuin 0,86. Hiiliekvivalenttiarvo 0,86 ei kuitenkaan liity hitsattavuuden helppouden käsitteeseen. Valituksen tehnyt yhteisön tuotannonala väitti ja toimitti näyttöä siitä, että arvo edustaa sellaisen seostamattoman teräksen hiiliekvivalenttiarvon enimmäisarvoa, jota voidaan eurooppalaisten standardien mukaan käyttää saumattomissa rauta- ja teräsputkissa.

| (35) | Sen vuoksi päätellään, että sekä hiiliekvivalenttiarvo että 0,86:ksi määritelty kynnys kattavat sellaisen tuotevalikoiman, jota voidaan pitää yhtenä tuotteena, vaikka määritelmän ulkopuolelle jätetäänkin esimerkiksi ruostumattomasta teräksestä valmistetut putket tai kuulalaakeroidut putket, joiden hiiliekvivalenttiarvo on korkeampi kuin 0,86. |
| --- | --- |

(35)

Sen vuoksi päätellään, että sekä hiiliekvivalenttiarvo että 0,86:ksi määritelty kynnys kattavat sellaisen tuotevalikoiman, jota voidaan pitää yhtenä tuotteena, vaikka määritelmän ulkopuolelle jätetäänkin esimerkiksi ruostumattomasta teräksestä valmistetut putket tai kuulalaakeroidut putket, joiden hiiliekvivalenttiarvo on korkeampi kuin 0,86.

| (36) | Edellä esitetyn perusteella hakijan ehdottama hiiliekvivalenttiarvon kynnys säilytettiin tarkasteltavana olevan tuotteen määritelmässä. |
| --- | --- |

(36)

Edellä esitetyn perusteella hakijan ehdottama hiiliekvivalenttiarvon kynnys säilytettiin tarkasteltavana olevan tuotteen määritelmässä.

| (37) | Yksi yhteisön tuoja väitti, että niin kutsuttujen sertifioitujen saumattomien rauta- ja teräsputkien ei tulisi kuulua tuotteen määritelmään. Kyseiset saumattomat rauta- ja teräsputket tuotetaan Italian julkisten töiden ministeriön hyväksymässä sertifioidussa menettelyssä ja käytetään rakennushankkeiden paalutustöissä Italiassa. Todettiin kuitenkin, että tarkasteltavana olevan tuotteen kaikilla tyypeillä, myös saumattomilla rauta- ja teräsputkilla, on samat fyysiset, kemialliset ja tekniset perusominaisuudet ja käyttötarkoitukset. Sellaista näyttöä ei saatu (eikä kyseinen yritys esittänyt näyttöä), jonka perusteella olisi voitu päätellä, että kyseiset sertifioidut putket olisivat eri tuote ja että ne olisi sen vuoksi jätettävä toimenpiteiden soveltamisalan ulkopuolelle. Sen vuoksi väite oli hylättävä. |
| --- | --- |

(37)

Yksi yhteisön tuoja väitti, että niin kutsuttujen sertifioitujen saumattomien rauta- ja teräsputkien ei tulisi kuulua tuotteen määritelmään. Kyseiset saumattomat rauta- ja teräsputket tuotetaan Italian julkisten töiden ministeriön hyväksymässä sertifioidussa menettelyssä ja käytetään rakennushankkeiden paalutustöissä Italiassa. Todettiin kuitenkin, että tarkasteltavana olevan tuotteen kaikilla tyypeillä, myös saumattomilla rauta- ja teräsputkilla, on samat fyysiset, kemialliset ja tekniset perusominaisuudet ja käyttötarkoitukset. Sellaista näyttöä ei saatu (eikä kyseinen yritys esittänyt näyttöä), jonka perusteella olisi voitu päätellä, että kyseiset sertifioidut putket olisivat eri tuote ja että ne olisi sen vuoksi jätettävä toimenpiteiden soveltamisalan ulkopuolelle. Sen vuoksi väite oli hylättävä.

| (38) | Edellä esitetyn perusteella pääteltiin, että kaikkia saumattomia rauta- ja teräsputkia mahdollisista tuotetyyppien eroista huolimatta pidetään tässä menettelyssä yhtenä tuotteena, koska niillä on samat fyysiset, kemialliset ja tekniset perusominaisuudet ja samat pääasialliset käyttötarkoitukset. |
| --- | --- |

(38)

Edellä esitetyn perusteella pääteltiin, että kaikkia saumattomia rauta- ja teräsputkia mahdollisista tuotetyyppien eroista huolimatta pidetään tässä menettelyssä yhtenä tuotteena, koska niillä on samat fyysiset, kemialliset ja tekniset perusominaisuudet ja samat pääasialliset käyttötarkoitukset.

2.2   Samankaltainen tuote

| (39) | Tutkimuksessa todettiin, että Kroatiasta, Romaniasta, Venäjältä ja Ukrainasta yhteisöön vietävällä tuotteella, kyseisten maiden kotimarkkinoilla tuotetulla ja myytävällä tuotteella sekä yhteisön tuottajien yhteisössä valmistamalla ja myymällä tuotteella on samat fyysiset, tekniset ja kemialliset perusominaisuudet ja samat käyttötarkoitukset, mistä syystä niitä pidetään perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuina samankaltaisina tuotteina. |
| --- | --- |

(39)

Tutkimuksessa todettiin, että Kroatiasta, Romaniasta, Venäjältä ja Ukrainasta yhteisöön vietävällä tuotteella, kyseisten maiden kotimarkkinoilla tuotetulla ja myytävällä tuotteella sekä yhteisön tuottajien yhteisössä valmistamalla ja myymällä tuotteella on samat fyysiset, tekniset ja kemialliset perusominaisuudet ja samat käyttötarkoitukset, mistä syystä niitä pidetään perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuina samankaltaisina tuotteina.

3.   POLKUMYYNTI

3.1   Yleiset menetelmät

| (40) | Seuraavassa esiteltyjä yleisiä menetelmiä on sovellettu kaikkiin Kroatiassa, Romaniassa ja Venäjällä toimiviin vientiä harjoittaviin tuottajiin sekä tutkimuksessa yhteistyössä toimineisiin ukrainalaisiin vientiä harjoittaviin tuottajiin, joille myönnettiin markkinatalouskohtelu. Näin ollen polkumyyntiä koskevat päätelmät esitetään siten, että kustakin asianomaisesta viejämaasta esitetään ainoastaan kyseistä maata erityisesti koskevat tiedot. |
| --- | --- |

(40)

Seuraavassa esiteltyjä yleisiä menetelmiä on sovellettu kaikkiin Kroatiassa, Romaniassa ja Venäjällä toimiviin vientiä harjoittaviin tuottajiin sekä tutkimuksessa yhteistyössä toimineisiin ukrainalaisiin vientiä harjoittaviin tuottajiin, joille myönnettiin markkinatalouskohtelu. Näin ollen polkumyyntiä koskevat päätelmät esitetään siten, että kustakin asianomaisesta viejämaasta esitetään ainoastaan kyseistä maata erityisesti koskevat tiedot.

3.1.1   Normaaliarvo

| (41) | Perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti tutkittiin ensin kunkin yhteistyössä toimivan vientiä harjoittavan tuottajan osalta, oliko tarkasteltavana olevan tuotteen kotimarkkinamyynti edustavaa, eli oliko kotimarkkinamyynnin kokonaismäärä vähintään 5 prosenttia kyseisen tuottajan yhteisöön suuntautuneen vientimyynnin kokonaismäärästä. Tämän jälkeen komission yksiköt yksilöivät ne tarkasteltavana olevan tuotteen tyypit, joita myivät kotimarkkinoilla yritykset, joiden kokonaismyynti kotimarkkinoilla oli edustavaa, ja jotka olivat samanlaisia kuin yhteisöön vietäväksi myydyt lajit tai suoraan verrattavissa niihin. |
| --- | --- |

(41)

Perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti tutkittiin ensin kunkin yhteistyössä toimivan vientiä harjoittavan tuottajan osalta, oliko tarkasteltavana olevan tuotteen kotimarkkinamyynti edustavaa, eli oliko kotimarkkinamyynnin kokonaismäärä vähintään 5 prosenttia kyseisen tuottajan yhteisöön suuntautuneen vientimyynnin kokonaismäärästä. Tämän jälkeen komission yksiköt yksilöivät ne tarkasteltavana olevan tuotteen tyypit, joita myivät kotimarkkinoilla yritykset, joiden kokonaismyynti kotimarkkinoilla oli edustavaa, ja jotka olivat samanlaisia kuin yhteisöön vietäväksi myydyt lajit tai suoraan verrattavissa niihin.

| (42) | Kunkin tuotetyypin osalta, jota vientiä harjoittavat tuottajat olivat myyneet kotimarkkinoillaan ja jonka oli todettu olevan suoraan verrattavissa yhteisöön suuntautuneeseen vientiin myydyn tarkasteltavana olevan tuotteen lajiin, määritettiin, oliko kotimarkkinamyynti ollut riittävän edustava perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Tarkasteltavana olevan tuotteen tietyn lajin kotimarkkinamyyntiä pidettiin riittävän edustavana, jos kyseisen lajin kotimarkkinamyynnin kokonaismäärä tutkimusajanjakson aikana oli vähintään 5 prosenttia siihen verrattavissa olevan, yhteisöön viedyn tarkasteltavana olevan tuotteen lajin kokonaismyyntimäärästä. |
| --- | --- |

(42)

Kunkin tuotetyypin osalta, jota vientiä harjoittavat tuottajat olivat myyneet kotimarkkinoillaan ja jonka oli todettu olevan suoraan verrattavissa yhteisöön suuntautuneeseen vientiin myydyn tarkasteltavana olevan tuotteen lajiin, määritettiin, oliko kotimarkkinamyynti ollut riittävän edustava perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Tarkasteltavana olevan tuotteen tietyn lajin kotimarkkinamyyntiä pidettiin riittävän edustavana, jos kyseisen lajin kotimarkkinamyynnin kokonaismäärä tutkimusajanjakson aikana oli vähintään 5 prosenttia siihen verrattavissa olevan, yhteisöön viedyn tarkasteltavana olevan tuotteen lajin kokonaismyyntimäärästä.

| (43) | Sen jälkeen selvitettiin, voitiinko tarkasteltavana olevan tuotteen kunkin tuotetyypin kotimarkkinamyyntiä pitää tavanomaisessa kaupankäynnissä tapahtuneena perusasetuksen 2 artiklan 4 kohdan mukaisesti määrittämällä, kuinka suuri osuus kyseisen tuotetyypin riippumattomille asiakkaille suuntautuneesta myynnistä oli ollut kannattavaa. |
| --- | --- |

(43)

Sen jälkeen selvitettiin, voitiinko tarkasteltavana olevan tuotteen kunkin tuotetyypin kotimarkkinamyyntiä pitää tavanomaisessa kaupankäynnissä tapahtuneena perusasetuksen 2 artiklan 4 kohdan mukaisesti määrittämällä, kuinka suuri osuus kyseisen tuotetyypin riippumattomille asiakkaille suuntautuneesta myynnistä oli ollut kannattavaa.

| (44) | Kun vähintään määritettyjä tuotantokustannuksia vastaavilla nettomyyntihinnoilla tapahtuneen tarkasteltavana olevan tuotteen lajin myynnin osuus oli yli 80 prosenttia kyseisen lajin kokonaismyyntimäärästä ja kun kyseisen tuotetyypin painotettu keskihinta oli vähintään tuotantokustannusten tasoinen, normaaliarvon perustana käytettiin tosiasiallista kotimarkkinahintaa, joka laskettiin määrittämällä kyseisen tuotetyypin kaiken tutkimusajanjakson aikana tapahtuneen kotimarkkinamyynnin hintojen painotettu keskiarvo riippumatta siitä, oliko myynti ollut kannattavaa. Jos tuotetyypin kokonaismyyntimäärästä enintään 80 prosenttia oli kannattavaa tai jos kyseisen tuotetyypin painotettu keskihinta oli tuotantokustannuksia alempi, normaaliarvon perustana käytettiin tosiasiallista kotimarkkinahintaa, joka laskettiin määrittämällä yksinomaan kyseisen tuotetyypin kannattavan myynnin painotettu keskiarvo edellyttäen, että kannattavan myynnin osuus kyseisen lajin kokonaismyyntimäärästä oli vähintään 10 prosenttia. Tapauksissa, joissa tuotetyypin kannattavan myynnin määrä oli alle 10 prosenttia kokonaismyynnin määrästä, kyseisen lajin myyntiä pidettiin riittämättömänä, eikä kotimarkkinahinnan katsottu soveltuvan normaaliarvon määrittämisen perustaksi. |
| --- | --- |

(44)

Kun vähintään määritettyjä tuotantokustannuksia vastaavilla nettomyyntihinnoilla tapahtuneen tarkasteltavana olevan tuotteen lajin myynnin osuus oli yli 80 prosenttia kyseisen lajin kokonaismyyntimäärästä ja kun kyseisen tuotetyypin painotettu keskihinta oli vähintään tuotantokustannusten tasoinen, normaaliarvon perustana käytettiin tosiasiallista kotimarkkinahintaa, joka laskettiin määrittämällä kyseisen tuotetyypin kaiken tutkimusajanjakson aikana tapahtuneen kotimarkkinamyynnin hintojen painotettu keskiarvo riippumatta siitä, oliko myynti ollut kannattavaa. Jos tuotetyypin kokonaismyyntimäärästä enintään 80 prosenttia oli kannattavaa tai jos kyseisen tuotetyypin painotettu keskihinta oli tuotantokustannuksia alempi, normaaliarvon perustana käytettiin tosiasiallista kotimarkkinahintaa, joka laskettiin määrittämällä yksinomaan kyseisen tuotetyypin kannattavan myynnin painotettu keskiarvo edellyttäen, että kannattavan myynnin osuus kyseisen lajin kokonaismyyntimäärästä oli vähintään 10 prosenttia. Tapauksissa, joissa tuotetyypin kannattavan myynnin määrä oli alle 10 prosenttia kokonaismyynnin määrästä, kyseisen lajin myyntiä pidettiin riittämättömänä, eikä kotimarkkinahinnan katsottu soveltuvan normaaliarvon määrittämisen perustaksi.

| (45) | Kun normaaliarvon määrittämiseen ei voitu käyttää vientiä harjoittavan tuottajan myymän tietyn tuotetyypin kotimarkkinahintoja, oli sovellettava toista menetelmää. Tällöin komissio käytti laskennallista normaaliarvoa. Normaaliarvo määritettiin laskennallisesti perusasetuksen 2 artiklan 3 kohdan mukaisesti lisäämällä kohtuullinen määrä myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksia sekä kohtuullinen voittomarginaali viejän viemien tuotetyyppien valmistuskustannuksiin, joita tarvittaessa oikaistiin. Perusasetuksen 2 artiklan 6 kohdan mukaisesti myynti-, hallinto- ja yleiskustannusten osuus ja voittomarginaali perustuivat samankaltaisen tuotteen tavanomaisessa kaupankäynnissä tapahtuneen myynnin keskimääräisiin myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksiin ja voittomarginaaliin. |
| --- | --- |

(45)

Kun normaaliarvon määrittämiseen ei voitu käyttää vientiä harjoittavan tuottajan myymän tietyn tuotetyypin kotimarkkinahintoja, oli sovellettava toista menetelmää. Tällöin komissio käytti laskennallista normaaliarvoa. Normaaliarvo määritettiin laskennallisesti perusasetuksen 2 artiklan 3 kohdan mukaisesti lisäämällä kohtuullinen määrä myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksia sekä kohtuullinen voittomarginaali viejän viemien tuotetyyppien valmistuskustannuksiin, joita tarvittaessa oikaistiin. Perusasetuksen 2 artiklan 6 kohdan mukaisesti myynti-, hallinto- ja yleiskustannusten osuus ja voittomarginaali perustuivat samankaltaisen tuotteen tavanomaisessa kaupankäynnissä tapahtuneen myynnin keskimääräisiin myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksiin ja voittomarginaaliin.

3.1.2   Vientihinta

| (46) | Kaikissa niissä tapauksissa, joissa tarkasteltavana olevaa tuotetta oli viety yhteisöön riippumattomille asiakkaille, vientihinta määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti eli tosiasiallisesti maksettujen tai maksettavien vientihintojen perusteella. |
| --- | --- |

(46)

Kaikissa niissä tapauksissa, joissa tarkasteltavana olevaa tuotetta oli viety yhteisöön riippumattomille asiakkaille, vientihinta määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti eli tosiasiallisesti maksettujen tai maksettavien vientihintojen perusteella.

| (47) | Jos vienti tapahtui etuyhteydessä olevien tuojien kautta, vientihinta määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdan mukaisesti sen hinnan perusteella, jolla maahantuodut tuotteet jälleenmyytiin ensimmäisen kerran riippumattomalle ostajalle ja jota oikaistiin asianmukaisesti kaikkien tuonnin ja jälleenmyynnin välillä aiheutuneiden kustannusten sekä kohtuullisten myynti-, hallinto- ja yleiskustannusten ja kohtuullisen voiton huomioon ottamiseksi. Tässä käytettiin etuyhteydessä olevien tuojien omia myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksia. Voittomarginaali määritettiin yhteistyössä toimivilta etuyhteydettömiltä tuojilta saatujen tietojen perusteella. |
| --- | --- |

(47)

Jos vienti tapahtui etuyhteydessä olevien tuojien kautta, vientihinta määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdan mukaisesti sen hinnan perusteella, jolla maahantuodut tuotteet jälleenmyytiin ensimmäisen kerran riippumattomalle ostajalle ja jota oikaistiin asianmukaisesti kaikkien tuonnin ja jälleenmyynnin välillä aiheutuneiden kustannusten sekä kohtuullisten myynti-, hallinto- ja yleiskustannusten ja kohtuullisen voiton huomioon ottamiseksi. Tässä käytettiin etuyhteydessä olevien tuojien omia myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksia. Voittomarginaali määritettiin yhteistyössä toimivilta etuyhteydettömiltä tuojilta saatujen tietojen perusteella.

3.1.3   Vertailu

| (48) | Normaaliarvoa ja vientihintoja verrattiin noudettuna lähettäjältä -tasolla. Jotta normaaliarvon ja vientihinnan vertailu olisi tasapuolinen, otettiin hintoihin ja niiden vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erot asianmukaisesti huomioon tekemällä oikaisuja perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti. Oikaisuja tehtiin kaikissa tapauksissa, joissa niitä pidettiin kohtuullisina ja paikkansa pitävinä ja joissa niistä esitettiin todennettu näyttö. |
| --- | --- |

(48)

Normaaliarvoa ja vientihintoja verrattiin noudettuna lähettäjältä -tasolla. Jotta normaaliarvon ja vientihinnan vertailu olisi tasapuolinen, otettiin hintoihin ja niiden vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erot asianmukaisesti huomioon tekemällä oikaisuja perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti. Oikaisuja tehtiin kaikissa tapauksissa, joissa niitä pidettiin kohtuullisina ja paikkansa pitävinä ja joissa niistä esitettiin todennettu näyttö.

3.1.4   Tutkittujen yritysten polkumyyntimarginaali

| (49) | Perusasetuksen 2 artiklan 11 ja 12 kohdan mukaisesti kunkin vientiä harjoittavan tuottajan painotettua keskimääräistä normaaliarvoa verrattiin sen vientihintojen painotettuun keskiarvoon tuotetyypeittäin. |
| --- | --- |

(49)

Perusasetuksen 2 artiklan 11 ja 12 kohdan mukaisesti kunkin vientiä harjoittavan tuottajan painotettua keskimääräistä normaaliarvoa verrattiin sen vientihintojen painotettuun keskiarvoon tuotetyypeittäin.

| (50) | Niille vientiä harjoittaville tuottajille, jotka oli todettu etuyhteydessä oleviksi yrityksiksi, painotettu keskimääräinen polkumyyntimarginaali laskettiin vakiokäytännön mukaisesti, jota komissio soveltaa etuyhteydessä oleviin vientiä harjoittaviin tuottajiin. |
| --- | --- |

(50)

Niille vientiä harjoittaville tuottajille, jotka oli todettu etuyhteydessä oleviksi yrityksiksi, painotettu keskimääräinen polkumyyntimarginaali laskettiin vakiokäytännön mukaisesti, jota komissio soveltaa etuyhteydessä oleviin vientiä harjoittaviin tuottajiin.

3.1.5   Jäännöspolkumyyntimarginaali

| (51) | Yhteistyöstä kieltäytyneille yrityksille määritettiin jäännöspolkumyyntimarginaali käytettävissä olevien tietojen perusteella perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

(51)

Yhteistyöstä kieltäytyneille yrityksille määritettiin jäännöspolkumyyntimarginaali käytettävissä olevien tietojen perusteella perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti.

3.2   Kroatia

3.2.1   Kroatialaisen viejän kieltäytyminen yhteistyöstä

| (52) | Ainoa kroatialainen tuottaja, Mechel Željezara Ltd., asetettiin selvitystilaan syksyllä 2004. Valtiollinen, yksityistämisprosessista vastaava Kroatian yksityistämisrahasto CPF perusti sen tilalle uuden oikeussubjektin nimeltä Valjaonica Cijevi Sisak d.o.o., jäljempänä ’VCS’. |
| --- | --- |

(52)

Ainoa kroatialainen tuottaja, Mechel Željezara Ltd., asetettiin selvitystilaan syksyllä 2004. Valtiollinen, yksityistämisprosessista vastaava Kroatian yksityistämisrahasto CPF perusti sen tilalle uuden oikeussubjektin nimeltä Valjaonica Cijevi Sisak d.o.o., jäljempänä ’VCS’.

| (53) | VCS ilmoitti komissiolle, ettei se kyennyt toimimaan yhteistyössä tässä tutkimuksessa, koska sen oikeudellista edeltäjää ei muodollisesti ollut enää olemassa ja koska saumattomien rauta- ja teräsputkien tuotanto oli päättynyt heinäkuussa 2004. Yrityksen mukaan sillä ei ollut lupaa paljastaa entisten omistajiensa hallussa olevia kaupallisia, tilinpito- tai tuotantotietoja. Koska polkumyyntimarginaalia ei sen vuoksi voitu määrittää yrityksen omien tietojen perusteella, se laskettiin käytettävissä olevien tietojen perusteella perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

(53)

VCS ilmoitti komissiolle, ettei se kyennyt toimimaan yhteistyössä tässä tutkimuksessa, koska sen oikeudellista edeltäjää ei muodollisesti ollut enää olemassa ja koska saumattomien rauta- ja teräsputkien tuotanto oli päättynyt heinäkuussa 2004. Yrityksen mukaan sillä ei ollut lupaa paljastaa entisten omistajiensa hallussa olevia kaupallisia, tilinpito- tai tuotantotietoja. Koska polkumyyntimarginaalia ei sen vuoksi voitu määrittää yrityksen omien tietojen perusteella, se laskettiin käytettävissä olevien tietojen perusteella perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti.

| (54) | Toimitetuista tiedoista käy ilmi, että VCS jatkoi saumattomien rauta- ja teräsputkien tuotantoa kesäkuussa 2005. Yritys voi esittää välivaiheen tarkastelua koskevan pyynnön perusasetuksen 11 artiklan 3 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(54)

Toimitetuista tiedoista käy ilmi, että VCS jatkoi saumattomien rauta- ja teräsputkien tuotantoa kesäkuussa 2005. Yritys voi esittää välivaiheen tarkastelua koskevan pyynnön perusasetuksen 11 artiklan 3 kohdan mukaisesti.

3.2.2   Normaaliarvo

| (55) | Koska muita tietoja ei ollut käytettävissä, normaaliarvo laskettiin käytettävissä olevien eli valituksessa annettujen tietojen perusteella. |
| --- | --- |

(55)

Koska muita tietoja ei ollut käytettävissä, normaaliarvo laskettiin käytettävissä olevien eli valituksessa annettujen tietojen perusteella.

3.2.3   Vientihinta

| (56) | Vientihinta laskettiin Eurostatilta saatujen tutkimusajanjaksoa koskevien tietojen perusteella. |
| --- | --- |

(56)

Vientihinta laskettiin Eurostatilta saatujen tutkimusajanjaksoa koskevien tietojen perusteella.

3.2.4   Vertailu

| (57) | Perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti vientihintaa oikaistiin kuljetus- ja vakuutuskustannusten sekä palkkioiden osalta valituksessa olleiden tietojen perusteella. |
| --- | --- |

(57)

Perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti vientihintaa oikaistiin kuljetus- ja vakuutuskustannusten sekä palkkioiden osalta valituksessa olleiden tietojen perusteella.

3.2.5   Polkumyyntimarginaali

| (58) | Polkumyyntimarginaali on prosentteina CIF-tuontihinnasta yhteisön rajalla tullaamattomana ilmaistuna seuraava:






  Yritys | Polkumyyntimarginaali |
| --- | --- | --- |
| Valjaonica Cijevi Sisak d.o.o. | 29,8 % |

(58)

Polkumyyntimarginaali on prosentteina CIF-tuontihinnasta yhteisön rajalla tullaamattomana ilmaistuna seuraava:

Yritys

Polkumyyntimarginaali

Valjaonica Cijevi Sisak d.o.o.

29,8 %

| (59) | Koska VCS on ainoa tarkasteltavana olevan tuotteen tuottaja Kroatiassa, jäännöspolkumyyntimarginaali vahvistettiin samalle tasolle. |
| --- | --- |

(59)

Koska VCS on ainoa tarkasteltavana olevan tuotteen tuottaja Kroatiassa, jäännöspolkumyyntimarginaali vahvistettiin samalle tasolle.

3.3   Romania

| (60) | Vastaukset kyselylomakkeeseen saatiin kolmelta vientiä harjoittavalta tuottajalta, joista kaksi oli etuyhteydessä tarkasteltavana olevan tuotteen tuojiin yhteisössä. |
| --- | --- |

(60)

Vastaukset kyselylomakkeeseen saatiin kolmelta vientiä harjoittavalta tuottajalta, joista kaksi oli etuyhteydessä tarkasteltavana olevan tuotteen tuojiin yhteisössä.

3.3.1   Normaaliarvo

| (61) | Kaikkien kolmen vientiä harjoittavan tuottajan osalta samankaltaisen tuotteen kokonaismyynti kotimarkkinoilla oli edustavaa johdanto-osan 41 kappaleessa määritellyllä tavalla. Tuotetyyppien enemmistön osalta normaaliarvo määritettiin Romaniassa olevien riippumattomien asiakkaiden tavanomaisessa kaupankäynnissä maksamien tai maksettaviksi tulevien hintojen perusteella. Joidenkin tuotetyyppien kotimarkkinamyynti oli kuitenkin riittämätöntä, eikä sitä näin ollen voitu pitää edustavana, tai se ei tapahtunut tavanomaisessa kaupankäynnissä, ja sen vuoksi normaaliarvo määritettiin laskennallisesti johdanto-osan 45 kappaleessa kuvatulla tavalla. |
| --- | --- |

(61)

Kaikkien kolmen vientiä harjoittavan tuottajan osalta samankaltaisen tuotteen kokonaismyynti kotimarkkinoilla oli edustavaa johdanto-osan 41 kappaleessa määritellyllä tavalla. Tuotetyyppien enemmistön osalta normaaliarvo määritettiin Romaniassa olevien riippumattomien asiakkaiden tavanomaisessa kaupankäynnissä maksamien tai maksettaviksi tulevien hintojen perusteella. Joidenkin tuotetyyppien kotimarkkinamyynti oli kuitenkin riittämätöntä, eikä sitä näin ollen voitu pitää edustavana, tai se ei tapahtunut tavanomaisessa kaupankäynnissä, ja sen vuoksi normaaliarvo määritettiin laskennallisesti johdanto-osan 45 kappaleessa kuvatulla tavalla.

3.3.2   Vientihinta

| (62) | Suurin osa yhden vientiä harjoittavan tuottajan vientimyynnistä yhteisöön suuntautui tutkimusajanjakson aikana kahdelle etuyhteydessä olevalle tuojalle. Sen vuoksi vientihinta muodostettiin johdanto-osan 46 kappaleessa kuvatulla tavalla. |
| --- | --- |

(62)

Suurin osa yhden vientiä harjoittavan tuottajan vientimyynnistä yhteisöön suuntautui tutkimusajanjakson aikana kahdelle etuyhteydessä olevalle tuojalle. Sen vuoksi vientihinta muodostettiin johdanto-osan 46 kappaleessa kuvatulla tavalla.

| (63) | Kyseinen viejä vastusti komission tekemää laskelmaa väittäen, että käytetty voittomarginaali oli liian suuri. Se totesi, ettei kolmen yhteistyössä toimineen, etuyhteydettömän yhteisön tuojan antamien lukujen perusteella laskettu keskimääräinen voittomarginaali ollut edustava, koska se ei koskaan myynyt tuotteita kyseisille yrityksille. Lisäksi se väitti, että kyseiset kolme yritystä olivat suurempia kuin tuojat, joille se myi tuotteitaan, että edellisessä tutkimuksessa käytettiin matalampaa voittomarginaalia ja että kahden etuyhteydessä olevan tuojan tosiasiallinen voitto oli pienempi kuin komission käyttämä keskimääräinen voittomarginaali. |
| --- | --- |

(63)

Kyseinen viejä vastusti komission tekemää laskelmaa väittäen, että käytetty voittomarginaali oli liian suuri. Se totesi, ettei kolmen yhteistyössä toimineen, etuyhteydettömän yhteisön tuojan antamien lukujen perusteella laskettu keskimääräinen voittomarginaali ollut edustava, koska se ei koskaan myynyt tuotteita kyseisille yrityksille. Lisäksi se väitti, että kyseiset kolme yritystä olivat suurempia kuin tuojat, joille se myi tuotteitaan, että edellisessä tutkimuksessa käytettiin matalampaa voittomarginaalia ja että kahden etuyhteydessä olevan tuojan tosiasiallinen voitto oli pienempi kuin komission käyttämä keskimääräinen voittomarginaali.

| (64) | Tässä yhteydessä on huomattava, että yhteisön toimielinten vakiintuneena käytäntönä on perustelluissa tapauksissa käyttää etuyhteydettömien tuojien painotettua keskimääräistä voittomarginaalia perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdassa säädettyjen oikaisujen yhteydessä. Sillä, myikö kyseinen viejä todella tuotteita näille yrityksille, ei ole merkitystä määritettäessä kohtuullista voittomarginaalia perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdan mukaisesti. Ei myöskään esitetty näyttöä siitä, kuinka tuojien koko vaikuttaisi voittomarginaaliin. Lisäksi koska viejien ja niihin etuyhteydessä olevien tuojien välillä on yhteys, etuyhteydessä olevien tuojien voittoa ei voida käyttää tässä yhteydessä, koska etuyhteydessä olevan tuojan voittomarginaali riippuu toisiinsa yhteydessä olevien osapuolten välisestä siirtohinnasta. Sen vuoksi väite hylättiin. |
| --- | --- |

(64)

Tässä yhteydessä on huomattava, että yhteisön toimielinten vakiintuneena käytäntönä on perustelluissa tapauksissa käyttää etuyhteydettömien tuojien painotettua keskimääräistä voittomarginaalia perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdassa säädettyjen oikaisujen yhteydessä. Sillä, myikö kyseinen viejä todella tuotteita näille yrityksille, ei ole merkitystä määritettäessä kohtuullista voittomarginaalia perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdan mukaisesti. Ei myöskään esitetty näyttöä siitä, kuinka tuojien koko vaikuttaisi voittomarginaaliin. Lisäksi koska viejien ja niihin etuyhteydessä olevien tuojien välillä on yhteys, etuyhteydessä olevien tuojien voittoa ei voida käyttää tässä yhteydessä, koska etuyhteydessä olevan tuojan voittomarginaali riippuu toisiinsa yhteydessä olevien osapuolten välisestä siirtohinnasta. Sen vuoksi väite hylättiin.

| (65) | Merkittävä osa toisen vientiä harjoittavan tuottajan vientimyynnistä yhteisöön suuntautui kahdelle yritykselle, joista toinen oli etuyhteydessä viejään ja toinen oli ollut etuyhteydessä siihen tutkimusajanjakson aikana. Jälkimäisenä mainittu kieltäytyi yhteistyöstä tutkimuksessa, ja tietoa sen jälleenmyyntihinnasta riippumattomille asiakkaille yhteisössä ei sen vuoksi toimitettu komissiolle. Ainoat käytettävissä olevat myyntitapahtumien vientihinnat koskivat tuojaa, joka oli ollut etuyhteydessä viejään osan aikaa tutkimusajanjaksosta, ja nämä hinnat olivat viejän ja siihen etuyhteydessä olevan tuojan keskenään sopimia hintoja. Todettiin, että kyseiset hinnat vastasivat riippumattomia hintoja. Kun vertailtiin hintoja siltä ajalta, jona kyseiset kaksi yritystä olivat etuyhteydessä, hintoihin siltä ajalta, jolloin ne eivät enää olleet etuyhteydessä, kävi ilmi, että veloitettujen yksikköhintojen välillä ei ollut merkittäviä eroja. Lisäksi etuyhteydessä olevalta tuojalta veloitettuja hintoja verrattiin EY:ssä olevilta etuyhteydettömiltä asiakkailta veloitettuihin hintoihin, ja hintojen todettiin olevan johdonmukaisia. Kyseisten myyntitapahtumien osalta vientihinta perustui näin ollen myyntihintaan, jonka romanialainen vientiä harjoittava tuottaja veloitti siihen etuyhteydessä olevalta kauppayhtiöltä. |
| --- | --- |

(65)

Merkittävä osa toisen vientiä harjoittavan tuottajan vientimyynnistä yhteisöön suuntautui kahdelle yritykselle, joista toinen oli etuyhteydessä viejään ja toinen oli ollut etuyhteydessä siihen tutkimusajanjakson aikana. Jälkimäisenä mainittu kieltäytyi yhteistyöstä tutkimuksessa, ja tietoa sen jälleenmyyntihinnasta riippumattomille asiakkaille yhteisössä ei sen vuoksi toimitettu komissiolle. Ainoat käytettävissä olevat myyntitapahtumien vientihinnat koskivat tuojaa, joka oli ollut etuyhteydessä viejään osan aikaa tutkimusajanjaksosta, ja nämä hinnat olivat viejän ja siihen etuyhteydessä olevan tuojan keskenään sopimia hintoja. Todettiin, että kyseiset hinnat vastasivat riippumattomia hintoja. Kun vertailtiin hintoja siltä ajalta, jona kyseiset kaksi yritystä olivat etuyhteydessä, hintoihin siltä ajalta, jolloin ne eivät enää olleet etuyhteydessä, kävi ilmi, että veloitettujen yksikköhintojen välillä ei ollut merkittäviä eroja. Lisäksi etuyhteydessä olevalta tuojalta veloitettuja hintoja verrattiin EY:ssä olevilta etuyhteydettömiltä asiakkailta veloitettuihin hintoihin, ja hintojen todettiin olevan johdonmukaisia. Kyseisten myyntitapahtumien osalta vientihinta perustui näin ollen myyntihintaan, jonka romanialainen vientiä harjoittava tuottaja veloitti siihen etuyhteydessä olevalta kauppayhtiöltä.

| (66) | Tutkimuksessa yhteistyössä toimineelle toiselle etuyhteydessä olevalle yritykselle suuntautuneiden myyntitapahtumien osalta todettiin, että etuyhteydessä oleva yritys jalosti tarkasteltavana olevaa tuotetta edelleen ennen sen jälleenmyyntiä yhteisöön. Tässä tapauksessa ei voitu määritellä tarkasteltavana olevan tuotteen jälleenmyyntihintaa riippumattomalle asiakkaalle yhteisössä. Saatiin kuitenkin riittävä näyttö siitä, että romanialaisen vientiä harjoittavan tuottajan ja siihen etuyhteydessä olevan, yhteisössä sijaitsevan yrityksen välistä siirtohintaa voitiin pitää riippumatonta hintaa vastaavana edellyttäen, että siihen tehtiin perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan d alakohdan i alakohdan mukaisesti oikaisu kaupan portaan perusteella OEM-myynnin (Original Equipment Manufacturer) osalta. Etuyhteydessä olevalta tuojalta ja etuyhteydettömiltä tuojilta veloitettuja hintoja verrattiin toisiinsa kaikkien mallien osalta. Vientihinta määriteltiin sen vuoksi siirtohinnan perusteella. |
| --- | --- |

(66)

Tutkimuksessa yhteistyössä toimineelle toiselle etuyhteydessä olevalle yritykselle suuntautuneiden myyntitapahtumien osalta todettiin, että etuyhteydessä oleva yritys jalosti tarkasteltavana olevaa tuotetta edelleen ennen sen jälleenmyyntiä yhteisöön. Tässä tapauksessa ei voitu määritellä tarkasteltavana olevan tuotteen jälleenmyyntihintaa riippumattomalle asiakkaalle yhteisössä. Saatiin kuitenkin riittävä näyttö siitä, että romanialaisen vientiä harjoittavan tuottajan ja siihen etuyhteydessä olevan, yhteisössä sijaitsevan yrityksen välistä siirtohintaa voitiin pitää riippumatonta hintaa vastaavana edellyttäen, että siihen tehtiin perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan d alakohdan i alakohdan mukaisesti oikaisu kaupan portaan perusteella OEM-myynnin (Original Equipment Manufacturer) osalta. Etuyhteydessä olevalta tuojalta ja etuyhteydettömiltä tuojilta veloitettuja hintoja verrattiin toisiinsa kaikkien mallien osalta. Vientihinta määriteltiin sen vuoksi siirtohinnan perusteella.

| (67) | Tutkimus osoitti, että kolmannen vientiä harjoittavan tuottajan vientimyynti suuntautui suoraan etuyhteydettömille asiakkaille yhteisössä. Tämän vuoksi vientihinta määritettiin tarkasteltavana olevasta tuotteesta tosiasiallisesti maksettujen tai maksettavien vientihintojen perusteella, kun tuote on myyty ensimmäiselle riippumattomalle asiakkaalle yhteisössä, kuten johdanto-osan 46 kappaleessa kuvattiin. |
| --- | --- |

(67)

Tutkimus osoitti, että kolmannen vientiä harjoittavan tuottajan vientimyynti suuntautui suoraan etuyhteydettömille asiakkaille yhteisössä. Tämän vuoksi vientihinta määritettiin tarkasteltavana olevasta tuotteesta tosiasiallisesti maksettujen tai maksettavien vientihintojen perusteella, kun tuote on myyty ensimmäiselle riippumattomalle asiakkaalle yhteisössä, kuten johdanto-osan 46 kappaleessa kuvattiin.

| (68) | Kyseinen vientiä harjoittava tuottaja vaati, että osa tarkasteltavana olevan tuotteen myynnistä yhteisöön olisi jätettävä pois polkumyyntilaskelmasta, koska saumattomat rauta- ja teräsputkien tiettyjen mallien tuotanto oli lopetettu jossakin vaiheessa tutkimusajanjaksoa. Kuten edellä selvitettiin, toimielimen käytäntönä on yleensä ottaa painotetussa keskimääräisessä vientihinnassa huomioon tarkasteltavana olevan tuotteen kaikki myynti etuyhteydettömille osapuolille. Olisi myös huomattava, että tarkasteltavana olevan tuotteen kyseisten tyyppien myyntimäärät olivat huomattavia tutkimusajanjakson aikana ja että lisäksi todettiin, ettei kyseisentyyppisten saumattomien rauta- ja teräsputkien tuotantolaitoksia ollut purettu ja tuotanto saatettaisiin aloittaa tulevaisuudessa uudelleen. Edellä esitetyn perusteella väite hylättiin. |
| --- | --- |

(68)

Kyseinen vientiä harjoittava tuottaja vaati, että osa tarkasteltavana olevan tuotteen myynnistä yhteisöön olisi jätettävä pois polkumyyntilaskelmasta, koska saumattomat rauta- ja teräsputkien tiettyjen mallien tuotanto oli lopetettu jossakin vaiheessa tutkimusajanjaksoa. Kuten edellä selvitettiin, toimielimen käytäntönä on yleensä ottaa painotetussa keskimääräisessä vientihinnassa huomioon tarkasteltavana olevan tuotteen kaikki myynti etuyhteydettömille osapuolille. Olisi myös huomattava, että tarkasteltavana olevan tuotteen kyseisten tyyppien myyntimäärät olivat huomattavia tutkimusajanjakson aikana ja että lisäksi todettiin, ettei kyseisentyyppisten saumattomien rauta- ja teräsputkien tuotantolaitoksia ollut purettu ja tuotanto saatettaisiin aloittaa tulevaisuudessa uudelleen. Edellä esitetyn perusteella väite hylättiin.

3.3.3   Vertailu

| (69) | Oikaisuja tehtiin perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti määrällisiin eroihin perustuvien alennusten, kuljetus-, vakuutus-, käsittely-, lastaus- ja liitännäiskustannusten, luottokustannusten, palkkioiden ja kaupan portaan erojen perusteella tarvittaessa. |
| --- | --- |

(69)

Oikaisuja tehtiin perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti määrällisiin eroihin perustuvien alennusten, kuljetus-, vakuutus-, käsittely-, lastaus- ja liitännäiskustannusten, luottokustannusten, palkkioiden ja kaupan portaan erojen perusteella tarvittaessa.

| (70) | Yksi vientiä harjoittava tuottaja vaati oikaisujen tekemistä kaupan portaan erojen ja määrien erojen huomioon ottamiseksi sekä sellaisten ylimääräisten logistiikkakustannusten perusteella, joiden tuottaja väitti aiheutuneen kotimarkkinamyynnin muttei vientimyynnin yhteydessä. Viejä ei kuitenkaan esittänyt näyttöä väitteensä tueksi, eikä näitä väitteitä voitu muutenkaan tutkimuksen perusteella todeta perustelluiksi. Tämän vuoksi ne oli hylättävä. Määrien eroja koskeva väite hylättiin osittain, koska vaadittua määrää ei voitu pitää perusteltuna paikan päällä kerätyn näytön ja niiden tietojen perusteella, jotka saatiin vientiä harjoittavan tuottajan vastauksesta kyselylomakkeeseen. |
| --- | --- |

(70)

Yksi vientiä harjoittava tuottaja vaati oikaisujen tekemistä kaupan portaan erojen ja määrien erojen huomioon ottamiseksi sekä sellaisten ylimääräisten logistiikkakustannusten perusteella, joiden tuottaja väitti aiheutuneen kotimarkkinamyynnin muttei vientimyynnin yhteydessä. Viejä ei kuitenkaan esittänyt näyttöä väitteensä tueksi, eikä näitä väitteitä voitu muutenkaan tutkimuksen perusteella todeta perustelluiksi. Tämän vuoksi ne oli hylättävä. Määrien eroja koskeva väite hylättiin osittain, koska vaadittua määrää ei voitu pitää perusteltuna paikan päällä kerätyn näytön ja niiden tietojen perusteella, jotka saatiin vientiä harjoittavan tuottajan vastauksesta kyselylomakkeeseen.

| (71) | Toinen vientiä harjoittava tuottaja vaati oikaisuja inflaatioerojen sekä valuutan muuntamisen, kaupan portaan ja välillisten myyntikustannusten erojen huomioon ottamiseksi. |
| --- | --- |

(71)

Toinen vientiä harjoittava tuottaja vaati oikaisuja inflaatioerojen sekä valuutan muuntamisen, kaupan portaan ja välillisten myyntikustannusten erojen huomioon ottamiseksi.

| (72) | Inflaatiota koskevan oikaisuvaatimuksen osalta olisi huomattava, että inflaatiovauhti Romaniassa oli 10,8 prosentin tasolla tutkimusajanjakson aikana, eikä se ollut lähelläkään hyperinflaatiotasoa. Koska ei voitu todeta, että inflaatio olisi vaikuttanut hintojen vertailtavuuteen, väite hylättiin. Viejä vastusti tätä päätelmää ja toisti oikaisuvaatimuksensa. Uusia perusteita tai näyttöä aiemman päätelmän kumoamiseksi ei kuitenkaan toimitettu, ja sen vuoksi väitteen hylkääminen vahvistettiin. On myös huomattava, että neljännesvuosittaisen arvioinnin mahdollisuutta esitettiin, mutta viejä kieltäytyi siitä. |
| --- | --- |

(72)

Inflaatiota koskevan oikaisuvaatimuksen osalta olisi huomattava, että inflaatiovauhti Romaniassa oli 10,8 prosentin tasolla tutkimusajanjakson aikana, eikä se ollut lähelläkään hyperinflaatiotasoa. Koska ei voitu todeta, että inflaatio olisi vaikuttanut hintojen vertailtavuuteen, väite hylättiin. Viejä vastusti tätä päätelmää ja toisti oikaisuvaatimuksensa. Uusia perusteita tai näyttöä aiemman päätelmän kumoamiseksi ei kuitenkaan toimitettu, ja sen vuoksi väitteen hylkääminen vahvistettiin. On myös huomattava, että neljännesvuosittaisen arvioinnin mahdollisuutta esitettiin, mutta viejä kieltäytyi siitä.

| (73) | Kyseinen vientiä harjoittava tuottaja vaati valuutan muuntamisen osalta, että sille olisi annettava 60 päivää aikaa valuutan vaihtokursseissa tapahtuneiden muutosten huomioon ottamiseksi perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan j alakohdan mukaisesti. Todettiin, ettei kyseistä säännöstä voi soveltaa tähän tapaukseen, koska saatiin näyttöä siitä, että asiaan liittyvissä vaihtokursseissa ei tutkimusajanjakson aikana tapahtunut pitkän aikavälin muutoksia vaan ainoastaan pieniä vaihteluja. Väite oli sen vuoksi hylättävä, ja valuuttojen muuntaminen perustui kaikissa tapauksissa laskun päivämäärän vaihtokurssiin perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan j alakohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(73)

Kyseinen vientiä harjoittava tuottaja vaati valuutan muuntamisen osalta, että sille olisi annettava 60 päivää aikaa valuutan vaihtokursseissa tapahtuneiden muutosten huomioon ottamiseksi perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan j alakohdan mukaisesti. Todettiin, ettei kyseistä säännöstä voi soveltaa tähän tapaukseen, koska saatiin näyttöä siitä, että asiaan liittyvissä vaihtokursseissa ei tutkimusajanjakson aikana tapahtunut pitkän aikavälin muutoksia vaan ainoastaan pieniä vaihteluja. Väite oli sen vuoksi hylättävä, ja valuuttojen muuntaminen perustui kaikissa tapauksissa laskun päivämäärän vaihtokurssiin perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan j alakohdan mukaisesti.

| (74) | Kaupan portaan eroja koskevan vaatimuksen osalta tutkimus osoitti, että niiden tiettyjen asiakasryhmien tapauksessa, joita vaatimus koski, esiintyi vientiä harjoittavan tuottajan esittämissä kaupan portaissa johdonmukaista ja selvää eroa toiminnoissa ja hinnoissa. Vaatimus hyväksyttiin sen vuoksi niiden asiakasryhmien osalta, joiden kohdalla erot voitiin osoittaa, mutta se hyväksyttiin vain osittain muiden asiakasryhmien osalta, joiden tapauksessa eron todettiin olevan pienempi kuin vientiä harjoittava tuottaja oli väittänyt. Jälkimmäisessä tapauksessa oikaisulaskelma perustui vientiä harjoittavan tuottajan toimitiloista koottuun näyttöön. |
| --- | --- |

(74)

Kaupan portaan eroja koskevan vaatimuksen osalta tutkimus osoitti, että niiden tiettyjen asiakasryhmien tapauksessa, joita vaatimus koski, esiintyi vientiä harjoittavan tuottajan esittämissä kaupan portaissa johdonmukaista ja selvää eroa toiminnoissa ja hinnoissa. Vaatimus hyväksyttiin sen vuoksi niiden asiakasryhmien osalta, joiden kohdalla erot voitiin osoittaa, mutta se hyväksyttiin vain osittain muiden asiakasryhmien osalta, joiden tapauksessa eron todettiin olevan pienempi kuin vientiä harjoittava tuottaja oli väittänyt. Jälkimmäisessä tapauksessa oikaisulaskelma perustui vientiä harjoittavan tuottajan toimitiloista koottuun näyttöön.

| (75) | Välillisiä myyntikustannuksia koskevan vaatimuksen todettiin olevan päällekkäinen kaupan portaan erojen perusteella myönnettyihin oikaisujen kanssa, ja näin ollen se hylättiin. |
| --- | --- |

(75)

Välillisiä myyntikustannuksia koskevan vaatimuksen todettiin olevan päällekkäinen kaupan portaan erojen perusteella myönnettyihin oikaisujen kanssa, ja näin ollen se hylättiin.

| (76) | Lisäksi korjattiin joitakin laskuvirheitä viejiltä saatujen huomautusten perusteella, ja polkumyyntimarginaalit laskettiin vastaavasti uudelleen. |
| --- | --- |

(76)

Lisäksi korjattiin joitakin laskuvirheitä viejiltä saatujen huomautusten perusteella, ja polkumyyntimarginaalit laskettiin vastaavasti uudelleen.

3.3.4   Polkumyyntimarginaali

| (77) | Normaaliarvon ja vientihinnan vertailu osoitti polkumyyntiä esiintyvän. Polkumyyntimarginaalit ovat prosentteina CIF-tuontihinnasta yhteisön rajalla tullaamattomana ilmaistuina seuraavat:






  Yritys | Polkumyyntimarginaali |
| --- | --- | --- |
| S.C. T.M.K. S.A. | 17,8 % |
| S.C. Mittal Steel Roman S.A. | 17,7 % |
| S.C. Silcotub S.A. | 11,7 % |

(77)

Normaaliarvon ja vientihinnan vertailu osoitti polkumyyntiä esiintyvän. Polkumyyntimarginaalit ovat prosentteina CIF-tuontihinnasta yhteisön rajalla tullaamattomana ilmaistuina seuraavat:

Yritys

Polkumyyntimarginaali

S.C. T.M.K. S.A.

17,8 %

S.C. Mittal Steel Roman S.A.

17,7 %

S.C. Silcotub S.A.

11,7 %

| (78) | Koska yhteistyössä toimimisen aste oli korkea (yli 80 prosenttia tarkasteltavana olevan tuotteen viennistä Romaniasta yhteisöön) eikä ollut syytä uskoa, että yksikään vientiä harjoittava tuottaja olisi tarkoituksella kieltäytynyt yhteistyöstä, jäännöspolkumyyntimarginaali vahvistettiin Romanian kaikkien muiden viejien osalta samalle tasolle kuin yhteistyössä toimineelle vientiä harjoittavalle tuottajalle eli S.C. T.M.K. Artrom S.A.:lle vahvistettu marginaali, joka on 17,8 prosenttia. |
| --- | --- |

(78)

Koska yhteistyössä toimimisen aste oli korkea (yli 80 prosenttia tarkasteltavana olevan tuotteen viennistä Romaniasta yhteisöön) eikä ollut syytä uskoa, että yksikään vientiä harjoittava tuottaja olisi tarkoituksella kieltäytynyt yhteistyöstä, jäännöspolkumyyntimarginaali vahvistettiin Romanian kaikkien muiden viejien osalta samalle tasolle kuin yhteistyössä toimineelle vientiä harjoittavalle tuottajalle eli S.C. T.M.K. Artrom S.A.:lle vahvistettu marginaali, joka on 17,8 prosenttia.

3.4   Venäjä

| (79) | Vastaukset kyselylomakkeeseen saatiin kahdelta vientiä harjoittavien tuottajien ryhmältä, joista toisessa on neljä tuottajaa ja viisi etuyhteydessä olevaa yritystä, jäljempänä ’TMK-ryhmä’, ja toisessa kaksi tuottajaa, jäljempänä ’Pervouralsky ja Chelyabinsk’. |
| --- | --- |

(79)

Vastaukset kyselylomakkeeseen saatiin kahdelta vientiä harjoittavien tuottajien ryhmältä, joista toisessa on neljä tuottajaa ja viisi etuyhteydessä olevaa yritystä, jäljempänä ’TMK-ryhmä’, ja toisessa kaksi tuottajaa, jäljempänä ’Pervouralsky ja Chelyabinsk’.

3.4.1   TMK-ryhmän kieltäytyminen yhteistyöstä

| (80) | Kaikkien neljän tuottajan ja viiden etuyhteydessä olevan yrityksen vastaukset kyselylomakkeeseen olivat puutteellisia ja epäjohdonmukaisia, ja ainoastaan kahdelta etuyhteydessä olevalta yritykseltä nämä vastaukset saatiin annetussa määräajassa. |
| --- | --- |

(80)

Kaikkien neljän tuottajan ja viiden etuyhteydessä olevan yrityksen vastaukset kyselylomakkeeseen olivat puutteellisia ja epäjohdonmukaisia, ja ainoastaan kahdelta etuyhteydessä olevalta yritykseltä nämä vastaukset saatiin annetussa määräajassa.

| (81) | Tarkastuskäyntejä tehtiin näiden joukosta kahden tuottajan ja yhden etuyhteydessä olevan yrityksen toimitiloihin Venäjällä, ja käyntien yhteydessä tuli esiin lisäheikkouksia kyselylomakkeeseen annetuissa vastauksissa. Tarkastuskäyntien kohteena olleiden kahden tuottajan osalta ei voitu vahvistaa luotettavia normaaliarvoja ja vientihintoja, koska sekä kotimarkkinamyyntiä että vientimyyntiä koskevat tiedot olivat suurelta osin puutteellisia; arvot ja määrät eivät vastanneet laskuja, ja tuotevalvontakoodit (product control numbers, jäljempänä ’PCN’) osoittautuivat virheellisiksi. Tuotekustannuksista ei myöskään saatu luotettavia tietoja. |
| --- | --- |

(81)

Tarkastuskäyntejä tehtiin näiden joukosta kahden tuottajan ja yhden etuyhteydessä olevan yrityksen toimitiloihin Venäjällä, ja käyntien yhteydessä tuli esiin lisäheikkouksia kyselylomakkeeseen annetuissa vastauksissa. Tarkastuskäyntien kohteena olleiden kahden tuottajan osalta ei voitu vahvistaa luotettavia normaaliarvoja ja vientihintoja, koska sekä kotimarkkinamyyntiä että vientimyyntiä koskevat tiedot olivat suurelta osin puutteellisia; arvot ja määrät eivät vastanneet laskuja, ja tuotevalvontakoodit (product control numbers, jäljempänä ’PCN’) osoittautuivat virheellisiksi. Tuotekustannuksista ei myöskään saatu luotettavia tietoja.

| (82) | Koska tarkastuskäyntien kohteena olleiden kahden tuottajan yhteistyön taso oli täysin riittämätöntä, ryhmään kuuluvien kahden muun tuottajan antamat vastaukset kyselylomakkeeseen olivat huomattavan puutteellisia, etenkin koska yksi tuottaja ei toimittanut vientimyyntiä koskevia tietoja ja koska yhtäkään vastausta puutteista ilmoittaviin komission kirjeisiin ei annettu ilmoitetussa määräajassa, päätettiin, ettei tarkastuskäyntejä tehdä ryhmään kuuluvien kahden muun tuottajan toimitiloihin. |
| --- | --- |

(82)

Koska tarkastuskäyntien kohteena olleiden kahden tuottajan yhteistyön taso oli täysin riittämätöntä, ryhmään kuuluvien kahden muun tuottajan antamat vastaukset kyselylomakkeeseen olivat huomattavan puutteellisia, etenkin koska yksi tuottaja ei toimittanut vientimyyntiä koskevia tietoja ja koska yhtäkään vastausta puutteista ilmoittaviin komission kirjeisiin ei annettu ilmoitetussa määräajassa, päätettiin, ettei tarkastuskäyntejä tehdä ryhmään kuuluvien kahden muun tuottajan toimitiloihin.

| (83) | Ainoastaan kaksi kolmesta etuyhteydessä olevasta tuojasta antoi kattavamman vastauksen kyselylomakkeeseen, ja näistä ainoastaan yhden vastaukset olivat todennettavissa, kun taas toisen etuyhteydessä olevan tuojan vientitiedot olivat suurelta osin puutteellisia. Näin ollen myös etuyhteydessä olevat tuojat toimivat yhteistyössä vain osittain, ja yhteistyön taso oli hyvin heikko. |
| --- | --- |

(83)

Ainoastaan kaksi kolmesta etuyhteydessä olevasta tuojasta antoi kattavamman vastauksen kyselylomakkeeseen, ja näistä ainoastaan yhden vastaukset olivat todennettavissa, kun taas toisen etuyhteydessä olevan tuojan vientitiedot olivat suurelta osin puutteellisia. Näin ollen myös etuyhteydessä olevat tuojat toimivat yhteistyössä vain osittain, ja yhteistyön taso oli hyvin heikko.

| (84) | TMK-ryhmä väitti, ettei se kyennyt toimimaan kunnolla yhteistyössä tuotevalvontakoodien valikoiman vuoksi, joka oli niiden mielestä riittämätön, kun otetaan huomioon näiden neljän tuottajan erittäin monipuolinen tuotevalikoima. On kuitenkin syytä huomata, että tarkasteltavana olevan tuotteen luokittelu ehdotettuun PCN-rakenteeseen ei aiheuttanut ongelmia yhteisön tuottajille tai muille vientiä harjoittaville tuottajille, joista osa myös tuottaa hyvin monenlaisia saumattomia rauta- ja teräsputkia. Tämän vuoksi väite hylättiin. |
| --- | --- |

(84)

TMK-ryhmä väitti, ettei se kyennyt toimimaan kunnolla yhteistyössä tuotevalvontakoodien valikoiman vuoksi, joka oli niiden mielestä riittämätön, kun otetaan huomioon näiden neljän tuottajan erittäin monipuolinen tuotevalikoima. On kuitenkin syytä huomata, että tarkasteltavana olevan tuotteen luokittelu ehdotettuun PCN-rakenteeseen ei aiheuttanut ongelmia yhteisön tuottajille tai muille vientiä harjoittaville tuottajille, joista osa myös tuottaa hyvin monenlaisia saumattomia rauta- ja teräsputkia. Tämän vuoksi väite hylättiin.

| (85) | Edellä esitetyn perusteella katsottiin, ettei TMK-ryhmälle voitu määrittää polkumyyntimarginaalia niiden omien tietojen perusteella. Tämän vuoksi polkumyyntimarginaali määritettiin käytettävissä olevien tietojen perusteella perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

(85)

Edellä esitetyn perusteella katsottiin, ettei TMK-ryhmälle voitu määrittää polkumyyntimarginaalia niiden omien tietojen perusteella. Tämän vuoksi polkumyyntimarginaali määritettiin käytettävissä olevien tietojen perusteella perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti.

3.4.1.1   Normaaliarvo

| (86) | Todettiin, että Pervouralsky ja Chelyabinskin osalta vahvistetut normaaliarvoa koskevat tiedot olisivat tässä tapauksessa asianmukaisimmat käytettävissä olevat tiedot perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti. Vaikutti siltä, että nämä tiedot kuvaavat parhaiten tilannetta Venäjän markkinoilla. |
| --- | --- |

(86)

Todettiin, että Pervouralsky ja Chelyabinskin osalta vahvistetut normaaliarvoa koskevat tiedot olisivat tässä tapauksessa asianmukaisimmat käytettävissä olevat tiedot perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti. Vaikutti siltä, että nämä tiedot kuvaavat parhaiten tilannetta Venäjän markkinoilla.

| (87) | Perusasetuksen 2 artiklan 5 kohdan mukaisesti tuotantokustannusten laskennassa käytettyä kaasun hintaa oikaistiin samalla tavalla kuin kahden yhteistyössä toimineen tuottajan tapauksessa, kuten johdanto-osan 94–99 kappaleessa kuvataan, tutkimusajanjaksona vallinneiden kaasun markkinahintojen huomioon ottamiseksi. |
| --- | --- |

(87)

Perusasetuksen 2 artiklan 5 kohdan mukaisesti tuotantokustannusten laskennassa käytettyä kaasun hintaa oikaistiin samalla tavalla kuin kahden yhteistyössä toimineen tuottajan tapauksessa, kuten johdanto-osan 94–99 kappaleessa kuvataan, tutkimusajanjaksona vallinneiden kaasun markkinahintojen huomioon ottamiseksi.

3.4.1.2   Vientihinta

| (88) | Vientihinta laskettiin Eurostatilta saatujen tutkimusajanjaksoa koskevien tietojen perusteella vähentäen johdanto-osan 91 kappaleessa mainituilta kahdelta yhteistyössä toimineelta tuottajalta saadut määrät ja arvot. |
| --- | --- |

(88)

Vientihinta laskettiin Eurostatilta saatujen tutkimusajanjaksoa koskevien tietojen perusteella vähentäen johdanto-osan 91 kappaleessa mainituilta kahdelta yhteistyössä toimineelta tuottajalta saadut määrät ja arvot.

3.4.1.3   Vertailu

| (89) | Perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti vientihintaa oikaistiin kuljetus- ja vakuutuskustannusten sekä palkkioiden osalta valituksessa olleiden tietojen perusteella. |
| --- | --- |

(89)

Perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti vientihintaa oikaistiin kuljetus- ja vakuutuskustannusten sekä palkkioiden osalta valituksessa olleiden tietojen perusteella.

3.4.1.4   Polkumyyntimarginaali

| (90) | Normaaliarvon ja vientihinnan vertailu osoitti polkumyyntiä esiintyvän. Polkumyyntimarginaali ilmaistuna prosentteina CIF-tuontihinnasta yhteisön rajalla tullaamattomana on seuraava:






  Yritys | Polkumyyntimarginaali |
| --- | --- | --- |
| Volzhsky Pipe Works Open Joint Stock Company, Joint Stock Company Taganrog Metallurgical Works, Sinarsky Pipe Works Open Joint Stock Company ja Seversky Tube Works Open Joint Stock Company | 35,8 % |

(90)

Normaaliarvon ja vientihinnan vertailu osoitti polkumyyntiä esiintyvän. Polkumyyntimarginaali ilmaistuna prosentteina CIF-tuontihinnasta yhteisön rajalla tullaamattomana on seuraava:

Yritys

Polkumyyntimarginaali

Volzhsky Pipe Works Open Joint Stock Company, Joint Stock Company Taganrog Metallurgical Works, Sinarsky Pipe Works Open Joint Stock Company ja Seversky Tube Works Open Joint Stock Company

35,8 %

3.4.2   Pervouralsky ja Chelyabinsk

| (91) | Chelyabinsk ja Pervouralsky olivat erillisiä oikeushenkilöitä tutkimusajanjakson ajan, mutta ne ovat olleet etuyhteydessä toisiinsa vuoden 2004 lopusta saakka, koska Chelyabinsk omistaa enemmistön Pervouralskyn osakkeista ja hallinnoi yritystä suoraan. Tämän vuoksi ryhmälle olisi otettava käyttöön ainoastaan yksi tulli. |
| --- | --- |

(91)

Chelyabinsk ja Pervouralsky olivat erillisiä oikeushenkilöitä tutkimusajanjakson ajan, mutta ne ovat olleet etuyhteydessä toisiinsa vuoden 2004 lopusta saakka, koska Chelyabinsk omistaa enemmistön Pervouralskyn osakkeista ja hallinnoi yritystä suoraan. Tämän vuoksi ryhmälle olisi otettava käyttöön ainoastaan yksi tulli.

3.4.2.1   Normaaliarvo

| (92) | Kummankin vientiä harjoittavan tuottajan osalta tarkasteltavana olevan tuotteen kotimarkkinamyynti oli edustavaa johdanto-osan 41 kappaleessa määritellyllä tavalla. Johdanto-osan 42–45 kappaleessa kuvattujen menetelmien mukaisesti normaaliarvot vahvistettiin viedyn tuotetyypin mukaan koko myynnin myyntihintojen, ainoastaan kannattavan myynnin myyntihintojen tai laskennallisten normaaliarvojen perusteella. |
| --- | --- |

(92)

Kummankin vientiä harjoittavan tuottajan osalta tarkasteltavana olevan tuotteen kotimarkkinamyynti oli edustavaa johdanto-osan 41 kappaleessa määritellyllä tavalla. Johdanto-osan 42–45 kappaleessa kuvattujen menetelmien mukaisesti normaaliarvot vahvistettiin viedyn tuotetyypin mukaan koko myynnin myyntihintojen, ainoastaan kannattavan myynnin myyntihintojen tai laskennallisten normaaliarvojen perusteella.

| (93) | Kävi ilmi, että yrityksen kustannusten kohdentaminen ei tiettyjen yksittäisten tuotetyyppien osalta vastannut kotimarkkinamyynnin hintojen suurta vaihtelua eikä tärkeitä kustannustekijöitä. Niitä oli sen vuoksi pidettävä epäluotettavina. Näin ollen tukeuduttiin käytettävissä oleviin tietoihin perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti. Tässä tapauksessa koko ryhmän voitto oli laskettava tarkasteltavana olevan tuotteen kokonaismyynnin perusteella, ja tätä käytettiin myöhemmin normaaliarvojen määrittämisessä. |
| --- | --- |

(93)

Kävi ilmi, että yrityksen kustannusten kohdentaminen ei tiettyjen yksittäisten tuotetyyppien osalta vastannut kotimarkkinamyynnin hintojen suurta vaihtelua eikä tärkeitä kustannustekijöitä. Niitä oli sen vuoksi pidettävä epäluotettavina. Näin ollen tukeuduttiin käytettävissä oleviin tietoihin perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti. Tässä tapauksessa koko ryhmän voitto oli laskettava tarkasteltavana olevan tuotteen kokonaismyynnin perusteella, ja tätä käytettiin myöhemmin normaaliarvojen määrittämisessä.

| (94) | Valmistus- ja etenkin energiakustannusten osalta tutkimuksen kuluessa kävi ilmi, että näiden kahden yrityksen maksamat sähkönhinnat olivat kohtuudella sähkön tuotantokustannusten mukaisia. Tästä oli osoituksena, että sähkönhinnat olivat johdonmukaisia kansainvälisten markkinahintojen kanssa, kun niitä esimerkiksi verrattiin myös vesivoimaa käyttävien Norjan ja Kanadan hintoihin. Sama ei kuitenkaan koskenut kaasunhintoja. Todettiin, että yritysten maksamat kaasunhinnat eivät kohtuudella olleet kaasuntuotannon kustannusten mukaisia. |
| --- | --- |

(94)

Valmistus- ja etenkin energiakustannusten osalta tutkimuksen kuluessa kävi ilmi, että näiden kahden yrityksen maksamat sähkönhinnat olivat kohtuudella sähkön tuotantokustannusten mukaisia. Tästä oli osoituksena, että sähkönhinnat olivat johdonmukaisia kansainvälisten markkinahintojen kanssa, kun niitä esimerkiksi verrattiin myös vesivoimaa käyttävien Norjan ja Kanadan hintoihin. Sama ei kuitenkaan koskenut kaasunhintoja. Todettiin, että yritysten maksamat kaasunhinnat eivät kohtuudella olleet kaasuntuotannon kustannusten mukaisia.

| (95) | Venäläisen OAO Gazprom -kaasuntoimittajan vuoden 2004 vuosikertomuksesta saatujen tietojen perusteella todettiin, että kahden venäläisen tuottajan maksama kaasun kotimarkkinahinta oli huomattavasti alhaisempi kuin Venäjältä Euroopan länsi- ja itäosiin viedyn kaasun keskimääräiset vientihinnat. Samassa kertomuksessa todetaan muun muassa seuraavaa: Gazprom-ryhmän edellytetään toimittavan maakaasua venäläisille kuluttajille federaation tariffipalvelun sääntelemään hintaan. Tällä hetkellä hinnat ovat alhaisemmat kuin maakaasun kansainväliset hinnat. OAO Gazprom ja Venäjän federaation hallitus tekevät yhdessä paljon työtä optimoidakseen säännellyt kaasun tukkuhinnat. Lisäksi molemmat venäläiset tuottajat maksoivat kaasusta huomattavasti vähemmän kuin romanialaiset ja yhteisön tuottajat. |
| --- | --- |

(95)

Venäläisen OAO Gazprom -kaasuntoimittajan vuoden 2004 vuosikertomuksesta saatujen tietojen perusteella todettiin, että kahden venäläisen tuottajan maksama kaasun kotimarkkinahinta oli huomattavasti alhaisempi kuin Venäjältä Euroopan länsi- ja itäosiin viedyn kaasun keskimääräiset vientihinnat. Samassa kertomuksessa todetaan muun muassa seuraavaa: Gazprom-ryhmän edellytetään toimittavan maakaasua venäläisille kuluttajille federaation tariffipalvelun sääntelemään hintaan. Tällä hetkellä hinnat ovat alhaisemmat kuin maakaasun kansainväliset hinnat. OAO Gazprom ja Venäjän federaation hallitus tekevät yhdessä paljon työtä optimoidakseen säännellyt kaasun tukkuhinnat. Lisäksi molemmat venäläiset tuottajat maksoivat kaasusta huomattavasti vähemmän kuin romanialaiset ja yhteisön tuottajat.

| (96) | Edellä esitetyn perusteella katsottiin, että kahden venäläisen saumattomien rauta- ja teräsputkien tuottajan tutkimusajanjakson aikana maksamat kaasunhinnat eivät kohtuudella olleet kaasun tuotanto- ja jakelukustannusten mukaisia. |
| --- | --- |

(96)

Edellä esitetyn perusteella katsottiin, että kahden venäläisen saumattomien rauta- ja teräsputkien tuottajan tutkimusajanjakson aikana maksamat kaasunhinnat eivät kohtuudella olleet kaasun tuotanto- ja jakelukustannusten mukaisia.

| (97) | Sen vuoksi molempien venäläisten vientiä harjoittavien tuottajien kaasukustannuksia oikaistiin perusasetuksen 2 artiklan 5 kohdan mukaisesti tutkimusajanjaksona vallinneiden kaasun markkinahintojen huomioon ottamiseksi; oikaisu tehtiin käyttämällä Länsi-Eurooppaan viedyn kaasun hintaa, josta vähennettiin kuljetuskustannukset ja valmisteverot. |
| --- | --- |

(97)

Sen vuoksi molempien venäläisten vientiä harjoittavien tuottajien kaasukustannuksia oikaistiin perusasetuksen 2 artiklan 5 kohdan mukaisesti tutkimusajanjaksona vallinneiden kaasun markkinahintojen huomioon ottamiseksi; oikaisu tehtiin käyttämällä Länsi-Eurooppaan viedyn kaasun hintaa, josta vähennettiin kuljetuskustannukset ja valmisteverot.

| (98) | Kumpikin tuottaja väitti, että kaasukustannukset oli otettu asianmukaisesti huomioon niiden kirjanpidossa eikä perusasetuksen 2 artiklan 5 kohdan mukainen oikaisu ollut aiheellinen. Tältä osin ei kiistetä sitä, että yritykset ovat kirjanneet asianmukaisesti tileihinsä kaasuntoimittajalle maksetut hinnat. Oikaisu on kuitenkin perusteltu, koska ostetun kaasun hinta ei kohtuudella ole kaasun kaasuntuotannon ja -jakelun kustannusten mukainen. |
| --- | --- |

(98)

Kumpikin tuottaja väitti, että kaasukustannukset oli otettu asianmukaisesti huomioon niiden kirjanpidossa eikä perusasetuksen 2 artiklan 5 kohdan mukainen oikaisu ollut aiheellinen. Tältä osin ei kiistetä sitä, että yritykset ovat kirjanneet asianmukaisesti tileihinsä kaasuntoimittajalle maksetut hinnat. Oikaisu on kuitenkin perusteltu, koska ostetun kaasun hinta ei kohtuudella ole kaasun kaasuntuotannon ja -jakelun kustannusten mukainen.

| (99) | Lisäksi molemmat tuottajat väittivät, ettei ollut osoitettu, että Gazpromin teollisuudelta laskuttamat hinnat eivät yllä kustannukset kattavalle tasolle. Komission käyttämää lähestymistapaa tukevat useat julkiset lähteet, muun muassa OECD:n heinäkuussa 2004 julkaisema Venäjän federaation taloutta käsittelevä selvitys ’The Economic Survey of the Russian Federation, 2004’. |
| --- | --- |

(99)

Lisäksi molemmat tuottajat väittivät, ettei ollut osoitettu, että Gazpromin teollisuudelta laskuttamat hinnat eivät yllä kustannukset kattavalle tasolle. Komission käyttämää lähestymistapaa tukevat useat julkiset lähteet, muun muassa OECD:n heinäkuussa 2004 julkaisema Venäjän federaation taloutta käsittelevä selvitys ’The Economic Survey of the Russian Federation, 2004’.

3.4.2.2   Vientihinta

| (100) | Vientimyynti yhteisöön suuntautui kokonaisuudessaan suoraan yhteisössä sijaitseville riippumattomille asiakkaille, ja sen vuoksi vientihinta määritettiin johdanto-osan 46 kappaleessa esitetyllä tavalla. |
| --- | --- |

(100)

Vientimyynti yhteisöön suuntautui kokonaisuudessaan suoraan yhteisössä sijaitseville riippumattomille asiakkaille, ja sen vuoksi vientihinta määritettiin johdanto-osan 46 kappaleessa esitetyllä tavalla.

3.4.2.3   Vertailu

| (101) | Oikaisuja tehtiin perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti kuljetus-, käsittely-, lastaus- ja liitännäiskustannusten, pakkauskustannusten ja palkkioiden osalta. |
| --- | --- |

(101)

Oikaisuja tehtiin perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti kuljetus-, käsittely-, lastaus- ja liitännäiskustannusten, pakkauskustannusten ja palkkioiden osalta.

3.4.2.4   Polkumyyntimarginaali

| (102) | Normaaliarvon ja vientihinnan vertailu osoitti polkumyyntiä esiintyvän. Polkumyyntimarginaali ilmaistuna prosentteina CIF-tuontihinnasta yhteisön rajalla tullaamattomana on seuraava:






  Yritys | Polkumyyntimarginaali |
| --- | --- | --- |
| Joint Stock Company Chelyabinsk Tube Rolling Plant ja Joint Stock Company Pervouralsky Novotrubny Works | 24,1 % |

(102)

Normaaliarvon ja vientihinnan vertailu osoitti polkumyyntiä esiintyvän. Polkumyyntimarginaali ilmaistuna prosentteina CIF-tuontihinnasta yhteisön rajalla tullaamattomana on seuraava:

Yritys

Polkumyyntimarginaali

Joint Stock Company Chelyabinsk Tube Rolling Plant ja Joint Stock Company Pervouralsky Novotrubny Works

24,1 %

3.4.3   Polkumyyntiä koskevat päätelmät Venäjän osalta

| (103) | Koska johdanto-osan 79 kappaleessa mainitut yritykset vastasivat kaikesta Venäjältä yhteisöön suuntautuvasta vientimyynnistä, jäännöspolkumyyntimarginaali vahvistettiin samalle tasolle kuin yhteistyöstä kieltäytyneelle vientiä harjoittavien tuottajien ryhmälle vahvistettu marginaali, joka on 35,8 prosenttia. |
| --- | --- |

(103)

Koska johdanto-osan 79 kappaleessa mainitut yritykset vastasivat kaikesta Venäjältä yhteisöön suuntautuvasta vientimyynnistä, jäännöspolkumyyntimarginaali vahvistettiin samalle tasolle kuin yhteistyöstä kieltäytyneelle vientiä harjoittavien tuottajien ryhmälle vahvistettu marginaali, joka on 35,8 prosenttia.

3.5   Ukraina

3.5.1   Markkinatalouskohtelu

| (104) | Tutkimuksen käynnistämisajankohtana Ukrainaan sovellettiin perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan b alakohtaa. Tämän artiklan mukaan Ukrainasta peräisin olevaa tuontia koskevissa polkumyyntitutkimuksissa normaaliarvo määritetään kyseisen artiklan 1–6 kohdan mukaisesti niiden tuottajien osalta, joiden todetaan täyttävän perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa vahvistetut vaatimukset. |
| --- | --- |

(104)

Tutkimuksen käynnistämisajankohtana Ukrainaan sovellettiin perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan b alakohtaa. Tämän artiklan mukaan Ukrainasta peräisin olevaa tuontia koskevissa polkumyyntitutkimuksissa normaaliarvo määritetään kyseisen artiklan 1–6 kohdan mukaisesti niiden tuottajien osalta, joiden todetaan täyttävän perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa vahvistetut vaatimukset.

| (105) | Kyseiset vaatimukset, jotka markkinatalouskohtelua hakevien yritysten on täytettävä, ovat lyhyesti seuraavat:






  — | liiketoimintaa koskevat päätökset tehdään markkinasignaalien perusteella ilman valtion merkittävää puuttumista, ja kustannukset heijastavat markkina-arvoa; |
| --- | --- | --- |

(105)

Kyseiset vaatimukset, jotka markkinatalouskohtelua hakevien yritysten on täytettävä, ovat lyhyesti seuraavat:

—

liiketoimintaa koskevat päätökset tehdään markkinasignaalien perusteella ilman valtion merkittävää puuttumista, ja kustannukset heijastavat markkina-arvoa;

| — | yrityksillä on yksi ainoa selkeä kirjanpito, joka tarkastetaan riippumattomasti kansainvälisten tilinpäätösnormien mukaisesti ja jota sovelletaan kaikkiin tarkoituksiin; |
| --- | --- |

—

yrityksillä on yksi ainoa selkeä kirjanpito, joka tarkastetaan riippumattomasti kansainvälisten tilinpäätösnormien mukaisesti ja jota sovelletaan kaikkiin tarkoituksiin;

| — | aiemmasta keskusjohtoisesta talousjärjestelmästä juontuvia merkittäviä vääristymiä ei ole; |
| --- | --- |

—

aiemmasta keskusjohtoisesta talousjärjestelmästä juontuvia merkittäviä vääristymiä ei ole;

| — | konkurssi- ja omaisuuslainsäädäntö takaavat oikeusvarmuuden ja vakauden; |
| --- | --- |

—

konkurssi- ja omaisuuslainsäädäntö takaavat oikeusvarmuuden ja vakauden;

| — | valuuttojen muuntaminen tapahtuu markkinahintaan. |
| --- | --- |

—

valuuttojen muuntaminen tapahtuu markkinahintaan.

| (106) | Kolme ukrainalaista vientiä harjoittavien tuottajien ryhmää pyysi perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan b alakohdan nojalla markkinatalouskohtelua ja palautti vientiä harjoittaville tuottajille tarkoitetut markkinatalouskohtelun pyytämiseen tarkoitetut lomakkeet täytettyinä. |
| --- | --- |

(106)

Kolme ukrainalaista vientiä harjoittavien tuottajien ryhmää pyysi perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan b alakohdan nojalla markkinatalouskohtelua ja palautti vientiä harjoittaville tuottajille tarkoitetut markkinatalouskohtelun pyytämiseen tarkoitetut lomakkeet täytettyinä.

| (107) | Komissio hankki ja tarkasti kaikki tarpeelliset, markkinatalouskohtelua koskevissa pyynnöissä esitetyt tiedot kyseisten yritysten toimitiloissa. |
| --- | --- |

(107)

Komissio hankki ja tarkasti kaikki tarpeelliset, markkinatalouskohtelua koskevissa pyynnöissä esitetyt tiedot kyseisten yritysten toimitiloissa.

| (108) | Tutkimus osoitti, että edellä mainitut kolme ukrainalaista vientiä harjoittavien tuottajien ryhmää täytti kaikki vaatimukset, ja niille myönnettiin markkinatalouskohtelu. |
| --- | --- |

(108)

Tutkimus osoitti, että edellä mainitut kolme ukrainalaista vientiä harjoittavien tuottajien ryhmää täytti kaikki vaatimukset, ja niille myönnettiin markkinatalouskohtelu.

| (109) | Yhteisön tuotannonalalle annettiin mahdollisuus esittää huomautuksia, ja yhteisön tuotannonala väitti, että kaikki vientiä harjoittavat tuottajat jättivät täyttämättä monia perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa säädetyistä viidestä vaatimuksesta. Yhteisön tuotannonala väitti etenkin, että i) valtio voisi ottaa tietyt yksityistetyt vientiä harjoittavat tuottajat takaisin hallintaansa, ii) valtio puuttui yritysten päivittäiseen päätöksentekoon, iii) Ukrainassa tutkimusajanjakson aikana voimassa ollut työvoima-, konkurssi- ja omaisuuslainsäädäntö ei taannut asianmukaisia markkinatalousolosuhteita ja iv) valtio puuttui vientihintoihin ja tuotantopanosten hintoihin. Yhteisön tuotannonalan huomautukset otettiin asianmukaisesti huomioon. |
| --- | --- |

(109)

Yhteisön tuotannonalalle annettiin mahdollisuus esittää huomautuksia, ja yhteisön tuotannonala väitti, että kaikki vientiä harjoittavat tuottajat jättivät täyttämättä monia perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa säädetyistä viidestä vaatimuksesta. Yhteisön tuotannonala väitti etenkin, että i) valtio voisi ottaa tietyt yksityistetyt vientiä harjoittavat tuottajat takaisin hallintaansa, ii) valtio puuttui yritysten päivittäiseen päätöksentekoon, iii) Ukrainassa tutkimusajanjakson aikana voimassa ollut työvoima-, konkurssi- ja omaisuuslainsäädäntö ei taannut asianmukaisia markkinatalousolosuhteita ja iv) valtio puuttui vientihintoihin ja tuotantopanosten hintoihin. Yhteisön tuotannonalan huomautukset otettiin asianmukaisesti huomioon.

| (110) | Huomautuksissa ei kuitenkaan esitetty riittävää näyttöä siitä, että jokin viidestä vaatimuksesta, joiden perusteella ukrainalaisten vientiä harjoittavien tuottajien esittämiä markkinatalouskohtelua koskevia pyyntöjä tarkasteltiin perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdan mukaisesti, ei olisi täyttynyt. Tutkimus itse asiassa osoitti, että valtio ei puuttunut merkittävällä tavalla yritysten liiketoimintaa koskeviin päätöksiin. |
| --- | --- |

(110)

Huomautuksissa ei kuitenkaan esitetty riittävää näyttöä siitä, että jokin viidestä vaatimuksesta, joiden perusteella ukrainalaisten vientiä harjoittavien tuottajien esittämiä markkinatalouskohtelua koskevia pyyntöjä tarkasteltiin perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdan mukaisesti, ei olisi täyttynyt. Tutkimus itse asiassa osoitti, että valtio ei puuttunut merkittävällä tavalla yritysten liiketoimintaa koskeviin päätöksiin.

| (111) | Tässä yhteydessä on syytä muistaa, että osittainen valtionomistus ei komission käytännön mukaan sellaisenaan ole riittävä peruste katsoa, että perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdan vaatimus ei täyty. |
| --- | --- |

(111)

Tässä yhteydessä on syytä muistaa, että osittainen valtionomistus ei komission käytännön mukaan sellaisenaan ole riittävä peruste katsoa, että perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdan vaatimus ei täyty.

| (112) | Lisäksi todettiin, että keskeisten tuotantopanosten kustannukset olivat markkina-arvojen mukaisia. |
| --- | --- |

(112)

Lisäksi todettiin, että keskeisten tuotantopanosten kustannukset olivat markkina-arvojen mukaisia.

| (113) | Kaasun- ja sähkönhintojen todettiin olevan keskimääräisten hintojen mukaisia Ukrainassa, vaikka ne olivatkin alhaisempia kuin hinnat Euroopassa ja muilla markkinoilla. Tätä ei kuitenkaan pidetty riittävänä perusteena sille, että katsottaisiin, että ensimmäinen vaatimus ei täyty, koska kaasu ja sähkö muodostavat suhteelliset pienen osan saumattomien rauta- ja teräsputkien tuotantokustannuksista ja koska näitä hintoja – silloin kun niiden todettiin olevan vääristyneitä – mukautettiin markkinahintoihin polkumyyntiä koskevan laskelman yhteydessä (ks. johdanto-osan 119–127 kappale). |
| --- | --- |

(113)

Kaasun- ja sähkönhintojen todettiin olevan keskimääräisten hintojen mukaisia Ukrainassa, vaikka ne olivatkin alhaisempia kuin hinnat Euroopassa ja muilla markkinoilla. Tätä ei kuitenkaan pidetty riittävänä perusteena sille, että katsottaisiin, että ensimmäinen vaatimus ei täyty, koska kaasu ja sähkö muodostavat suhteelliset pienen osan saumattomien rauta- ja teräsputkien tuotantokustannuksista ja koska näitä hintoja – silloin kun niiden todettiin olevan vääristyneitä – mukautettiin markkinahintoihin polkumyyntiä koskevan laskelman yhteydessä (ks. johdanto-osan 119–127 kappale).

| (114) | Tutkimus osoitti, että Ukrainassa voimassa olevat työllisyyttä ja työehtoja koskevat lait ovat markkinatalousperiaatteiden mukaisia. Todettiin etenkin, että kyseiset kolme vientiä harjoittavien tuottajien ryhmää saivat vapaasti palkata tai erottaa henkilöstöä. |
| --- | --- |

(114)

Tutkimus osoitti, että Ukrainassa voimassa olevat työllisyyttä ja työehtoja koskevat lait ovat markkinatalousperiaatteiden mukaisia. Todettiin etenkin, että kyseiset kolme vientiä harjoittavien tuottajien ryhmää saivat vapaasti palkata tai erottaa henkilöstöä.

| (115) | Yhteisön tuotannonalan esittämillä väitteillä ei myöskään pystytty kumoamaan komission päätelmää, jonka mukaan konkurssi- ja omaisuuslainsäädäntö takasivat asianmukaiset markkinatalousolosuhteet kolmen viejäryhmän tapauksessa. |
| --- | --- |

(115)

Yhteisön tuotannonalan esittämillä väitteillä ei myöskään pystytty kumoamaan komission päätelmää, jonka mukaan konkurssi- ja omaisuuslainsäädäntö takasivat asianmukaiset markkinatalousolosuhteet kolmen viejäryhmän tapauksessa.

| (116) | Olemassa ei siis ollut perusteita sille, ettei kolmelle ukrainalaisten vientiä harjoittavien tuottajien ryhmälle olisi myönnetty markkinatalouskohtelua. Neuvoa-antavaa komiteaa kuultiin, eikä se vastustanut komission päätelmiä. |
| --- | --- |

(116)

Olemassa ei siis ollut perusteita sille, ettei kolmelle ukrainalaisten vientiä harjoittavien tuottajien ryhmälle olisi myönnetty markkinatalouskohtelua. Neuvoa-antavaa komiteaa kuultiin, eikä se vastustanut komission päätelmiä.

3.5.2   Polkumyyntilaskelma

| (117) | Vastaukset kyselylomakkeisiin saatiin kolmelta vientiä harjoittavien tuottajien ryhmältä. Yksi ryhmä koostuu kahdesta tuottajasta ja kahdesta etuyhteydessä olevasta kauppiaasta, toisessa ryhmässä on yksi tuottaja ja kaksi etuyhteydessä olevaa kauppiasta ja viimeisellä vientiä harjoittavalla tuottajalla ei ole etuyhteydessä olevaa yritystä, joka olisi mukana tarkasteltavana olevan tuotteen tuotannossa tai myynnissä. |
| --- | --- |

(117)

Vastaukset kyselylomakkeisiin saatiin kolmelta vientiä harjoittavien tuottajien ryhmältä. Yksi ryhmä koostuu kahdesta tuottajasta ja kahdesta etuyhteydessä olevasta kauppiaasta, toisessa ryhmässä on yksi tuottaja ja kaksi etuyhteydessä olevaa kauppiasta ja viimeisellä vientiä harjoittavalla tuottajalla ei ole etuyhteydessä olevaa yritystä, joka olisi mukana tarkasteltavana olevan tuotteen tuotannossa tai myynnissä.

3.5.3   Normaaliarvo

| (118) | Kaikkien kolmen vientiä harjoittavien tuottajien ryhmän osalta samankaltaisen tuotteen kokonaismyynti kotimarkkinoilla oli edustavaa johdanto-osan 41 kappaleessa määritellyllä tavalla. Joidenkin tuotetyyppien normaaliarvo määritettiin Ukrainassa olevien riippumattomien asiakkaiden tavanomaisessa kaupankäynnissä maksamien tai maksettaviksi tulevien hintojen perusteella, ja niiden tuotetyyppien osalta, joiden kotimarkkinamyynti oli riittämätöntä eikä sitä voitu pitää edustavana tai joiden kotimarkkinamyynti ei tapahtunut tavanomaisessa kaupankäynnissä, normaaliarvo määritettiin laskennallisesti johdanto-osan 45 kappaleessa kuvatulla tavalla. |
| --- | --- |

(118)

Kaikkien kolmen vientiä harjoittavien tuottajien ryhmän osalta samankaltaisen tuotteen kokonaismyynti kotimarkkinoilla oli edustavaa johdanto-osan 41 kappaleessa määritellyllä tavalla. Joidenkin tuotetyyppien normaaliarvo määritettiin Ukrainassa olevien riippumattomien asiakkaiden tavanomaisessa kaupankäynnissä maksamien tai maksettaviksi tulevien hintojen perusteella, ja niiden tuotetyyppien osalta, joiden kotimarkkinamyynti oli riittämätöntä eikä sitä voitu pitää edustavana tai joiden kotimarkkinamyynti ei tapahtunut tavanomaisessa kaupankäynnissä, normaaliarvo määritettiin laskennallisesti johdanto-osan 45 kappaleessa kuvatulla tavalla.

| (119) | Valmistus- ja etenkin energiakustannusten osalta tutkimuksen kuluessa kävi ilmi, että valtio sääteli näiden kolmen yritysryhmän maksamia energiahintoja ja että hinnat olivat huomattavasti kansainvälisiä hintoja alhaisemmat. |
| --- | --- |

(119)

Valmistus- ja etenkin energiakustannusten osalta tutkimuksen kuluessa kävi ilmi, että valtio sääteli näiden kolmen yritysryhmän maksamia energiahintoja ja että hinnat olivat huomattavasti kansainvälisiä hintoja alhaisemmat.

| (120) | Ukrainalaisten valtion omistuksessa olevien ja/tai valtion sääntelyn alaisten sähköntoimittajien kolmelta vientiä harjoittavien tuottajien ryhmältä veloittamia hintoja verrattiin samalta yleiseltä sähkönkäyttäjäryhmältä Romaniassa ja yhteisössä veloitettaviin hintoihin. Havaittiin, että hinnat olivat kaikissa tapauksissa huomattavasti alhaisempia kuin hinnat Romaniassa ja yhteisössä, ja sen vuoksi pääteltiin, että ukrainalaisten viejien maksamat sähkönhinnat eivät kohtuudella olleet sähkön tuotanto- ja myyntikustannusten mukaisia. |
| --- | --- |

(120)

Ukrainalaisten valtion omistuksessa olevien ja/tai valtion sääntelyn alaisten sähköntoimittajien kolmelta vientiä harjoittavien tuottajien ryhmältä veloittamia hintoja verrattiin samalta yleiseltä sähkönkäyttäjäryhmältä Romaniassa ja yhteisössä veloitettaviin hintoihin. Havaittiin, että hinnat olivat kaikissa tapauksissa huomattavasti alhaisempia kuin hinnat Romaniassa ja yhteisössä, ja sen vuoksi pääteltiin, että ukrainalaisten viejien maksamat sähkönhinnat eivät kohtuudella olleet sähkön tuotanto- ja myyntikustannusten mukaisia.

| (121) | Kolme yhteistyössä toiminutta ukrainalaista viejää vastusti päätelmiä ja väitti, että niiden kirjanpitoon kirjatut kustannukset ovat sähköntuottajille tosiasiallisesti maksetun hinnan mukaisia. Esitetyt väitteet eivät kuitenkaan selittäneet eroja, jotka havaittiin verrattaessa hintoja Romanian hintoihin ja yhteisön keskihintoihin, ja näin ollen edellä mainitut päätelmät vahvistettiin. |
| --- | --- |

(121)

Kolme yhteistyössä toiminutta ukrainalaista viejää vastusti päätelmiä ja väitti, että niiden kirjanpitoon kirjatut kustannukset ovat sähköntuottajille tosiasiallisesti maksetun hinnan mukaisia. Esitetyt väitteet eivät kuitenkaan selittäneet eroja, jotka havaittiin verrattaessa hintoja Romanian hintoihin ja yhteisön keskihintoihin, ja näin ollen edellä mainitut päätelmät vahvistettiin.

| (122) | Kaasun hintoihin sovellettiin samaa lähestymistapaa. Vertailu osoitti, että ukrainalaisten valtion omistuksessa olevien ja/tai valtion sääntelyn alaisten toimittajien veloittamat hinnat olivat suuruudeltaan noin puolet Romaniassa veloitettavista hinnoista ja huomattavasti alhaisemmat kuin yhteisössä veloitettavat keskimääräiset hinnat saman yleisen kuluttajaryhmän osalta. |
| --- | --- |

(122)

Kaasun hintoihin sovellettiin samaa lähestymistapaa. Vertailu osoitti, että ukrainalaisten valtion omistuksessa olevien ja/tai valtion sääntelyn alaisten toimittajien veloittamat hinnat olivat suuruudeltaan noin puolet Romaniassa veloitettavista hinnoista ja huomattavasti alhaisemmat kuin yhteisössä veloitettavat keskimääräiset hinnat saman yleisen kuluttajaryhmän osalta.

| (123) | Tutkimusajanjakson aikana suurin osa Ukrainan kaasusta toimitettiin Venäjältä. OAO Gazprom totesi vuoden 2004 vuosikertomuksessaan, että koska se toimittaa kaasua Keski- ja Itä-Euroopan maihin, sen strategisena päätavoitteena on tarjota mahdollisuudet esteettömälle venäläisen kaasun kuljetukselle Eurooppaan näiden maiden alueen kautta, ja että viitevuonna 84,9:ää prosenttia Ukrainalle toimitetusta kaasusta pidettiin maksuna siirtopalveluista. Vientihintaa Venäjältä Ukrainaan ei sen vuoksi voitu pitää asianmukaisena perustana vertailussa sen määrittämiseksi, olivatko ukrainalaisten viejien maksamat kaasun hinnat ostetun kaasun tuotanto- ja myyntikustannusten mukaisia, koska vaihtokauppasopimus on hyvinkin voinut vaikuttaa kyseiseen vientihintaan. |
| --- | --- |

(123)

Tutkimusajanjakson aikana suurin osa Ukrainan kaasusta toimitettiin Venäjältä. OAO Gazprom totesi vuoden 2004 vuosikertomuksessaan, että koska se toimittaa kaasua Keski- ja Itä-Euroopan maihin, sen strategisena päätavoitteena on tarjota mahdollisuudet esteettömälle venäläisen kaasun kuljetukselle Eurooppaan näiden maiden alueen kautta, ja että viitevuonna 84,9:ää prosenttia Ukrainalle toimitetusta kaasusta pidettiin maksuna siirtopalveluista. Vientihintaa Venäjältä Ukrainaan ei sen vuoksi voitu pitää asianmukaisena perustana vertailussa sen määrittämiseksi, olivatko ukrainalaisten viejien maksamat kaasun hinnat ostetun kaasun tuotanto- ja myyntikustannusten mukaisia, koska vaihtokauppasopimus on hyvinkin voinut vaikuttaa kyseiseen vientihintaan.

| (124) | Ukrainalaisten vientiä harjoittavien tuottajien maksamia hintoja verrattiin lisäksi Venäjältä Keski- ja Itä-Eurooppaan suuntautuneen viennin keskihintaan, kuten edellä määriteltiin, sekä Nymex Henry Hub -indeksiä käyttäen määriteltyihin keskimääräisiin kaasun hintoihin Pohjois-Amerikassa. Hintojen todettiin molemmissa tapauksissa olevan huomattavasti alhaisempia. |
| --- | --- |

(124)

Ukrainalaisten vientiä harjoittavien tuottajien maksamia hintoja verrattiin lisäksi Venäjältä Keski- ja Itä-Eurooppaan suuntautuneen viennin keskihintaan, kuten edellä määriteltiin, sekä Nymex Henry Hub -indeksiä käyttäen määriteltyihin keskimääräisiin kaasun hintoihin Pohjois-Amerikassa. Hintojen todettiin molemmissa tapauksissa olevan huomattavasti alhaisempia.

| (125) | Edellä esitetyn perusteella pääteltiin, että koska ukrainalaisten vientiä harjoittavien tuottajien maksamat kaasun hinnat olivat suoraan suhteessa OAO Gazpromin ilmoittamaan, Ukrainaan vietävän kaasun vientihintaan ja koska voimassa olevan vaihtokauppasopimuksen on todettu todennäköisesti vaikuttavan niihin, ne eivät olleet kohtuudella kaasun tuotanto- ja myyntikustannusten mukaisia. |
| --- | --- |

(125)

Edellä esitetyn perusteella pääteltiin, että koska ukrainalaisten vientiä harjoittavien tuottajien maksamat kaasun hinnat olivat suoraan suhteessa OAO Gazpromin ilmoittamaan, Ukrainaan vietävän kaasun vientihintaan ja koska voimassa olevan vaihtokauppasopimuksen on todettu todennäköisesti vaikuttavan niihin, ne eivät olleet kohtuudella kaasun tuotanto- ja myyntikustannusten mukaisia.

| (126) | Kolme yhteistyössä toiminutta ukrainalaista viejää vastusti jälleen päätelmiä ja väitti, että niiden kirjanpitoon kirjatut kustannukset ovat niiden kaasuntuottajille tosiasiallisesti maksaman hinnan mukaisia. Esitetyillä väitteillä ei kuitenkaan kyetty kumoamaan edellä esitettyjä päätelmiä, koska Venäjän Ukrainalle toimittaman kaasun hintaan vaikutti huomattavasti tutkimusajanjaksolla voimassa ollut sopimus, joka koski kaasun kuljettamista Ukrainan läpi, minkä OAO Gazpromin vuoden 2004 vuosikertomus vahvisti. |
| --- | --- |

(126)

Kolme yhteistyössä toiminutta ukrainalaista viejää vastusti jälleen päätelmiä ja väitti, että niiden kirjanpitoon kirjatut kustannukset ovat niiden kaasuntuottajille tosiasiallisesti maksaman hinnan mukaisia. Esitetyillä väitteillä ei kuitenkaan kyetty kumoamaan edellä esitettyjä päätelmiä, koska Venäjän Ukrainalle toimittaman kaasun hintaan vaikutti huomattavasti tutkimusajanjaksolla voimassa ollut sopimus, joka koski kaasun kuljettamista Ukrainan läpi, minkä OAO Gazpromin vuoden 2004 vuosikertomus vahvisti.

| (127) | Sen vuoksi ukrainalaisten vientiä harjoittavien tuottajien sähkö- ja kaasukustannuksia oikaistiin perusasetuksen 2 artiklan 5 kohdan mukaisesti niin, että ne ovat kohtuudella tutkimusajanjaksona vallinneiden sähkön ja kaasun tuotanto- ja myyntikustannusten mukaisia. Oikaisu perustui tutkimusajanjakson keskihintoihin Romaniassa – markkinatalousmaassa, joka myös tuo kaasua Venäjältä ja joka on karkeasti arvioituna samalla etäisyydellä Venäjän kaasukentiltä. Romanian osalta keskihinta perustui tarkasteltavana olevan tuotteen romanialaisilta vientiä harjoittavilta tuottajilta koottuihin tarkastettuihin tietoihin. On syytä huomata, että keskihinta ei eroa merkittävästi edellä Venäjän osalta määritellystä keskimääräisestä kaasun vientihinnasta. |
| --- | --- |

(127)

Sen vuoksi ukrainalaisten vientiä harjoittavien tuottajien sähkö- ja kaasukustannuksia oikaistiin perusasetuksen 2 artiklan 5 kohdan mukaisesti niin, että ne ovat kohtuudella tutkimusajanjaksona vallinneiden sähkön ja kaasun tuotanto- ja myyntikustannusten mukaisia. Oikaisu perustui tutkimusajanjakson keskihintoihin Romaniassa – markkinatalousmaassa, joka myös tuo kaasua Venäjältä ja joka on karkeasti arvioituna samalla etäisyydellä Venäjän kaasukentiltä. Romanian osalta keskihinta perustui tarkasteltavana olevan tuotteen romanialaisilta vientiä harjoittavilta tuottajilta koottuihin tarkastettuihin tietoihin. On syytä huomata, että keskihinta ei eroa merkittävästi edellä Venäjän osalta määritellystä keskimääräisestä kaasun vientihinnasta.

| (128) | Yksi viejä väitti, että normaaliarvon määrittämisessä käytetty voittomarginaali erosi keskimääräisestä voitosta, jonka kyseinen viejä sai kotimarkkinamyynnistä, ja että se oli liian korkea. Väite oli hylättävä, koska normaaliarvon määrittämisessä käytetty voittomarginaali oli sovellettavan säännöksen eli perusasetuksen 2 artiklan 6 kohdan ensimmäisen virkkeen mukaisesti laskettu marginaali. Toisin sanoen käytetty voittomarginaali oli sama kuin samankaltaisen tuotteen tuotantoon ja tavanomaisessa kaupankäynnissä kotimarkkinoilla tapahtuneeseen myyntiin perustuva voittomarginaali. Se laskettiin tietojen perusteella, jotka yritys oli toimittanut kyselylomakkeeseen antamassaan vastauksessa ja jotka voitiin todentaa. |
| --- | --- |

(128)

Yksi viejä väitti, että normaaliarvon määrittämisessä käytetty voittomarginaali erosi keskimääräisestä voitosta, jonka kyseinen viejä sai kotimarkkinamyynnistä, ja että se oli liian korkea. Väite oli hylättävä, koska normaaliarvon määrittämisessä käytetty voittomarginaali oli sovellettavan säännöksen eli perusasetuksen 2 artiklan 6 kohdan ensimmäisen virkkeen mukaisesti laskettu marginaali. Toisin sanoen käytetty voittomarginaali oli sama kuin samankaltaisen tuotteen tuotantoon ja tavanomaisessa kaupankäynnissä kotimarkkinoilla tapahtuneeseen myyntiin perustuva voittomarginaali. Se laskettiin tietojen perusteella, jotka yritys oli toimittanut kyselylomakkeeseen antamassaan vastauksessa ja jotka voitiin todentaa.

3.5.4   Vientihinta

| (129) | Ylivoimaisesti suurin osa kahden vientiä harjoittavien tuottajien ryhmän vientimyynnistä tapahtui kolmannessa maassa sijaitsevan, etuyhteydessä olevan kauppayhtiön kautta. Kyseisten kahden vientiä harjoittavien tuottajien ryhmän vientihinta vahvistettiin niiden jälleenmyyntihintojen perusteella, jotka etuyhteydessä olevat kauppayhtiöt veloittivat ensimmäiseltä riippumattomalta asiakkaalta yhteisössä, lukuun ottamatta joitakin myyntitapahtumia, joissa kyseiset vientiä harjoittavat tuottajat myivät tuotteet suoraan riippumattomille asiakkaille yhteisössä. Tässä tapauksessa vientihinta määritettiin tuotteesta tosiasiallisesti maksetun tai maksettavan hinnan perusteella, kun tuote on myyty vietäväksi Ukrainasta yhteisöön. |
| --- | --- |

(129)

Ylivoimaisesti suurin osa kahden vientiä harjoittavien tuottajien ryhmän vientimyynnistä tapahtui kolmannessa maassa sijaitsevan, etuyhteydessä olevan kauppayhtiön kautta. Kyseisten kahden vientiä harjoittavien tuottajien ryhmän vientihinta vahvistettiin niiden jälleenmyyntihintojen perusteella, jotka etuyhteydessä olevat kauppayhtiöt veloittivat ensimmäiseltä riippumattomalta asiakkaalta yhteisössä, lukuun ottamatta joitakin myyntitapahtumia, joissa kyseiset vientiä harjoittavat tuottajat myivät tuotteet suoraan riippumattomille asiakkaille yhteisössä. Tässä tapauksessa vientihinta määritettiin tuotteesta tosiasiallisesti maksetun tai maksettavan hinnan perusteella, kun tuote on myyty vietäväksi Ukrainasta yhteisöön.

| (130) | Toisen vientiä harjoittavan tuottajan myynti suuntautui kokonaisuudessaan yhteisössä sijaitseville riippumattomille asiakkaille, ja sen vuoksi vientihinta tuotteesta tosiasiallisesti maksetun tai maksettavan hinnan perusteella, kun tuote on myyty vietäväksi Ukrainasta yhteisöön, kuten johdanto-osan 46 kappaleessa kuvattiin. |
| --- | --- |

(130)

Toisen vientiä harjoittavan tuottajan myynti suuntautui kokonaisuudessaan yhteisössä sijaitseville riippumattomille asiakkaille, ja sen vuoksi vientihinta tuotteesta tosiasiallisesti maksetun tai maksettavan hinnan perusteella, kun tuote on myyty vietäväksi Ukrainasta yhteisöön, kuten johdanto-osan 46 kappaleessa kuvattiin.

3.5.5   Vertailu

| (131) | Oikaisuja tehtiin perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti kuljetus-, vakuutus-, käsittely-, lastaus- ja liitännäiskustannusten sekä palkkioiden osalta tarvittaessa. |
| --- | --- |

(131)

Oikaisuja tehtiin perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti kuljetus-, vakuutus-, käsittely-, lastaus- ja liitännäiskustannusten sekä palkkioiden osalta tarvittaessa.

| (132) | Niiden kahden vientiä harjoittavien tuottajien ryhmän osalta, joiden myynnistä suurin osa kulki etuyhteydessä olevien kauppiaiden kautta, vientihintaa oikaistiin perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan i alakohdan mukaisesti palkkion huomioon ottamiseksi tapauksissa, joissa myynti tapahtui näiden etuyhteydessä olevien kauppiaitten kautta, koska kyseisten etuyhteydessä olevien kauppiaiden tehtävät olivat samantyyppisiä kuin palkkioperusteisesti työskentelevän edustajan tehtävät. Palkkio laskettiin edellä tarkoitettujen tehtävien olemassaoloon viittaavan suoran näytön perusteella. Palkkion laskemisessa otettiin huomioon myynti-, hallinto- ja yleiskustannukset, jotka aiheutuivat etuyhteydessä oleville kauppiaille tarkasteltavana olevan, ukrainalaisten tuottajien tuottaman tuotteen myynnistä, sekä kohtuullinen voittomarginaali. Tämä voittomarginaali perustui kolmen etuyhteydettömän yhteisön tuojan etuyhteydettömille asiakkaille suuntautuneen myynnin voittomarginaalien painotettuun keskiarvoon; kyseiset kolme tuojaa tekivät yhteistyötä tutkimuksessa ja toimittivat tiedot, jotka olivat todennettavissa. |
| --- | --- |

(132)

Niiden kahden vientiä harjoittavien tuottajien ryhmän osalta, joiden myynnistä suurin osa kulki etuyhteydessä olevien kauppiaiden kautta, vientihintaa oikaistiin perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan i alakohdan mukaisesti palkkion huomioon ottamiseksi tapauksissa, joissa myynti tapahtui näiden etuyhteydessä olevien kauppiaitten kautta, koska kyseisten etuyhteydessä olevien kauppiaiden tehtävät olivat samantyyppisiä kuin palkkioperusteisesti työskentelevän edustajan tehtävät. Palkkio laskettiin edellä tarkoitettujen tehtävien olemassaoloon viittaavan suoran näytön perusteella. Palkkion laskemisessa otettiin huomioon myynti-, hallinto- ja yleiskustannukset, jotka aiheutuivat etuyhteydessä oleville kauppiaille tarkasteltavana olevan, ukrainalaisten tuottajien tuottaman tuotteen myynnistä, sekä kohtuullinen voittomarginaali. Tämä voittomarginaali perustui kolmen etuyhteydettömän yhteisön tuojan etuyhteydettömille asiakkaille suuntautuneen myynnin voittomarginaalien painotettuun keskiarvoon; kyseiset kolme tuojaa tekivät yhteistyötä tutkimuksessa ja toimittivat tiedot, jotka olivat todennettavissa.

| (133) | Nämä kaksi viejien ryhmää vastustivat komission tekemää laskelmaa väittäen, että oikaisussa käytetty voittomarginaali oli liian suuri. Yksi viejien ryhmä väitti, että yksi etuyhteydettömistä tuojista toi ja jälleenmyi ainoastaan yhtä putkityyppiä, jota ukrainalainen viejä ei myynyt Euroopan yhteisössä. Lisäksi molemmat viejien ryhmät väittivät, että kolmen yhteistyössä toimineen etuyhteydettömän yhteisön tuojan toimittamien lukujen perusteella laskettu keskimääräinen voittomarginaali ei ollut kohtuullinen, koska todettu painotettu keskimääräinen voittomarginaali oli korkeampi kuin yhteisön tuotannonalan voittotavoite. |
| --- | --- |

(133)

Nämä kaksi viejien ryhmää vastustivat komission tekemää laskelmaa väittäen, että oikaisussa käytetty voittomarginaali oli liian suuri. Yksi viejien ryhmä väitti, että yksi etuyhteydettömistä tuojista toi ja jälleenmyi ainoastaan yhtä putkityyppiä, jota ukrainalainen viejä ei myynyt Euroopan yhteisössä. Lisäksi molemmat viejien ryhmät väittivät, että kolmen yhteistyössä toimineen etuyhteydettömän yhteisön tuojan toimittamien lukujen perusteella laskettu keskimääräinen voittomarginaali ei ollut kohtuullinen, koska todettu painotettu keskimääräinen voittomarginaali oli korkeampi kuin yhteisön tuotannonalan voittotavoite.

| (134) | Tässä yhteydessä on huomattava, että toteamus, jonka mukaan oikaisun perusteena käytetty voittomarginaali oli korkeampi kuin yhteisön tuotannonalan voittotavoite, ei ole merkityksellinen. Nämä voittomarginaalit vahvistetaan eri yhteyksissä, ja niillä on eri tarkoitukset. Tämä ei myöskään osoita sitä, ettei käytetty voittomarginaali olisi kohtuullinen. Tässä tapauksessa on muistettava, että käytetty voittomarginaali perustui yhteistyössä toimineiden yritysten toimittamiin todennettuihin tietoihin tutkimusajanjaksolta. Ei myöskään toimitettu näyttöä siitä, kuinka näiden yhteistyössä toimineiden yritysten myymien samankaltaisten tuotteiden tyypit olisivat vääristäneet voittomarginaalin laskentaa. Näin ollen 2 artiklan 10 kohdan i alakohdan mukainen oikaisu etuyhteydessä olevien kauppayhtiöiden kautta tapahtuneen myynnin osalta säilytetään. |
| --- | --- |

(134)

Tässä yhteydessä on huomattava, että toteamus, jonka mukaan oikaisun perusteena käytetty voittomarginaali oli korkeampi kuin yhteisön tuotannonalan voittotavoite, ei ole merkityksellinen. Nämä voittomarginaalit vahvistetaan eri yhteyksissä, ja niillä on eri tarkoitukset. Tämä ei myöskään osoita sitä, ettei käytetty voittomarginaali olisi kohtuullinen. Tässä tapauksessa on muistettava, että käytetty voittomarginaali perustui yhteistyössä toimineiden yritysten toimittamiin todennettuihin tietoihin tutkimusajanjaksolta. Ei myöskään toimitettu näyttöä siitä, kuinka näiden yhteistyössä toimineiden yritysten myymien samankaltaisten tuotteiden tyypit olisivat vääristäneet voittomarginaalin laskentaa. Näin ollen 2 artiklan 10 kohdan i alakohdan mukainen oikaisu etuyhteydessä olevien kauppayhtiöiden kautta tapahtuneen myynnin osalta säilytetään.

| (135) | Lisäksi korjattiin joitakin laskuvirheitä viejiltä saatujen huomautusten perusteella, ja polkumyyntimarginaalit laskettiin vastaavasti uudelleen. |
| --- | --- |

(135)

Lisäksi korjattiin joitakin laskuvirheitä viejiltä saatujen huomautusten perusteella, ja polkumyyntimarginaalit laskettiin vastaavasti uudelleen.

3.5.6   Polkumyyntimarginaali

| (136) | Normaaliarvon ja vientihinnan vertailu osoitti polkumyyntiä esiintyvän. Polkumyyntimarginaalit ovat prosentteina CIF-tuontihinnasta yhteisön rajalla tullaamattomana ilmaistuina seuraavat:






  Yritys | Polkumyyntimarginaali |
| --- | --- | --- |
| OJSC Dnepropetrovsk Tube Works | 12,3 % |
| CJSC Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube ja OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant | 25,1 % |
| CJSC Nikopol Steel Pipe Plant Yutist | 25,7 % |

(136)

Normaaliarvon ja vientihinnan vertailu osoitti polkumyyntiä esiintyvän. Polkumyyntimarginaalit ovat prosentteina CIF-tuontihinnasta yhteisön rajalla tullaamattomana ilmaistuina seuraavat:

Yritys

Polkumyyntimarginaali

OJSC Dnepropetrovsk Tube Works

12,3 %

CJSC Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube ja OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant

25,1 %

CJSC Nikopol Steel Pipe Plant Yutist

25,7 %

| (137) | Koska yhteistyössä toimimisen aste oli korkea (yli 80 prosenttia tarkasteltavana olevan tuotteen viennistä Ukrainasta yhteisöön), eikä ollut syytä uskoa, että yksikään vientiä harjoittava tuottaja olisi tarkoituksella kieltäytynyt yhteistyöstä, jäännöspolkumyyntimarginaali vahvistettiin Ukrainan kaikkien muiden viejien osalta samalle tasolle kuin yhteistyössä toimineelle vientiä harjoittavalle tuottajalle eli CJSC Nikopol Steel Pipe Plant Yutist -yritykselle vahvistettu marginaali, joka on 25,7 prosenttia. |
| --- | --- |

(137)

Koska yhteistyössä toimimisen aste oli korkea (yli 80 prosenttia tarkasteltavana olevan tuotteen viennistä Ukrainasta yhteisöön), eikä ollut syytä uskoa, että yksikään vientiä harjoittava tuottaja olisi tarkoituksella kieltäytynyt yhteistyöstä, jäännöspolkumyyntimarginaali vahvistettiin Ukrainan kaikkien muiden viejien osalta samalle tasolle kuin yhteistyössä toimineelle vientiä harjoittavalle tuottajalle eli CJSC Nikopol Steel Pipe Plant Yutist -yritykselle vahvistettu marginaali, joka on 25,7 prosenttia.

4.   VAHINKO

4.1   Yhteisön tuotanto

| (138) | Tiedetään, että tarkasteltavana olevaa tuotetta valmistaa yhteisössä kahdeksan tuottajaa, joiden puolesta valitus tehtiin. Nämä sijaitsevat Saksassa, Italiassa, Espanjassa, Ranskassa ja Itävallassa ja edustavat 62:a prosenttia yhteisön tuotannosta, jonka määrä tutkimusajanjakson aikana oli 2 618 771 tonnia. |
| --- | --- |

(138)

Tiedetään, että tarkasteltavana olevaa tuotetta valmistaa yhteisössä kahdeksan tuottajaa, joiden puolesta valitus tehtiin. Nämä sijaitsevat Saksassa, Italiassa, Espanjassa, Ranskassa ja Itävallassa ja edustavat 62:a prosenttia yhteisön tuotannosta, jonka määrä tutkimusajanjakson aikana oli 2 618 771 tonnia.

| (139) | Lisäksi tutkimuksen käynnistämisvaiheessa oli tiedossa kaksitoista yhteisön tuottajaa, jotka eivät olleet mukana valituksen tekijöiden joukossa ja jotka olivat sijoittuneina Yhdistyneeseen kuningaskuntaan, Puolaan, Tšekkiin, Ruotsiin, Italiaan ja Slovakiaan. Lisäksi otettiin yhteys lähinnä uusissa jäsenvaltiossa sijaitseviin muihin yhteisön tuottajiin, jotka eivät olleet tiedossa käynnistämisvaiheessa. Ainoastaan kaksi näistä tuottajista toimitti samankaltaisen tuotteen tuotantoa ja myyntiä koskevat perustiedot tarkastelujaksolta. Tämän perusteella samankaltaisen tuotteen tuotantomäärä yhteisössä oli tutkimusajanjakson aikana 2 618 771 tonnia. |
| --- | --- |

(139)

Lisäksi tutkimuksen käynnistämisvaiheessa oli tiedossa kaksitoista yhteisön tuottajaa, jotka eivät olleet mukana valituksen tekijöiden joukossa ja jotka olivat sijoittuneina Yhdistyneeseen kuningaskuntaan, Puolaan, Tšekkiin, Ruotsiin, Italiaan ja Slovakiaan. Lisäksi otettiin yhteys lähinnä uusissa jäsenvaltiossa sijaitseviin muihin yhteisön tuottajiin, jotka eivät olleet tiedossa käynnistämisvaiheessa. Ainoastaan kaksi näistä tuottajista toimitti samankaltaisen tuotteen tuotantoa ja myyntiä koskevat perustiedot tarkastelujaksolta. Tämän perusteella samankaltaisen tuotteen tuotantomäärä yhteisössä oli tutkimusajanjakson aikana 2 618 771 tonnia.

4.2   Yhteisön tuotannonala

| (140) | Seuraavat yhteisön tuottajat tukivat valitusta:






  — | Dalmine S.p.A., Bergamo, Italia |
| --- | --- | --- |

(140)

Seuraavat yhteisön tuottajat tukivat valitusta:

—

Dalmine S.p.A., Bergamo, Italia

| — | Rohrwerk Maxhütte GmbH, Sulzbach-Rosenberg, Saksa |
| --- | --- |

—

Rohrwerk Maxhütte GmbH, Sulzbach-Rosenberg, Saksa

| — | Tubos Reunidos S.A., Amurrio, Espanja |
| --- | --- |

—

Tubos Reunidos S.A., Amurrio, Espanja

| — | Vallourec & Mannesmann France S.A., Boulogne Billancourt, Ranska |
| --- | --- |

—

Vallourec & Mannesmann France S.A., Boulogne Billancourt, Ranska

| — | V&M Deutschland GmbH, Düsseldorf, Saksa |
| --- | --- |

—

V&M Deutschland GmbH, Düsseldorf, Saksa

| — | Voest Alpine Tubulars GmbH, Kinderberg-Aumuehl, Itävalta |
| --- | --- |

—

Voest Alpine Tubulars GmbH, Kinderberg-Aumuehl, Itävalta

| (141) | Koska kyseisten kuuden valituksen tehneen yhteistyössä toimineen yhteisön tuottajan osuus oli 57 prosenttia tarkasteltavana olevan tuotteen tuotannosta yhteisössä, ne muodostavat perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdassa ja 5 artiklan 4 kohdassa tarkoitetun yhteisön tuotannonalan. |
| --- | --- |

(141)

Koska kyseisten kuuden valituksen tehneen yhteistyössä toimineen yhteisön tuottajan osuus oli 57 prosenttia tarkasteltavana olevan tuotteen tuotannosta yhteisössä, ne muodostavat perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdassa ja 5 artiklan 4 kohdassa tarkoitetun yhteisön tuotannonalan.

| (142) | On syytä huomata, että yksi valituksen tehneistä tuottajista (Dalmine) on etuyhteydessä yhteen yhteistyössä toimineeseen romanialaiseen vientiä harjoittavaan tuottajaan (Silcotub) ja toi tarkasteltavana olevaa tuotetta tältä tuottajalta yhteisöön. On kuitenkin todennettu, että tämä tuonti oli vähäistä verrattuna Dalminen tuotantomäärään, ja sen tarkoituksena oli lähinnä tuotevalikoiman täydentäminen. Sen vuoksi pääteltiin, että yhteys ei ollut sellainen, että kyseinen yhteisön tuottaja olisi pitänyt jättää yhteisön tuotannonalan määritelmän ulkopuolelle. |
| --- | --- |

(142)

On syytä huomata, että yksi valituksen tehneistä tuottajista (Dalmine) on etuyhteydessä yhteen yhteistyössä toimineeseen romanialaiseen vientiä harjoittavaan tuottajaan (Silcotub) ja toi tarkasteltavana olevaa tuotetta tältä tuottajalta yhteisöön. On kuitenkin todennettu, että tämä tuonti oli vähäistä verrattuna Dalminen tuotantomäärään, ja sen tarkoituksena oli lähinnä tuotevalikoiman täydentäminen. Sen vuoksi pääteltiin, että yhteys ei ollut sellainen, että kyseinen yhteisön tuottaja olisi pitänyt jättää yhteisön tuotannonalan määritelmän ulkopuolelle.

4.3   Yhteisön kulutus

| (143) | Yhteisön kulutus määritettiin otokseen kuuluneiden viiden yhteisön tuottajan yhteisön markkinoille suuntautuneen myyntimäärän perusteella, johon lisättiin kaikkien muiden sellaisten yhteisön tuottajien myyntimäärä, jotka toimittivat nämä tiedot, sekä kaikista kolmansista maista tuodut määrät, jotka kuuluvat kyseeseen tuleviin CN-koodeihin Eurostatin mukaan. |
| --- | --- |

(143)

Yhteisön kulutus määritettiin otokseen kuuluneiden viiden yhteisön tuottajan yhteisön markkinoille suuntautuneen myyntimäärän perusteella, johon lisättiin kaikkien muiden sellaisten yhteisön tuottajien myyntimäärä, jotka toimittivat nämä tiedot, sekä kaikista kolmansista maista tuodut määrät, jotka kuuluvat kyseeseen tuleviin CN-koodeihin Eurostatin mukaan.

| (144) | Näiden tietojen perusteella todettiin, että kulutus laski tarkastelujakson aikana 8 prosenttia 2 149 024 tonnista (vuonna 2001) 1 985 361 tonniin (vuonna 2004). Ensiksi kulutus laski huomattavasti 14 prosentilla vuonna 2002 vuoteen 2001 verrattuna, pysyi vakaana vuonna 2003 ja nousi taas vuonna 2004, jolloin se oli 1 985 361 tonnia. Saumattomien rauta- ja teräsputkien kulutus liittyy yleiseen suhdannekiertoon ja etenkin öljy- ja kaasusektorien kehitykseen. Kulutuksen kasvu tutkimusajanjakson aikana voisi selittyä sillä, että öljyn ja kaasun korkeat hinnat vuonna 2004 kannustivat investointeihin tällä alalla ja lisäsivät näin ollen tiettyjen saumattomien rauta- ja teräsputkien kysyntään.
  Taulukko 1 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 (tutkimusajanjakso) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Yhteisön kulutus (tonnia) | 2 149 024 | 1 855 723 | 1 851 502 | 1 985 361 |
| Indeksi | 100 | 86 | 86 | 92 |

(144)

Näiden tietojen perusteella todettiin, että kulutus laski tarkastelujakson aikana 8 prosenttia 2 149 024 tonnista (vuonna 2001) 1 985 361 tonniin (vuonna 2004). Ensiksi kulutus laski huomattavasti 14 prosentilla vuonna 2002 vuoteen 2001 verrattuna, pysyi vakaana vuonna 2003 ja nousi taas vuonna 2004, jolloin se oli 1 985 361 tonnia. Saumattomien rauta- ja teräsputkien kulutus liittyy yleiseen suhdannekiertoon ja etenkin öljy- ja kaasusektorien kehitykseen. Kulutuksen kasvu tutkimusajanjakson aikana voisi selittyä sillä, että öljyn ja kaasun korkeat hinnat vuonna 2004 kannustivat investointeihin tällä alalla ja lisäsivät näin ollen tiettyjen saumattomien rauta- ja teräsputkien kysyntään.

Taulukko 1

2001

2002

2003

2004 (tutkimusajanjakso)

Yhteisön kulutus (tonnia)

2 149 024

1 855 723

1 851 502

1 985 361

Indeksi

100

86

86

92

4.4   Saumattomien rauta- ja teräsputkien tuonti asianomaisista maista

| (145) | Komissio tutki perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdan mukaisesti, olisiko Kroatiasta, Ukrainasta, Romaniasta ja Venäjältä peräisin olevien saumattomien rauta- ja teräsputkien tuonnin vaikutuksia arvioitava kumulatiivisesti. |
| --- | --- |

(145)

Komissio tutki perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdan mukaisesti, olisiko Kroatiasta, Ukrainasta, Romaniasta ja Venäjältä peräisin olevien saumattomien rauta- ja teräsputkien tuonnin vaikutuksia arvioitava kumulatiivisesti.

| (146) | Kuten edellä todettiin, tämä tutkimus on osoittanut, että kustakin tarkasteltavana olevasta maasta tulevalle tuonnille määritetyt keskimääräiset polkumyyntimarginaalit olivat perusasetuksen 9 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua vähimmäistasoa suuremmat, eikä yhdestäkään asianomaisesta maasta tulevan tuonnin määrä ollut perusasetuksen 5 artiklan 7 kohdan mukaisesti vähäpätöistä (tutkimusajanjaksona Kroatian markkinaosuus oli 1,3 prosenttia, Romanian 4,3 prosenttia, Ukrainan 4,6 prosenttia ja Venäjän 11,3 prosenttia). |
| --- | --- |

(146)

Kuten edellä todettiin, tämä tutkimus on osoittanut, että kustakin tarkasteltavana olevasta maasta tulevalle tuonnille määritetyt keskimääräiset polkumyyntimarginaalit olivat perusasetuksen 9 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua vähimmäistasoa suuremmat, eikä yhdestäkään asianomaisesta maasta tulevan tuonnin määrä ollut perusasetuksen 5 artiklan 7 kohdan mukaisesti vähäpätöistä (tutkimusajanjaksona Kroatian markkinaosuus oli 1,3 prosenttia, Romanian 4,3 prosenttia, Ukrainan 4,6 prosenttia ja Venäjän 11,3 prosenttia).

| (147) | Tuontimäärät kasvoivat kaikkien asianomaisten maiden tapauksessa lukuun ottamatta Ukrainaa, jonka tuontimäärä pysyi samalla korkealla tasolla koko tarkastelujakson ajan. Tuonnin hintakehitys oli samanlaista kaikkien asianomaisten maiden osalta, ja hinnat alittivat merkittävästi yhteisön tuotannonalan hinnat. Kaikkien asianomaisten maiden osalta tuonnin keskimääräiset tuontihinnat olivat merkittävästi yhteisön tuotannonalan hintatasoa alhaisempia. Kroatiasta, Ukrainasta ja Romaniasta peräisin olevan tuonnin hinnat olivat pääpiirteissään samantasoisia. Venäjän hintatasot olivat huomattavasti alhaisempia, mikä saattoi kuitenkin johtua siitä, että sieltä yhteisöön tuotu tuotevalikoima oli erilainen. Kuten edellä todettiin, on vahvistettu, että kyseisistä neljästä maasta tuotavalla tarkasteltavana olevalla tuotteella sekä yhteisön tuottajien yhteisössä valmistamalla ja myymällä samankaltaisella tuotteella on samat tekniset, fyysiset ja kemialliset perusominaisuudet ja samat käyttötarkoitukset. Lisäksi todettiin, että kaikki tuotteet myytiin samanlaisten myyntikanavien kautta samoille asiakkaille ja että ne kilpailivat keskenään. |
| --- | --- |

(147)

Tuontimäärät kasvoivat kaikkien asianomaisten maiden tapauksessa lukuun ottamatta Ukrainaa, jonka tuontimäärä pysyi samalla korkealla tasolla koko tarkastelujakson ajan. Tuonnin hintakehitys oli samanlaista kaikkien asianomaisten maiden osalta, ja hinnat alittivat merkittävästi yhteisön tuotannonalan hinnat. Kaikkien asianomaisten maiden osalta tuonnin keskimääräiset tuontihinnat olivat merkittävästi yhteisön tuotannonalan hintatasoa alhaisempia. Kroatiasta, Ukrainasta ja Romaniasta peräisin olevan tuonnin hinnat olivat pääpiirteissään samantasoisia. Venäjän hintatasot olivat huomattavasti alhaisempia, mikä saattoi kuitenkin johtua siitä, että sieltä yhteisöön tuotu tuotevalikoima oli erilainen. Kuten edellä todettiin, on vahvistettu, että kyseisistä neljästä maasta tuotavalla tarkasteltavana olevalla tuotteella sekä yhteisön tuottajien yhteisössä valmistamalla ja myymällä samankaltaisella tuotteella on samat tekniset, fyysiset ja kemialliset perusominaisuudet ja samat käyttötarkoitukset. Lisäksi todettiin, että kaikki tuotteet myytiin samanlaisten myyntikanavien kautta samoille asiakkaille ja että ne kilpailivat keskenään.

| (148) | Edellä esitetyn perusteella pääteltiin, että asianomaisista neljästä maasta peräisin olevien saumattomien rauta- ja teräsputkien tuonnin kumulatiivisen arvioinnin edellytykset täyttyivät. |
| --- | --- |

(148)

Edellä esitetyn perusteella pääteltiin, että asianomaisista neljästä maasta peräisin olevien saumattomien rauta- ja teräsputkien tuonnin kumulatiivisen arvioinnin edellytykset täyttyivät.

| (149) | Eräät vientiä harjoittavat tuottajat Ukrainassa ja Romaniassa väittivät, että kyseisistä maista tulevaa tuontia ei pitäisi kumuloida vahinkoa ja syy-yhteyttä koskevan tutkimuksen piiriin kuuluvista muista maista tulevan tuonnin kanssa, koska tuontimäärien kehityssuuntaukset olivat erilaiset. Tässä yhteydessä todetaan, että tuonnin kehityssuuntaukset ovat vain yksi monista tässä yhteydessä tarkasteltavista tekijöistä. Se, että eri maista tulevat tuontimäärät eivät ole samanlaisia, ei sellaisenaan riitä kumuloinnin tekemättä jättämisen perusteeksi. Tutkimuksen piiriin kuuluvista neljästä maasta tulevan tuonnin samankaltaisuudet on kuvattu johdanto-osan 147 kappaleessa. Kun otetaan tämä huomioon ja koska näkyvillä ei ole muita merkkejä kilpailun puuttumisesta, ei näistä neljästä maasta tulevan tuonnin vaikutusta voida erottaa yksinkertaisesti kunkin maan tuontimäärien perusteella. Päinvastoin, edellä kuvatut samankaltaisuudet riittävät kumulatiivisen arvioinnin perusteeksi. |
| --- | --- |

(149)

Eräät vientiä harjoittavat tuottajat Ukrainassa ja Romaniassa väittivät, että kyseisistä maista tulevaa tuontia ei pitäisi kumuloida vahinkoa ja syy-yhteyttä koskevan tutkimuksen piiriin kuuluvista muista maista tulevan tuonnin kanssa, koska tuontimäärien kehityssuuntaukset olivat erilaiset. Tässä yhteydessä todetaan, että tuonnin kehityssuuntaukset ovat vain yksi monista tässä yhteydessä tarkasteltavista tekijöistä. Se, että eri maista tulevat tuontimäärät eivät ole samanlaisia, ei sellaisenaan riitä kumuloinnin tekemättä jättämisen perusteeksi. Tutkimuksen piiriin kuuluvista neljästä maasta tulevan tuonnin samankaltaisuudet on kuvattu johdanto-osan 147 kappaleessa. Kun otetaan tämä huomioon ja koska näkyvillä ei ole muita merkkejä kilpailun puuttumisesta, ei näistä neljästä maasta tulevan tuonnin vaikutusta voida erottaa yksinkertaisesti kunkin maan tuontimäärien perusteella. Päinvastoin, edellä kuvatut samankaltaisuudet riittävät kumulatiivisen arvioinnin perusteeksi.

| (150) | Tässä tapauksessa todettiin kaikkien neljän maan osalta Ukraina ja Romania mukaan luettuina, että tuoduilla tuotteilla ja yhteisössä tuotetuilla tuotteilla oli samat fyysiset ja/tai kemialliset perusominaisuudet (ks. samankaltaista tuotetta koskeva johdanto-osan 39 kappale). Lisäksi tuonti kaikista neljästä maasta oli merkittävää eli se ylitti perusasetuksen 5 artiklan 7 kohdassa määritellyn vähäpätöisyyden tason. Ukrainasta tulevan tuonnin markkinaosuus oli yli 4,5 prosenttia, ja Romaniasta tulevan tuonnin markkinaosuus oli yli 4,3 prosenttia. Edellä esitettyjen seikkojen lisäksi todettakoon, että kyseisistä neljästä maasta tulevan tuonnin hinnat alittivat merkittävästi (22–43 prosentilla) yhteisön tuotannonalan hinnat ja että Ukrainasta tulevan tuonnin hinnat alittivat 36 prosentilla ja Romaniasta tulevan tuonnin hinnat 22 prosentilla yhteisön tuotannonalan hinnat (ks. jäljempänä). Edellä esitetyn perusteella päätellään, että edellytykset täyttyivät tutkimuksen kohteena olevista neljästä maasta peräisin olevan tuonnin kumuloimiseksi vahinkoa ja syy-yhteyttä koskevassa tarkastelussa. Näin ollen kumuloinnin poistamista koskeva väite oli hylättävä. |
| --- | --- |

(150)

Tässä tapauksessa todettiin kaikkien neljän maan osalta Ukraina ja Romania mukaan luettuina, että tuoduilla tuotteilla ja yhteisössä tuotetuilla tuotteilla oli samat fyysiset ja/tai kemialliset perusominaisuudet (ks. samankaltaista tuotetta koskeva johdanto-osan 39 kappale). Lisäksi tuonti kaikista neljästä maasta oli merkittävää eli se ylitti perusasetuksen 5 artiklan 7 kohdassa määritellyn vähäpätöisyyden tason. Ukrainasta tulevan tuonnin markkinaosuus oli yli 4,5 prosenttia, ja Romaniasta tulevan tuonnin markkinaosuus oli yli 4,3 prosenttia. Edellä esitettyjen seikkojen lisäksi todettakoon, että kyseisistä neljästä maasta tulevan tuonnin hinnat alittivat merkittävästi (22–43 prosentilla) yhteisön tuotannonalan hinnat ja että Ukrainasta tulevan tuonnin hinnat alittivat 36 prosentilla ja Romaniasta tulevan tuonnin hinnat 22 prosentilla yhteisön tuotannonalan hinnat (ks. jäljempänä). Edellä esitetyn perusteella päätellään, että edellytykset täyttyivät tutkimuksen kohteena olevista neljästä maasta peräisin olevan tuonnin kumuloimiseksi vahinkoa ja syy-yhteyttä koskevassa tarkastelussa. Näin ollen kumuloinnin poistamista koskeva väite oli hylättävä.

| (151) | Asianomaisista neljästä maasta tulevan tuonnin määrä kasvoi vuoden 2001 ja tutkimusajanjakson välillä 304 268 tonnista 426 186 tonniin. Yhteenlaskettu markkinaosuus kasvoi 14,2 prosentista vuonna 2001 21,5 prosenttiin tutkimusajanjakson aikana. Tässä yhteydessä on otettava huomioon, että kulutus oli laskussa.
  Taulukko 2 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 (tutkimusajanjakso) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tuonti (tonnia) | 304 268 | 307 441 | 342 626 | 426 186 |
| Indeksi | 100 | 101 | 113 | 140 |
| Markkinaosuus | 14,2 % | 16,6 % | 18,5 % | 21,5 % |

(151)

Asianomaisista neljästä maasta tulevan tuonnin määrä kasvoi vuoden 2001 ja tutkimusajanjakson välillä 304 268 tonnista 426 186 tonniin. Yhteenlaskettu markkinaosuus kasvoi 14,2 prosentista vuonna 2001 21,5 prosenttiin tutkimusajanjakson aikana. Tässä yhteydessä on otettava huomioon, että kulutus oli laskussa.

Taulukko 2

2001

2002

2003

2004 (tutkimusajanjakso)

Tuonti (tonnia)

304 268

307 441

342 626

426 186

Indeksi

100

101

113

140

Markkinaosuus

14,2 %

16,6 %

18,5 %

21,5 %

| (152) | Kyseisistä neljästä maasta peräisin olevien saumattomien rauta- ja teräsputkien tuonnin painotettu keskimääräinen hinta nousi 16 prosenttia eli 433 eurosta tonnia kohden vuonna 2001 501 euroon tonnia kohden tutkimusajanjakson aikana. Vuosien 2001 ja 2002 välillä hinnat ensin laskivat 3 prosenttia 433 eurosta 418 euroon ja laskivat edelleen 397 euroon vuonna 2003, mutta tämän jälkeen ne nousivat jyrkästi 501 euroon eli vuoden 2001 tasoa huomattavasti korkeammalle. Hinnan nousu liittyy lähinnä raaka-ainekustannusten nousuun tutkimusajanjaksona.
  Taulukko 3 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 (tutkimusajanjakso) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Painotettu keskimääräinen CIF-hinta yhteisön rajalla (euroa/tonni) | 433 | 418 | 397 | 501 |
| Indeksi | 100 | 97 | 92 | 116 |

(152)

Kyseisistä neljästä maasta peräisin olevien saumattomien rauta- ja teräsputkien tuonnin painotettu keskimääräinen hinta nousi 16 prosenttia eli 433 eurosta tonnia kohden vuonna 2001 501 euroon tonnia kohden tutkimusajanjakson aikana. Vuosien 2001 ja 2002 välillä hinnat ensin laskivat 3 prosenttia 433 eurosta 418 euroon ja laskivat edelleen 397 euroon vuonna 2003, mutta tämän jälkeen ne nousivat jyrkästi 501 euroon eli vuoden 2001 tasoa huomattavasti korkeammalle. Hinnan nousu liittyy lähinnä raaka-ainekustannusten nousuun tutkimusajanjaksona.

Taulukko 3

2001

2002

2003

2004 (tutkimusajanjakso)

Painotettu keskimääräinen CIF-hinta yhteisön rajalla (euroa/tonni)

433

418

397

501

Indeksi

100

97

92

116

| (153) | Hinnan alittavuuden määrittämistä varten komissio tarkasteli tutkimusajanjakson ajalta olevia tietoja. Yhteisön tuotannonalan myyntihinnat olivat riippumattomilta asiakkailta veloitettuja hintoja oikaistuina tarvittaessa noudettuna lähettäjältä -tasolle eli ilman yhteisössä syntyneitä rahtikustannuksia ja alennusten ja hyvitysten vähentämisen jälkeen. Kyselylomakkeessa määriteltyjen saumattomien rauta- ja teräsputkien eri lajien hintoja verrattiin viejien veloittamiin myyntihintoihin, joista oli vähennetty alennukset ja joita oli tarvittaessa oikaistu CIF yhteisön rajalla -tasolle ottamalla asianmukaisesti huomioon polkumyyntitullit ja tuonnin jälkeiset kustannukset. |
| --- | --- |

(153)

Hinnan alittavuuden määrittämistä varten komissio tarkasteli tutkimusajanjakson ajalta olevia tietoja. Yhteisön tuotannonalan myyntihinnat olivat riippumattomilta asiakkailta veloitettuja hintoja oikaistuina tarvittaessa noudettuna lähettäjältä -tasolle eli ilman yhteisössä syntyneitä rahtikustannuksia ja alennusten ja hyvitysten vähentämisen jälkeen. Kyselylomakkeessa määriteltyjen saumattomien rauta- ja teräsputkien eri lajien hintoja verrattiin viejien veloittamiin myyntihintoihin, joista oli vähennetty alennukset ja joita oli tarvittaessa oikaistu CIF yhteisön rajalla -tasolle ottamalla asianmukaisesti huomioon polkumyyntitullit ja tuonnin jälkeiset kustannukset.

| (154) | Hinnan alittavuuden painotettujen keskimääräisten marginaalien laskennassa otettiin huomioon yhteistyössä toimineiden viejien vientihinnat ja Eurostatilta saadut tiedot. Tutkimusajanjakson aikana hinnan alittavuuden keskimääräinen marginaali oli 43 prosenttia Venäjän, 36 prosenttia Ukrainan, 22 prosenttia Romanian ja 26 prosenttia Kroatian osalta. |
| --- | --- |

(154)

Hinnan alittavuuden painotettujen keskimääräisten marginaalien laskennassa otettiin huomioon yhteistyössä toimineiden viejien vientihinnat ja Eurostatilta saadut tiedot. Tutkimusajanjakson aikana hinnan alittavuuden keskimääräinen marginaali oli 43 prosenttia Venäjän, 36 prosenttia Ukrainan, 22 prosenttia Romanian ja 26 prosenttia Kroatian osalta.

4.5   Yhteisön tuotannonalan tilanne

| (155) | Tutkittaessa polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutusta yhteisön tuotannonalaan arvioitiin perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti kaikki taloudelliset tekijät, jotka vaikuttavat yhteisön tuotannonalan tilanteeseen tarkastelujaksona. |
| --- | --- |

(155)

Tutkittaessa polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutusta yhteisön tuotannonalaan arvioitiin perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti kaikki taloudelliset tekijät, jotka vaikuttavat yhteisön tuotannonalan tilanteeseen tarkastelujaksona.

| (156) | Tuotannon määrä kehittyi samaan tapaan kuin kulutus, vaikka lasku vuosina 2002 ja 2003 ja nousu tutkimusajanjakson aikana olivat tuotannon osalta suhteellisesti katsottuina selvempiä kuin samaan aikaan esiintyneet lasku ja nousu kulutuksessa. Tuotanto laski rajusti 21 prosentilla 1 495 278 tonnista vuonna 2001, 1 174 414 tonniin vuonna 2002. Vuonna 2003 tuotannon määrä oli vain kolme neljäsosaa vuoden 2001 tuotantomäärästä. Tuotantomäärä nousi kuitenkin uudelleen samalla kun kysyntätilanne parani öljy- ja kaasusektoreiden investointitoiminnan seurauksena ja se saavutti 1 290 258 tonnin määrän tutkimusajanjakson aikana.
  Taulukko 4 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 (tutkimusajanjakso) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tuotanto (tonnia) | 1 495 278 | 1 174 414 | 1 126 188 | 1 290 258 |
| Indeksi | 100 | 79 | 75 | 86 |

(156)

Tuotannon määrä kehittyi samaan tapaan kuin kulutus, vaikka lasku vuosina 2002 ja 2003 ja nousu tutkimusajanjakson aikana olivat tuotannon osalta suhteellisesti katsottuina selvempiä kuin samaan aikaan esiintyneet lasku ja nousu kulutuksessa. Tuotanto laski rajusti 21 prosentilla 1 495 278 tonnista vuonna 2001, 1 174 414 tonniin vuonna 2002. Vuonna 2003 tuotannon määrä oli vain kolme neljäsosaa vuoden 2001 tuotantomäärästä. Tuotantomäärä nousi kuitenkin uudelleen samalla kun kysyntätilanne parani öljy- ja kaasusektoreiden investointitoiminnan seurauksena ja se saavutti 1 290 258 tonnin määrän tutkimusajanjakson aikana.

Taulukko 4

2001

2002

2003

2004 (tutkimusajanjakso)

Tuotanto (tonnia)

1 495 278

1 174 414

1 126 188

1 290 258

Indeksi

100

79

75

86

| (157) | Tuotantokapasiteetti määritettiin yhteisön tuotannonalan omistamien tuotantoyksiköiden nimellisen kapasiteetin perusteella ottaen huomioon keskeytykset tuotannossa sekä se, että tietyissä tapauksissa osa kapasiteetista käytettiin muiden tuotteiden valmistukseen samoilla tuotantolinjoilla. |
| --- | --- |

(157)

Tuotantokapasiteetti määritettiin yhteisön tuotannonalan omistamien tuotantoyksiköiden nimellisen kapasiteetin perusteella ottaen huomioon keskeytykset tuotannossa sekä se, että tietyissä tapauksissa osa kapasiteetista käytettiin muiden tuotteiden valmistukseen samoilla tuotantolinjoilla.

| (158) | Saumattomien rauta- ja teräsputkien tuotantokapasiteetti pysyi vakaana tarkastelujakson aikana. Kapasiteetin käyttöaste kuitenkin laski 12 prosenttiyksikköä 87 prosentista 75 prosenttiin tuotantomäärän pienenemisen seurauksena. Tutkimusajanjaksolla ilmennyt kapasiteetin käyttöasteen nousu johtuu tuotantomäärän kasvamisesta tutkimusajanjaksolla samalla kun tuotantokapasiteetti pysyi vakaana.
  Taulukko 5 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 (tutkimusajanjakso) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tuotantokapasiteetti (tonnia) | 1 722 350 | 1 717 919 | 1 709 605 | 1 709 078 |
| Indeksi | 100 | 100 | 99 | 99 |
| Kapasiteetin käyttöaste | 87 % | 68 % | 66 % | 75 % |

(158)

Saumattomien rauta- ja teräsputkien tuotantokapasiteetti pysyi vakaana tarkastelujakson aikana. Kapasiteetin käyttöaste kuitenkin laski 12 prosenttiyksikköä 87 prosentista 75 prosenttiin tuotantomäärän pienenemisen seurauksena. Tutkimusajanjaksolla ilmennyt kapasiteetin käyttöasteen nousu johtuu tuotantomäärän kasvamisesta tutkimusajanjaksolla samalla kun tuotantokapasiteetti pysyi vakaana.

Taulukko 5

2001

2002

2003

2004 (tutkimusajanjakso)

Tuotantokapasiteetti (tonnia)

1 722 350

1 717 919

1 709 605

1 709 078

Indeksi

100

100

99

99

Kapasiteetin käyttöaste

87 %

68 %

66 %

75 %

| (159) | Varastoista todettakoon, että suurin osa tuotannosta perustuu tilauksiin. Vaikka varastot kasvoivat 13 prosenttia tarkastelujakson aikana, varastoja ei tässä tapauksessa pidetä olennaisena vahingon osoittimena.
  Taulukko 6 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 (tutkimusajanjakso) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Varastojen määrä (tonnia) | 95 032 | 100 471 | 90 979 | 107 521 |
| Indeksi | 100 | 106 | 96 | 113 |

(159)

Varastoista todettakoon, että suurin osa tuotannosta perustuu tilauksiin. Vaikka varastot kasvoivat 13 prosenttia tarkastelujakson aikana, varastoja ei tässä tapauksessa pidetä olennaisena vahingon osoittimena.

Taulukko 6

2001

2002

2003

2004 (tutkimusajanjakso)

Varastojen määrä (tonnia)

95 032

100 471

90 979

107 521

Indeksi

100

106

96

113

| (160) | Samankaltaisen tuotteen tuotantoon tehtyjen investointien määrä laski vuoden 2001 ja tutkimusajanjakson välillä 66 852 644 eurosta 26 101 700 euroon, ja investointeja tehtiin ainoastaan tuotantokapasiteetin pitämiseksi ennallaan, ei tuotantomäärän lisäämiseksi.
  Taulukko 7 | 2001 | 2002 | 2003 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Investoinnit (euroa) | 66 852 644 | 56 581 829 | 45 518 515 | 26 101 700 |
| Indeksi | 100 | 85 | 68 | 39 |

(160)

Samankaltaisen tuotteen tuotantoon tehtyjen investointien määrä laski vuoden 2001 ja tutkimusajanjakson välillä 66 852 644 eurosta 26 101 700 euroon, ja investointeja tehtiin ainoastaan tuotantokapasiteetin pitämiseksi ennallaan, ei tuotantomäärän lisäämiseksi.

Taulukko 7

2001

2002

2003

Tutkimusajanjakso

Investoinnit (euroa)

66 852 644

56 581 829

45 518 515

26 101 700

Indeksi

100

85

68

39

| (161) | Todettiin, että yhteisön tuotannonalan myynti etuyhteydessä oleville asiakkaille tapahtui markkinahinnoilla, ja sen vuoksi myös tämä myynti otettiin huomioon yhteisön tuotannonalan myynnin ja markkinaosuuden tarkastelussa. |
| --- | --- |

(161)

Todettiin, että yhteisön tuotannonalan myynti etuyhteydessä oleville asiakkaille tapahtui markkinahinnoilla, ja sen vuoksi myös tämä myynti otettiin huomioon yhteisön tuotannonalan myynnin ja markkinaosuuden tarkastelussa.

| (162) | Saumattomien rauta- ja teräsputkien myyntimäärä yhteisön markkinoilla laski 862 054 tonnista vuonna 2001 725 145 tonniin vuonna 2002 eli 16 prosenttia sekä edelleen 683 985 tonniin vuonna 2003, jolloin kysyntä oli yhteisön tuotannonalan mukaan poikkeuksellisen vähäistä. Tutkimusajanjakson aikana myynti kasvoi uudelleen 729 555 tonniin, mutta tämä määrä on silti huomattavasti alhaisempi kuin vuoden 2001 taso. |
| --- | --- |

(162)

Saumattomien rauta- ja teräsputkien myyntimäärä yhteisön markkinoilla laski 862 054 tonnista vuonna 2001 725 145 tonniin vuonna 2002 eli 16 prosenttia sekä edelleen 683 985 tonniin vuonna 2003, jolloin kysyntä oli yhteisön tuotannonalan mukaan poikkeuksellisen vähäistä. Tutkimusajanjakson aikana myynti kasvoi uudelleen 729 555 tonniin, mutta tämä määrä on silti huomattavasti alhaisempi kuin vuoden 2001 taso.

| (163) | Samaan aikaan kun saumattomien rauta- ja teräsputkien kokonaismyyntimäärä yhteisön markkinoilla laski vuoden 2001 ja tutkimusajanjakson välillä 15 prosenttia, yhteisön kulutus laski ainoastaan 8 prosenttia, joten yhteisön tuotannonalan markkinaosuus pieneni 3 prosenttiyksikköä. Markkinaosuus laski 40,1 prosentista vuonna 20013 6,7 prosenttiin tutkimusajanjakson aikana.
  Taulukko 8 | 2001 | 2002 | 2003 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Myynti yhteisössä (tonnia) | 862 054 | 725 145 | 683 985 | 729 555 |
| Indeksi | 100 | 84 | 79 | 85 |
| Markkinaosuus | 40,1 % | 39,1 % | 36,9 % | 36,7 % |

(163)

Samaan aikaan kun saumattomien rauta- ja teräsputkien kokonaismyyntimäärä yhteisön markkinoilla laski vuoden 2001 ja tutkimusajanjakson välillä 15 prosenttia, yhteisön kulutus laski ainoastaan 8 prosenttia, joten yhteisön tuotannonalan markkinaosuus pieneni 3 prosenttiyksikköä. Markkinaosuus laski 40,1 prosentista vuonna 20013 6,7 prosenttiin tutkimusajanjakson aikana.

Taulukko 8

2001

2002

2003

Tutkimusajanjakso

Myynti yhteisössä (tonnia)

862 054

725 145

683 985

729 555

Indeksi

100

84

79

85

Markkinaosuus

40,1 %

39,1 %

36,9 %

36,7 %

| (164) | Yhteisön tuotannonalan keskimääräinen yksikkömyyntihinta nousi 10 prosentilla tarkastelujaksolla koko tuotannonalaan vaikuttaneen raaka-ainekustannusten lisääntymisen seurauksena. |
| --- | --- |

(164)

Yhteisön tuotannonalan keskimääräinen yksikkömyyntihinta nousi 10 prosentilla tarkastelujaksolla koko tuotannonalaan vaikuttaneen raaka-ainekustannusten lisääntymisen seurauksena.

| (165) | Sen jälkeen kun keskihinta oli noussut 4 prosenttia 672 eurosta vuonna 2001 701 euroon vuonna 2002, se romahti 651 euroon vuonna 2003 ja nousi sen jälkeen taas huomattavasti tutkimusajanjaksolla, jolloin se oli 736 euroa. |
| --- | --- |

(165)

Sen jälkeen kun keskihinta oli noussut 4 prosenttia 672 eurosta vuonna 2001 701 euroon vuonna 2002, se romahti 651 euroon vuonna 2003 ja nousi sen jälkeen taas huomattavasti tutkimusajanjaksolla, jolloin se oli 736 euroa.

| (166) | Tuotantoprosessin mukaan yhteisön tuotannonala käytti saumattomien rauta- ja teräsputkien raaka-aineena joko romua tai harkkoja ja valanteita. Raaka-aine on saumattomien rauta- ja teräsputkien tuotannon merkittävin kustannustekijä, jolla on suora vaikutus myyntihintojen kehitykseen. Kun vuosina 2001 ja 2002 raaka-aineen osuus oli 35 prosenttia yhteisön tuotannonalan saumattomien rauta- ja teräsputkien kokonaistuotantokustannuksista ja 38 prosenttia vuonna 2003, tutkimusajanjakson aikana tämä osuus oli jo 47 prosenttia kokonaiskustannuksista. |
| --- | --- |

(166)

Tuotantoprosessin mukaan yhteisön tuotannonala käytti saumattomien rauta- ja teräsputkien raaka-aineena joko romua tai harkkoja ja valanteita. Raaka-aine on saumattomien rauta- ja teräsputkien tuotannon merkittävin kustannustekijä, jolla on suora vaikutus myyntihintojen kehitykseen. Kun vuosina 2001 ja 2002 raaka-aineen osuus oli 35 prosenttia yhteisön tuotannonalan saumattomien rauta- ja teräsputkien kokonaistuotantokustannuksista ja 38 prosenttia vuonna 2003, tutkimusajanjakson aikana tämä osuus oli jo 47 prosenttia kokonaiskustannuksista.

| (167) | Todettiin, että raaka-aineiden keskihinnat nousivat vuoden 2004 aikana rajusti, ja tämä nosti sekä yhteisön tuotannonalan myyntihintoja että tuontihintoja.
  Taulukko 9 | 2001 | 2002 | 2003 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Painotettu keskihinta (euroa/tonni) | 672 | 701 | 651 | 736 |
| Indeksi | 100 | 104 | 97 | 110 |

(167)

Todettiin, että raaka-aineiden keskihinnat nousivat vuoden 2004 aikana rajusti, ja tämä nosti sekä yhteisön tuotannonalan myyntihintoja että tuontihintoja.

Taulukko 9

2001

2002

2003

Tutkimusajanjakso

Painotettu keskihinta (euroa/tonni)

672

701

651

736

Indeksi

100

104

97

110

| (168) | Tarkastelujaksolla yhteisön tuotannonalan painotettu keskimääräinen kannattavuus prosentteina nettoliikevaihdosta heikkeni vuoden 2001 ja tutkimusajanjakson välillä rajusti 3 prosentista – 10 prosenttiin. Kannattavuuden kehityssuuntaus ei noudata myynnin arvon kehitystä. Tarkasteltavana olevan tuotteen kannattavuus oli tutkimusajanjakson aikana negatiivisempaa kuin yhtenäkään kolmesta edeltävästä vuodesta, vaikka myynti nousi tutkimusajanjaksolla vuosien 2002 ja 2003 tasoihin verrattuina. Syynä kehitykseen on se, että raaka-aineiden hintojen nousua ei voitu kokonaisuudessaan ottaa huomioon myyntihinnoissa. Lisääntyneitä raaka-ainekustannuksia ei voitu siirtää asiakkaille asianomaisista maista tulleen tuonnin matalan hintatason vuoksi.
  Taulukko 10 | 2001 | 2002 | 2003 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Voittomarginaali ennen veroja | 3 % | –9 % | –5 % | –10 % |

(168)

Tarkastelujaksolla yhteisön tuotannonalan painotettu keskimääräinen kannattavuus prosentteina nettoliikevaihdosta heikkeni vuoden 2001 ja tutkimusajanjakson välillä rajusti 3 prosentista – 10 prosenttiin. Kannattavuuden kehityssuuntaus ei noudata myynnin arvon kehitystä. Tarkasteltavana olevan tuotteen kannattavuus oli tutkimusajanjakson aikana negatiivisempaa kuin yhtenäkään kolmesta edeltävästä vuodesta, vaikka myynti nousi tutkimusajanjaksolla vuosien 2002 ja 2003 tasoihin verrattuina. Syynä kehitykseen on se, että raaka-aineiden hintojen nousua ei voitu kokonaisuudessaan ottaa huomioon myyntihinnoissa. Lisääntyneitä raaka-ainekustannuksia ei voitu siirtää asiakkaille asianomaisista maista tulleen tuonnin matalan hintatason vuoksi.

Taulukko 10

2001

2002

2003

Tutkimusajanjakso

Voittomarginaali ennen veroja

3 %

–9 %

–5 %

–10 %

| (169) | Yhteisön tuotannonalan negatiivinen kassavirta oli tutkimusajanjakson aikana –16 735 140 euroa. Yhteisön tuotannonalan maksuvalmius muuttui hyvin negatiiviseksi vuonna 2003, minkä jälkeen kassavirtatilanne parani hiukan, mutta ei kuitenkaan palannut läheskään positiiviselle tasolle. Kassavirran laskennassa oli käytettävä perusteena yhteisössä ja sen ulkopuolella myydyn tuotteen osalta nettomyyntivoittoa ennen veroja; tämä oli positiivinen vuonna 2002 (26 miljoonaa euroa) mutta muuttui merkittäväksi nettotappioksi vuonna 2003 (– 86 miljoonaa), mikä selittää kassavirran rajun heikkenemisen vuosien 2002 ja 2003 välillä. Kassavirran kehityssuuntaus ei ollut samanlainen kuin kannattavuuden kehityssuuntaus, koska poistojen määrä, joka on tyypillisesti suuri tällä pääomavaltaisella teollisuuden alalla, pieneni vuosien 2002 ja 2003 välillä 51 795 853 eurosta 48 276 850 euroon, mutta nousi jälleen tutkimusajanjaksolla 58 820 712 euroon. Kassavirtatilanne pysyi kuitenkin negatiivisena tutkimusajanjakson ajan.
  Taulukko 11 | 2001 | 2002 | 2003 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kassavirta (euroa) | 68 221 405 | 83 464 355 | –35 612 924 | –16 735 140 |
| Indeksi | 100 | 122 | –52 | –25 |

(169)

Yhteisön tuotannonalan negatiivinen kassavirta oli tutkimusajanjakson aikana –16 735 140 euroa. Yhteisön tuotannonalan maksuvalmius muuttui hyvin negatiiviseksi vuonna 2003, minkä jälkeen kassavirtatilanne parani hiukan, mutta ei kuitenkaan palannut läheskään positiiviselle tasolle. Kassavirran laskennassa oli käytettävä perusteena yhteisössä ja sen ulkopuolella myydyn tuotteen osalta nettomyyntivoittoa ennen veroja; tämä oli positiivinen vuonna 2002 (26 miljoonaa euroa) mutta muuttui merkittäväksi nettotappioksi vuonna 2003 (– 86 miljoonaa), mikä selittää kassavirran rajun heikkenemisen vuosien 2002 ja 2003 välillä. Kassavirran kehityssuuntaus ei ollut samanlainen kuin kannattavuuden kehityssuuntaus, koska poistojen määrä, joka on tyypillisesti suuri tällä pääomavaltaisella teollisuuden alalla, pieneni vuosien 2002 ja 2003 välillä 51 795 853 eurosta 48 276 850 euroon, mutta nousi jälleen tutkimusajanjaksolla 58 820 712 euroon. Kassavirtatilanne pysyi kuitenkin negatiivisena tutkimusajanjakson ajan.

Taulukko 11

2001

2002

2003

Tutkimusajanjakso

Kassavirta (euroa)

68 221 405

83 464 355

–35 612 924

–16 735 140

Indeksi

100

122

–52

–25

| (170) | Nettovarallisuuden tuotto laskettiin ilmaisemalla yhteisössä ja sen ulkopuolella myydyn samankaltaisen tuotteen nettovoitto ennen veroja prosenttiosuutena Y:ssä ja sen ulkopuolella myydyn samankaltaisen tuotteen tuotannossa käytetyn omaisuuden nettokirjanpitoarvosta. Indikaattorin negatiivinen kehitys vuoden 2001 jälkeen aiheutui toisaalta samankaltaiseen tuotteeseen tehtyjen investointien vähenemisestä vuoden 2001 ja tutkimusajanjakson välillä ja toisaalta yhteisössä ja sen ulkopuolella myydyn samankaltaisen tuotteen voitosta ennen veroja, joka oli edelleen positiivinen vuosina 2001 ja 2002 muuttuen negatiiviseksi vuonna 2003. Vaikka pääoman tuotto kohenikin tutkimusajanjaksolla vuoteen 2003 verrattuna, se nousi vain – 11 prosenttiin tutkimusajanjakson aikana. Tämän tekijän määrittämisessä käytetty voittoa kuvaava luku oli sekä yhteisön tuotannonalan kotimarkkinamyynnistä että sen vientimyynnistä saatu voitto. Tämä oli välttämätöntä, koska pääomaa käytettiin molempiin myyntikanaviin ja koska pääomien kohdentaminen oli mahdotonta.
  Taulukko 12 | 2001 | 2002 | 2003 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Sidotun pääoman tuotto | 10 % | 6 % | –18 % | –11 % |

(170)

Nettovarallisuuden tuotto laskettiin ilmaisemalla yhteisössä ja sen ulkopuolella myydyn samankaltaisen tuotteen nettovoitto ennen veroja prosenttiosuutena Y:ssä ja sen ulkopuolella myydyn samankaltaisen tuotteen tuotannossa käytetyn omaisuuden nettokirjanpitoarvosta. Indikaattorin negatiivinen kehitys vuoden 2001 jälkeen aiheutui toisaalta samankaltaiseen tuotteeseen tehtyjen investointien vähenemisestä vuoden 2001 ja tutkimusajanjakson välillä ja toisaalta yhteisössä ja sen ulkopuolella myydyn samankaltaisen tuotteen voitosta ennen veroja, joka oli edelleen positiivinen vuosina 2001 ja 2002 muuttuen negatiiviseksi vuonna 2003. Vaikka pääoman tuotto kohenikin tutkimusajanjaksolla vuoteen 2003 verrattuna, se nousi vain – 11 prosenttiin tutkimusajanjakson aikana. Tämän tekijän määrittämisessä käytetty voittoa kuvaava luku oli sekä yhteisön tuotannonalan kotimarkkinamyynnistä että sen vientimyynnistä saatu voitto. Tämä oli välttämätöntä, koska pääomaa käytettiin molempiin myyntikanaviin ja koska pääomien kohdentaminen oli mahdotonta.

Taulukko 12

2001

2002

2003

Tutkimusajanjakso

Sidotun pääoman tuotto

10 %

6 %

–18 %

–11 %

| (171) | Yhtä yritystä lukuun ottamatta yhteisön tuotannonala ei väittänyt tai tuonut esiin, että sillä olisi ollut ongelmia pääoman saamisessa toimintaansa, ja sen vuoksi pääteltiin, että yhteisön tuotannonala kokonaisuudessaan kykeni hankkimaan pääomaa toimintaansa koko tarkastelujakson ajan. |
| --- | --- |

(171)

Yhtä yritystä lukuun ottamatta yhteisön tuotannonala ei väittänyt tai tuonut esiin, että sillä olisi ollut ongelmia pääoman saamisessa toimintaansa, ja sen vuoksi pääteltiin, että yhteisön tuotannonala kokonaisuudessaan kykeni hankkimaan pääomaa toimintaansa koko tarkastelujakson ajan.

| (172) | Yhteisön tuotannonalan työllisyys heikkeni 13 prosenttia ja työvoimakustannukset laskivat 9 prosenttia tarkastelujakson aikana.
  Taulukko 13 | 2001 | 2002 | 2003 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Työntekijät | 6 058 | 5 424 | 5 276 | 5 245 |
| Indeksi | 100 | 90 | 87 | 87 |
| Työvoimakustannukset (euroa/vuosi) | 275 296 896 | 251 059 144 | 244 153 692 | 249 190 971 |
| Indeksi | 100 | 91 | 89 | 91 |

(172)

Yhteisön tuotannonalan työllisyys heikkeni 13 prosenttia ja työvoimakustannukset laskivat 9 prosenttia tarkastelujakson aikana.

Taulukko 13

2001

2002

2003

Tutkimusajanjakso

Työntekijät

6 058

5 424

5 276

5 245

Indeksi

100

90

87

87

Työvoimakustannukset (euroa/vuosi)

275 296 896

251 059 144

244 153 692

249 190 971

Indeksi

100

91

89

91

| (173) | Tuottavuus mitattuna työntekijäkohtaisena vuosituotoksena (tuotannon määränä) oli tutkimusajanjaksolla sama kuin vuonna 2001 oltuaan pienempi vuosina 2002 ja 2003.
  Taulukko 14 | 2001 | 2002 | 2003 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tuottavuus (tonnia/työntekijä) | 247 | 217 | 213 | 246 |
| Indeksi | 100 | 88 | 86 | 100 |

(173)

Tuottavuus mitattuna työntekijäkohtaisena vuosituotoksena (tuotannon määränä) oli tutkimusajanjaksolla sama kuin vuonna 2001 oltuaan pienempi vuosina 2002 ja 2003.

Taulukko 14

2001

2002

2003

Tutkimusajanjakso

Tuottavuus (tonnia/työntekijä)

247

217

213

246

Indeksi

100

88

86

100

| (174) | Samaan aikaan kun yhteisön kulutus väheni 8 prosenttia vuoden 2001 ja tutkimusajanjakson välillä, yhteisön tuotannonalan etuyhteydettömille ja etuyhteydessä oleville asiakkaille suuntautuneen myynnin määrä väheni 15 prosenttia. Toisaalta neljästä asianomaisesta maasta tulevan tuonnin markkinaosuus kasvoi 7,3 prosenttiyksiköllä. Yhteisön tuotannonalan myynti siis väheni paljon kysyntää voimakkaammin tarkastelujakson aikana. |
| --- | --- |

(174)

Samaan aikaan kun yhteisön kulutus väheni 8 prosenttia vuoden 2001 ja tutkimusajanjakson välillä, yhteisön tuotannonalan etuyhteydettömille ja etuyhteydessä oleville asiakkaille suuntautuneen myynnin määrä väheni 15 prosenttia. Toisaalta neljästä asianomaisesta maasta tulevan tuonnin markkinaosuus kasvoi 7,3 prosenttiyksiköllä. Yhteisön tuotannonalan myynti siis väheni paljon kysyntää voimakkaammin tarkastelujakson aikana.

| (175) | Tosiasiallisen polkumyyntimarginaalin merkittävyydestä on todettava, että sen vaikutusta yhteisön tuotannonalaan ei voida pitää vähäisenä, kun otetaan huomioon asianomaisista neljästä maasta tulevan tuonnin määrä ja hinnat. |
| --- | --- |

(175)

Tosiasiallisen polkumyyntimarginaalin merkittävyydestä on todettava, että sen vaikutusta yhteisön tuotannonalaan ei voida pitää vähäisenä, kun otetaan huomioon asianomaisista neljästä maasta tulevan tuonnin määrä ja hinnat.

| (176) | Kuten edellä vahingon osoittimien tarkastelun yhteydessä osoitettiin, yhteisön tuotannonalan taloudellinen ja rahoituksellinen tilanne eivät parantuneet sen jälkeen, kun tarkasteltavana olevan tuotteen joidenkin tyyppien tuonnissa oli otettu käyttöön polkumyynnin vastaiset toimenpiteet Venäjän ja Romanian osalta vuonna 1997 ja Kroatian ja Ukrainan osalta vuonna 2000. Ne osoittavat myös sen, että yhteisön tilanne on edelleen haavoittuva ja herkkä. |
| --- | --- |

(176)

Kuten edellä vahingon osoittimien tarkastelun yhteydessä osoitettiin, yhteisön tuotannonalan taloudellinen ja rahoituksellinen tilanne eivät parantuneet sen jälkeen, kun tarkasteltavana olevan tuotteen joidenkin tyyppien tuonnissa oli otettu käyttöön polkumyynnin vastaiset toimenpiteet Venäjän ja Romanian osalta vuonna 1997 ja Kroatian ja Ukrainan osalta vuonna 2000. Ne osoittavat myös sen, että yhteisön tilanne on edelleen haavoittuva ja herkkä.

4.6   Vahinkoa koskevat päätelmät

| (177) | Vahingon osoittimien tarkastelussa kävi ilmi, että yhteisön tuotannonalan tilanne heikkeni tuntuvasti vuoden 2001 jälkeen ja oli heikoimmillaan vuonna 2003. Tutkimusajanjakson aikana vahingon osoittimet osoittivat parannusta erittäin huonoon vuoden 2003 tilanteeseen verrattuna. Tilanteen parantuminen tutkimusajanjakson aikana voi liittyä yleisesti parempaan markkinatilanteeseen ja etenkin saumattomien rauta- ja teräsputkien kysynnän kasvuun öljy- ja kaasusektoreiden piirissä. Yhteisön tuotannonala ei kuitenkaan päässyt lähellekään vuoden 2001 tasoa eli tasoa ennen polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin lisääntymisestä. Tutkimusajanjaksolla havaittu myyntihintojen nousu ei ollut riittävää edes raaka-ainekustannusten kasvun kattamiseen kokonaisuudessaan, eikä se mitenkään kyennyt kohentamaan yhteisön tuotannonalan tilannetta. |
| --- | --- |

(177)

Vahingon osoittimien tarkastelussa kävi ilmi, että yhteisön tuotannonalan tilanne heikkeni tuntuvasti vuoden 2001 jälkeen ja oli heikoimmillaan vuonna 2003. Tutkimusajanjakson aikana vahingon osoittimet osoittivat parannusta erittäin huonoon vuoden 2003 tilanteeseen verrattuna. Tilanteen parantuminen tutkimusajanjakson aikana voi liittyä yleisesti parempaan markkinatilanteeseen ja etenkin saumattomien rauta- ja teräsputkien kysynnän kasvuun öljy- ja kaasusektoreiden piirissä. Yhteisön tuotannonala ei kuitenkaan päässyt lähellekään vuoden 2001 tasoa eli tasoa ennen polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin lisääntymisestä. Tutkimusajanjaksolla havaittu myyntihintojen nousu ei ollut riittävää edes raaka-ainekustannusten kasvun kattamiseen kokonaisuudessaan, eikä se mitenkään kyennyt kohentamaan yhteisön tuotannonalan tilannetta.

| (178) | On totta, että ensi näkemältä jotkin vahingon osoittimet näyttivät vakaata (kyky saada pääomaa, työllisyys) tai jopa myönteistä (keskimääräiset myyntihinnat) kehitystä. Suurin osa muista vahingon osoittimista (esimerkiksi kannattavuus, investoinnit, tuotanto ja myyntimäärät) osoitti kuitenkin tarkastelujakson kehityksen olleen selvästi negatiivista, vaikka se olikin kohentunut hiukan tutkimusajanjakson aikana edelliseen vuoteen verrattuna. Tämä myönteinen kehitys ei kuitenkaan muuta kokonaiskuvaa, koska olennaisimmat vahingon osoittimet ovat edelleen negatiivisia. |
| --- | --- |

(178)

On totta, että ensi näkemältä jotkin vahingon osoittimet näyttivät vakaata (kyky saada pääomaa, työllisyys) tai jopa myönteistä (keskimääräiset myyntihinnat) kehitystä. Suurin osa muista vahingon osoittimista (esimerkiksi kannattavuus, investoinnit, tuotanto ja myyntimäärät) osoitti kuitenkin tarkastelujakson kehityksen olleen selvästi negatiivista, vaikka se olikin kohentunut hiukan tutkimusajanjakson aikana edelliseen vuoteen verrattuna. Tämä myönteinen kehitys ei kuitenkaan muuta kokonaiskuvaa, koska olennaisimmat vahingon osoittimet ovat edelleen negatiivisia.

| (179) | Hintojen myönteisen kehityksen osalta on todettava, että hinnan nousu tutkimusajanjaksolla ei johdu yhteisön tuotannonalan tilanteen paranemisesta vaan ainoastaan raaka-aineiden hintojen kasvusta. Lisäksi edellä esitetyt vakaata kehitystä osoittavat tekijät eivät vaikuta ratkaisevasti yhteisön tuotannonalan kokonaistilanteeseen. Koska voittoa kuvaavien osoittimien kehitys oli huomattavan negatiivista, tuotannonalan elinkelpoisuus on vaakalaudalla ainakin keskipitkällä aikavälillä, jopa ennemminkin, ellei tilannetta korjata. |
| --- | --- |

(179)

Hintojen myönteisen kehityksen osalta on todettava, että hinnan nousu tutkimusajanjaksolla ei johdu yhteisön tuotannonalan tilanteen paranemisesta vaan ainoastaan raaka-aineiden hintojen kasvusta. Lisäksi edellä esitetyt vakaata kehitystä osoittavat tekijät eivät vaikuta ratkaisevasti yhteisön tuotannonalan kokonaistilanteeseen. Koska voittoa kuvaavien osoittimien kehitys oli huomattavan negatiivista, tuotannonalan elinkelpoisuus on vaakalaudalla ainakin keskipitkällä aikavälillä, jopa ennemminkin, ellei tilannetta korjata.

| (180) | Sen jälkeen kun lopulliset päätelmät oli annettu tiedoksi, jotkin vientiä harjoittavat tuottajat väittivät, ettei yhteisön tuotannonala kärsinyt merkittävää vahinkoa tutkimusajanjakson aikana. Väitettiin, että julkisesti saatavilla olevat tiedot osoittivat, että yhteisön tuotannonalan taloudellinen tilanne oli vakaa ja että yhteisön tuotannonalan myynnin ja kannattavuuden kehitys oli positiivista tutkimusajanjakson aikana. |
| --- | --- |

(180)

Sen jälkeen kun lopulliset päätelmät oli annettu tiedoksi, jotkin vientiä harjoittavat tuottajat väittivät, ettei yhteisön tuotannonala kärsinyt merkittävää vahinkoa tutkimusajanjakson aikana. Väitettiin, että julkisesti saatavilla olevat tiedot osoittivat, että yhteisön tuotannonalan taloudellinen tilanne oli vakaa ja että yhteisön tuotannonalan myynnin ja kannattavuuden kehitys oli positiivista tutkimusajanjakson aikana.

| (181) | Todettakoon, että eräiden yhteisön tuottajien vuotuinen taloudellinen tulos oli positiivinen tutkimusajanjakson aikana, niiden myyntimäärät kasvoivat ja niiden tulos oli kannattava. Vaikka joidenkin yhteisön tuottajien taloudellinen tilanne onkin tutkimusajanjaksolla ollut suotuisa, asianomaisen tarkastelun on perustuttava yhteisön tuotannonalan taloudelliseen suorituskykyyn samankaltaisen tuotteen tuotannon ja yhteisön markkinoilla tapahtuvan myynnin osalta. Koska samankaltainen tuote ei kata yhteisön tuotannonalan koko tuotantomäärää eikä sen kokonaismyyntiä yhteisössä, todettiin, että vaikka joidenkin saumattomia rauta- ja teräsputkia tuottavien yhteisön tuottajien kokonaistulos olikin hyvä, merkittävää vahinkoa aiheutui samankaltaisen tuotteen yhteisössä tapahtuvan myynnin osalta. |
| --- | --- |

(181)

Todettakoon, että eräiden yhteisön tuottajien vuotuinen taloudellinen tulos oli positiivinen tutkimusajanjakson aikana, niiden myyntimäärät kasvoivat ja niiden tulos oli kannattava. Vaikka joidenkin yhteisön tuottajien taloudellinen tilanne onkin tutkimusajanjaksolla ollut suotuisa, asianomaisen tarkastelun on perustuttava yhteisön tuotannonalan taloudelliseen suorituskykyyn samankaltaisen tuotteen tuotannon ja yhteisön markkinoilla tapahtuvan myynnin osalta. Koska samankaltainen tuote ei kata yhteisön tuotannonalan koko tuotantomäärää eikä sen kokonaismyyntiä yhteisössä, todettiin, että vaikka joidenkin saumattomia rauta- ja teräsputkia tuottavien yhteisön tuottajien kokonaistulos olikin hyvä, merkittävää vahinkoa aiheutui samankaltaisen tuotteen yhteisössä tapahtuvan myynnin osalta.

| (182) | Edellä esitetyn perusteella päätellään, että yhteisön tuotannonalalle on aiheutunut perusasetuksen 3 artiklan 6 kohdassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa. |
| --- | --- |

(182)

Edellä esitetyn perusteella päätellään, että yhteisön tuotannonalalle on aiheutunut perusasetuksen 3 artiklan 6 kohdassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa.

5.   SYY-YHTEYS

5.1   Johdanto

| (183) | Komissio on perusasetuksen 3 artiklan 6 ja 7 kohdan mukaisesti tarkastellut, onko asianomaisista maista peräisin olevan tarkasteltavana olevan tuotteen polkumyynnillä tapahtunut tuonti aiheuttanut vahinkoa yhteisön tuotannonalalle siinä määrin, että sitä voidaan pitää merkittävänä. Polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin lisäksi tutkittiin muita tiedossa olleita tekijöitä, jotka olisivat samaan aikaan voineet aiheuttaa vahinkoa yhteisön tuotannonalalle, sen varmistamiseksi, ettei niiden mahdollisesti aiheuttamaa vahinkoa olisi pidetty polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin aiheuttamana. |
| --- | --- |

(183)

Komissio on perusasetuksen 3 artiklan 6 ja 7 kohdan mukaisesti tarkastellut, onko asianomaisista maista peräisin olevan tarkasteltavana olevan tuotteen polkumyynnillä tapahtunut tuonti aiheuttanut vahinkoa yhteisön tuotannonalalle siinä määrin, että sitä voidaan pitää merkittävänä. Polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin lisäksi tutkittiin muita tiedossa olleita tekijöitä, jotka olisivat samaan aikaan voineet aiheuttaa vahinkoa yhteisön tuotannonalalle, sen varmistamiseksi, ettei niiden mahdollisesti aiheuttamaa vahinkoa olisi pidetty polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin aiheuttamana.

5.2   Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutukset

| (184) | Tarkastelujakson aikana asianomaisista neljästä maasta tulevan tuonnin määrä kasvoi tuntuvasti eli 40 prosenttia, ja sen markkinaosuus kasvoi 7,3 prosenttiyksikköä. Samaan aikaan asianomaisista neljästä maasta peräisin olevan tuonnin keskimääräiset hinnat alittivat yhteisön tuotannonalan keskimääräiset hinnat 32 prosentilla tutkimusajanjaksolla. Tutkimusajanjaksolla havaittu polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin hinnan nousu johtui ainoastaan raaka-ainekustannusten lisääntymisestä. Asianomaisista neljästä maasta peräisin olevan, yhteisön tuotannonalan hintoja huomattavasti alhaisempaan hintaan tapahtuneen tuonnin määrän merkittävä lisääntyminen ja sen markkinaosuuden kasvu tapahtuivat samaan aikaan yhteisön tuotannonalan taloudellisen tilanteen heikkenemisen kanssa. |
| --- | --- |

(184)

Tarkastelujakson aikana asianomaisista neljästä maasta tulevan tuonnin määrä kasvoi tuntuvasti eli 40 prosenttia, ja sen markkinaosuus kasvoi 7,3 prosenttiyksikköä. Samaan aikaan asianomaisista neljästä maasta peräisin olevan tuonnin keskimääräiset hinnat alittivat yhteisön tuotannonalan keskimääräiset hinnat 32 prosentilla tutkimusajanjaksolla. Tutkimusajanjaksolla havaittu polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin hinnan nousu johtui ainoastaan raaka-ainekustannusten lisääntymisestä. Asianomaisista neljästä maasta peräisin olevan, yhteisön tuotannonalan hintoja huomattavasti alhaisempaan hintaan tapahtuneen tuonnin määrän merkittävä lisääntyminen ja sen markkinaosuuden kasvu tapahtuivat samaan aikaan yhteisön tuotannonalan taloudellisen tilanteen heikkenemisen kanssa.

| (185) | Myös yhteisön tuotannonalan yksikköhinnat nousivat 10 prosenttia tarkastelujaksolla. Hinnat olivat kuitenkin alhaisia, eikä niillä edes kyetty kattamaan raaka-ainekustannusten huomattavaa kasvua, minkä yhteisön tuotannonalalle aiheutuvat huomattavat tappiot osoittavat. |
| --- | --- |

(185)

Myös yhteisön tuotannonalan yksikköhinnat nousivat 10 prosenttia tarkastelujaksolla. Hinnat olivat kuitenkin alhaisia, eikä niillä edes kyetty kattamaan raaka-ainekustannusten huomattavaa kasvua, minkä yhteisön tuotannonalalle aiheutuvat huomattavat tappiot osoittavat.

| (186) | Edellä esitetyn perusteella päätellään, että asianomaisista neljästä maasta tuleva halpatuonti vaikutti ratkaisevasti yhteisön tuotannonalan tilanteen heikkenemiseen, ja tämä tulee esiin etenkin myyntihintojen kehityksen riittämättömyytenä, tuotannon, myyntimäärien ja markkinaosuuden pienenemisenä sekä kannattavuuden rajuna laskuna ja investointien vähentymisenä. |
| --- | --- |

(186)

Edellä esitetyn perusteella päätellään, että asianomaisista neljästä maasta tuleva halpatuonti vaikutti ratkaisevasti yhteisön tuotannonalan tilanteen heikkenemiseen, ja tämä tulee esiin etenkin myyntihintojen kehityksen riittämättömyytenä, tuotannon, myyntimäärien ja markkinaosuuden pienenemisenä sekä kannattavuuden rajuna laskuna ja investointien vähentymisenä.

5.3   Muiden tekijöiden vaikutukset

| (187) | Yhteisön kulutus laski 8 prosenttia tarkastelujaksolla. Kulutuksen laskua ei kuitenkaan sinällään voida pitää yhteisön tuotannonalalle aiheutuneen vahingon ratkaisevana aiheuttajana, koska yhteisön tuotannonalan myynti laski tarkastelujaksolla suhteellisesti katsottuna enemmän kuin kulutus (myynti laski 16 prosenttia ja kysyntä 14 prosenttia vuoden 2001 ja tutkimusajanjakson välillä). Lisäksi kävi ilmi, että tuonti asianomaisista maista lisääntyi tarkastelujaksolla ja valtasi yhteisön tuotannonalalta hävinnyttä markkinaosuutta. Näiden syiden vuoksi todettiin, että kulutuksen lasku ei voinut olla merkittävä syy yhteisön tuotannonalalle aiheutuneeseen vahinkoon. |
| --- | --- |

(187)

Yhteisön kulutus laski 8 prosenttia tarkastelujaksolla. Kulutuksen laskua ei kuitenkaan sinällään voida pitää yhteisön tuotannonalalle aiheutuneen vahingon ratkaisevana aiheuttajana, koska yhteisön tuotannonalan myynti laski tarkastelujaksolla suhteellisesti katsottuna enemmän kuin kulutus (myynti laski 16 prosenttia ja kysyntä 14 prosenttia vuoden 2001 ja tutkimusajanjakson välillä). Lisäksi kävi ilmi, että tuonti asianomaisista maista lisääntyi tarkastelujaksolla ja valtasi yhteisön tuotannonalalta hävinnyttä markkinaosuutta. Näiden syiden vuoksi todettiin, että kulutuksen lasku ei voinut olla merkittävä syy yhteisön tuotannonalalle aiheutuneeseen vahinkoon.

| (188) | Eurostatin tietojen ja tutkimuksen aikana kerättyjen tietojen mukaan tärkeimmät kolme saumattomien rauta- ja teräsputkien tuojamaata ovat Japani, Argentiina ja Yhdysvallat. |
| --- | --- |

(188)

Eurostatin tietojen ja tutkimuksen aikana kerättyjen tietojen mukaan tärkeimmät kolme saumattomien rauta- ja teräsputkien tuojamaata ovat Japani, Argentiina ja Yhdysvallat.

| (189) | Japanista tulevan tuonnin määrä oli 52 960 tonnia vuonna 2001, ja se laski tarkastelujaksolla 34 prosenttia 34 857 tonniin. Tarkasteltavana olevan tuotteen Japanista tulevan tuonnin markkinaosuus oli 2,5 prosenttia vuonna 2001, ja se laski 1,8 prosenttiin tutkimusajanjaksolla. Japanista tulevan tuonnin hinnat olivat vähintään kaksinkertaiset yhteisön tuotannonalan hintoihin verrattuna. Näin ollen katsottiin, että Japanista tulevalla tuonnilla ei ollut kielteisiä vaikutuksia yhteisön tuotannonalan tilanteeseen. |
| --- | --- |

(189)

Japanista tulevan tuonnin määrä oli 52 960 tonnia vuonna 2001, ja se laski tarkastelujaksolla 34 prosenttia 34 857 tonniin. Tarkasteltavana olevan tuotteen Japanista tulevan tuonnin markkinaosuus oli 2,5 prosenttia vuonna 2001, ja se laski 1,8 prosenttiin tutkimusajanjaksolla. Japanista tulevan tuonnin hinnat olivat vähintään kaksinkertaiset yhteisön tuotannonalan hintoihin verrattuna. Näin ollen katsottiin, että Japanista tulevalla tuonnilla ei ollut kielteisiä vaikutuksia yhteisön tuotannonalan tilanteeseen.

| (190) | Tuonti Argentiinasta kasvoi 52 prosenttia lisääntyen 30 962 tonnista vuonna 2001 tutkimusajanjakson 46 918 tonniin. Tämä vastaa markkinaosuutta, joka kasvoi yhdellä prosenttiyksiköllä 1,4 prosentista vuonna 2001 tutkimusajanjakson 2,4 prosenttiin. Argentiinasta tulevan tuonnin hintataso pysyi koko tarkastelujakson ajan asianomaisista neljästä maasta tulevan tuonnin hintatasoa huomattavasti korkeampana; tutkimusajanjakson aikana Argentiinasta tulevan tuonnin keskimääräinen CIF-hinta tonnia kohden oli 660 euroa, kun taas asianomaisista neljästä maasta tulevan tuonnin painotettu keskimääräinen CIF-hinta oli 501 euroa tonnia kohden. Tarkastelussa otettiin huomioon se seikka, että yksi yhteisön tuottaja on etuyhteydessä Argentiinaan sijoittautuneeseen vientiä harjoittavaan tuottajaan. Tältä osin osoitettiin kuitenkin, että yhteisön tuottajan Argentiinassa sijaitsevalta etuyhteydessä olevalta yritykseltä tuomilla saumattomilla rauta- ja teräsputkilla ei määränsä eikä hintojensa puolesta ollut merkittävää vaikutusta tälle yhteisön tuottajalle tai yhteisön koko tuotannonalalle aiheutuneeseen vahinkoon. |
| --- | --- |

(190)

Tuonti Argentiinasta kasvoi 52 prosenttia lisääntyen 30 962 tonnista vuonna 2001 tutkimusajanjakson 46 918 tonniin. Tämä vastaa markkinaosuutta, joka kasvoi yhdellä prosenttiyksiköllä 1,4 prosentista vuonna 2001 tutkimusajanjakson 2,4 prosenttiin. Argentiinasta tulevan tuonnin hintataso pysyi koko tarkastelujakson ajan asianomaisista neljästä maasta tulevan tuonnin hintatasoa huomattavasti korkeampana; tutkimusajanjakson aikana Argentiinasta tulevan tuonnin keskimääräinen CIF-hinta tonnia kohden oli 660 euroa, kun taas asianomaisista neljästä maasta tulevan tuonnin painotettu keskimääräinen CIF-hinta oli 501 euroa tonnia kohden. Tarkastelussa otettiin huomioon se seikka, että yksi yhteisön tuottaja on etuyhteydessä Argentiinaan sijoittautuneeseen vientiä harjoittavaan tuottajaan. Tältä osin osoitettiin kuitenkin, että yhteisön tuottajan Argentiinassa sijaitsevalta etuyhteydessä olevalta yritykseltä tuomilla saumattomilla rauta- ja teräsputkilla ei määränsä eikä hintojensa puolesta ollut merkittävää vaikutusta tälle yhteisön tuottajalle tai yhteisön koko tuotannonalalle aiheutuneeseen vahinkoon.

| (191) | Yhdysvaltojen osalta Eurostatin tilastot osoittavat, että sieltä tuotujen saumattomien rauta- ja teräsputkien markkinaosuus nousi 0,6 prosentista vuonna 2001 1,8 prosenttiin tutkimusajanjakson aikana. Yhdysvaltojen keskimääräisen myyntihinnat tarkastelujakson alussa olivat 2 414 euroa tonnia kohden ollen toisin sanoen lähes nelinkertaiset yhteisön tuotannonalan hintoihin verrattuna; ne laskivat sen jälkeen tutkimusajanjakson aikana huomattavasti 797 euroon tonnia kohden eli 77 prosenttia, mutta olivat edelleen 8 prosenttia yhteisön tuotannonalan hintoja korkeammat. Vaikka tuonti Yhdysvalloista lisääntyi, tätä ei hintataso huomioon ottaen voida pitää merkittävänä syynä yhteisön tuotannonalan kärsimään vahinkoon. |
| --- | --- |

(191)

Yhdysvaltojen osalta Eurostatin tilastot osoittavat, että sieltä tuotujen saumattomien rauta- ja teräsputkien markkinaosuus nousi 0,6 prosentista vuonna 2001 1,8 prosenttiin tutkimusajanjakson aikana. Yhdysvaltojen keskimääräisen myyntihinnat tarkastelujakson alussa olivat 2 414 euroa tonnia kohden ollen toisin sanoen lähes nelinkertaiset yhteisön tuotannonalan hintoihin verrattuna; ne laskivat sen jälkeen tutkimusajanjakson aikana huomattavasti 797 euroon tonnia kohden eli 77 prosenttia, mutta olivat edelleen 8 prosenttia yhteisön tuotannonalan hintoja korkeammat. Vaikka tuonti Yhdysvalloista lisääntyi, tätä ei hintataso huomioon ottaen voida pitää merkittävänä syynä yhteisön tuotannonalan kärsimään vahinkoon.

| (192) | Väitettiin, että tuonti Argentiinasta ja Yhdysvalloista on lisääntynyt vakaasti vuodesta 2001 lähtien, että maiden yhteenlaskettu markkinaosuus ylitti 4 prosenttia tutkimusajanjaksolla ja että yhdysvaltalaisten tuojien hinnat olivat alhaisemmat kuin hinnat, joita vientiä harjoittavat tuottajat kolmessa neljästä asianomaisesta maasta veloittivat. |
| --- | --- |

(192)

Väitettiin, että tuonti Argentiinasta ja Yhdysvalloista on lisääntynyt vakaasti vuodesta 2001 lähtien, että maiden yhteenlaskettu markkinaosuus ylitti 4 prosenttia tutkimusajanjaksolla ja että yhdysvaltalaisten tuojien hinnat olivat alhaisemmat kuin hinnat, joita vientiä harjoittavat tuottajat kolmessa neljästä asianomaisesta maasta veloittivat.

| (193) | Tosiasiat eivät tukeneet väitettä, jonka mukaan yhdysvaltalaisten tuojien hinnat alittivat hinnat, joita vientiä harjoittavat tuottajat kolmessa neljästä asianomaisesta maasta veloittivat. Kun otetaan huomioon etenkin tuonnin korkea hintataso, päätellään yleisesti, ettei tätä tuontia voida pitää ratkaisevana syynä aiheutuneeseen vahinkoon. |
| --- | --- |

(193)

Tosiasiat eivät tukeneet väitettä, jonka mukaan yhdysvaltalaisten tuojien hinnat alittivat hinnat, joita vientiä harjoittavat tuottajat kolmessa neljästä asianomaisesta maasta veloittivat. Kun otetaan huomioon etenkin tuonnin korkea hintataso, päätellään yleisesti, ettei tätä tuontia voida pitää ratkaisevana syynä aiheutuneeseen vahinkoon.

| (194) | Yksi vientiä harjoittava tuottaja väitti, että yhteisön tuotannonalan tuotanto ja myynti keskittyy pääasiassa korkealaatuisiin tuoteryhmiin (OCTG-putkiin), jotka kilpailisivat Japanista, Argentiinasta ja Yhdysvalloista tulevan tuonnin kanssa. Väitettiin, että näistä kolmesta maasta tulevan tuonnin yhteenlaskettu markkinaosuus oli kasvanut 1,5 prosenttiyksikköä vuoden 2001 ja tutkimusajanjakson välillä ja että näistä kolmesta maista tuleva tuonti korvasi Venäjältä ja Ukrainasta tulevan tuonnin sijaan yhteisön tuotannonalan tuottamat saumattomat rauta- ja teräsputket. |
| --- | --- |

(194)

Yksi vientiä harjoittava tuottaja väitti, että yhteisön tuotannonalan tuotanto ja myynti keskittyy pääasiassa korkealaatuisiin tuoteryhmiin (OCTG-putkiin), jotka kilpailisivat Japanista, Argentiinasta ja Yhdysvalloista tulevan tuonnin kanssa. Väitettiin, että näistä kolmesta maasta tulevan tuonnin yhteenlaskettu markkinaosuus oli kasvanut 1,5 prosenttiyksikköä vuoden 2001 ja tutkimusajanjakson välillä ja että näistä kolmesta maista tuleva tuonti korvasi Venäjältä ja Ukrainasta tulevan tuonnin sijaan yhteisön tuotannonalan tuottamat saumattomat rauta- ja teräsputket.

| (195) | Todettakoon, että vaikka yhteisön tuotannonala keskittyykin korkealaatuisiin lisäarvoa tuoviin tuotteisiin, se tuottaa edelleen kaikentyyppisiä saumattomia rauta- ja teräsputkia, myös huomattavia määriä matalampilaatuisia tuotteita. OCTG-putket muodostavat itse asiassa ainoastaan pienen osan yhteisön tuotannonalan toiminnasta, nimittäin 5 prosenttia yhteisön markkinoilla tutkimusajanjakson aikana myydyn samankaltaisen tuotteen kokonaismyyntimäärästä ja 7 prosenttia sen kokonaismyyntiarvosta. Japanin, Argentiinan ja Yhdysvaltojen yhteenlasketun markkinaosuuden kasvu 1,5 prosenttiyksiköllä vuoden 2001 4,5 prosentista tutkimusajanjakson 6 prosenttiin vaikutti ainoastaan vähän tai jopa olemattomalla tavalla yhteisön tuotannonalan markkinaosuuden huomattavampaan menetykseen 40,1 prosentista 36,7 prosenttiin samalla ajanjaksolla. Sen vuoksi on hylättävä väite, jonka mukaan näistä kolmesta maasta tuleva tuonti aiheutti merkittävää vahinkoa yhteisön tuotannonalalle. |
| --- | --- |

(195)

Todettakoon, että vaikka yhteisön tuotannonala keskittyykin korkealaatuisiin lisäarvoa tuoviin tuotteisiin, se tuottaa edelleen kaikentyyppisiä saumattomia rauta- ja teräsputkia, myös huomattavia määriä matalampilaatuisia tuotteita. OCTG-putket muodostavat itse asiassa ainoastaan pienen osan yhteisön tuotannonalan toiminnasta, nimittäin 5 prosenttia yhteisön markkinoilla tutkimusajanjakson aikana myydyn samankaltaisen tuotteen kokonaismyyntimäärästä ja 7 prosenttia sen kokonaismyyntiarvosta. Japanin, Argentiinan ja Yhdysvaltojen yhteenlasketun markkinaosuuden kasvu 1,5 prosenttiyksiköllä vuoden 2001 4,5 prosentista tutkimusajanjakson 6 prosenttiin vaikutti ainoastaan vähän tai jopa olemattomalla tavalla yhteisön tuotannonalan markkinaosuuden huomattavampaan menetykseen 40,1 prosentista 36,7 prosenttiin samalla ajanjaksolla. Sen vuoksi on hylättävä väite, jonka mukaan näistä kolmesta maasta tuleva tuonti aiheutti merkittävää vahinkoa yhteisön tuotannonalalle.

| (196) | Yksi vientiä harjoittava tuottaja väitti, että komission yksiköt eivät ottaneet huomioon uusista jäsenvaltioista tulevan saumattomien rauta- ja teräsputkien tuonnin merkitystä. Väitettiin, että varsinkin Slovakiasta tuleva tällainen tuonti EY:öön oli aiemmin tapahtunut vahinkoa aiheuttavin polkumyyntihinnoin. Tähän tuontiin sovellettiin polkumyyntitulleja, jotka raukesivat laajentumisen seurauksena tutkimusajanjakson puolivälissä. Lisäksi väitettiin, että tämä tuonti oli syynä yhteisön markkinaosuuden menetykseen. |
| --- | --- |

(196)

Yksi vientiä harjoittava tuottaja väitti, että komission yksiköt eivät ottaneet huomioon uusista jäsenvaltioista tulevan saumattomien rauta- ja teräsputkien tuonnin merkitystä. Väitettiin, että varsinkin Slovakiasta tuleva tällainen tuonti EY:öön oli aiemmin tapahtunut vahinkoa aiheuttavin polkumyyntihinnoin. Tähän tuontiin sovellettiin polkumyyntitulleja, jotka raukesivat laajentumisen seurauksena tutkimusajanjakson puolivälissä. Lisäksi väitettiin, että tämä tuonti oli syynä yhteisön markkinaosuuden menetykseen.

| (197) | On kuitenkin huomattava, että yhteisön tuotannonalan myyntimäärä pieneni noin 133 000 tonnia ja muiden eurooppalaisten (myös slovakialaisten) tuottajien myyntimäärä pieneni noin 112 000 tonnia vuosien 2001 ja 2004 välillä, kun taas tuonti asianomaisista neljästä maasta kasvoi noin 120 000 tonnia (13). |
| --- | --- |

(197)

On kuitenkin huomattava, että yhteisön tuotannonalan myyntimäärä pieneni noin 133 000 tonnia ja muiden eurooppalaisten (myös slovakialaisten) tuottajien myyntimäärä pieneni noin 112 000 tonnia vuosien 2001 ja 2004 välillä, kun taas tuonti asianomaisista neljästä maasta kasvoi noin 120 000 tonnia (13).

| (198) | Slovakiasta ennen laajentumista tulleen tuonnin ei voida väittää aiheuttaneen vahingollista polkumyyntiä yhteisön tuotannonalalle vuoden 2001 ja laajentumisen (1 päivän toukokuuta 2004) välisenä aikana, koska kyseiseen tuontiin sovellettiin polkumyyntitulleja, joilla palautettiin tasapuoliset toimintaedellytykset sen ja yhteisön tuotannonalan välille. Tällaisen myynnin mahdolliset vaikutukset 25 jäsenvaltion EU:ssa 1 päivän toukokuuta 2004 jälkeen eivät muuta vahinkoa koskevia päätelmiä tai poista tutkimuksen kohteina olevien neljästä maasta polkumyynnillä tulevan tuonnin ja yhteisön tuotannonalan kärsimän vahingon välistä syy-yhteyttä. Kun analysoitiin tarkasteltavana olevan tuotteen tuontia Slovakiasta yhteisön markkinoille ennen laajentumista ja sen jälkeen Eurostatin tietojen perusteella, kävi ilmi, että liittymisvuonna tämä tarkasteltavana olevan tuotteen tuonti muualle yhteisön (24 jäsenvaltion) markkinoille kasvoi 7 prosenttia eli 5 911 tonnia liittymistä edeltäneeseen vuoteen verrattuna. Tämä määrän kasvu on vähäistä verrattuna asianomaisista neljästä maasta tulleen tuonnin kehitykseen. |
| --- | --- |

(198)

Slovakiasta ennen laajentumista tulleen tuonnin ei voida väittää aiheuttaneen vahingollista polkumyyntiä yhteisön tuotannonalalle vuoden 2001 ja laajentumisen (1 päivän toukokuuta 2004) välisenä aikana, koska kyseiseen tuontiin sovellettiin polkumyyntitulleja, joilla palautettiin tasapuoliset toimintaedellytykset sen ja yhteisön tuotannonalan välille. Tällaisen myynnin mahdolliset vaikutukset 25 jäsenvaltion EU:ssa 1 päivän toukokuuta 2004 jälkeen eivät muuta vahinkoa koskevia päätelmiä tai poista tutkimuksen kohteina olevien neljästä maasta polkumyynnillä tulevan tuonnin ja yhteisön tuotannonalan kärsimän vahingon välistä syy-yhteyttä. Kun analysoitiin tarkasteltavana olevan tuotteen tuontia Slovakiasta yhteisön markkinoille ennen laajentumista ja sen jälkeen Eurostatin tietojen perusteella, kävi ilmi, että liittymisvuonna tämä tarkasteltavana olevan tuotteen tuonti muualle yhteisön (24 jäsenvaltion) markkinoille kasvoi 7 prosenttia eli 5 911 tonnia liittymistä edeltäneeseen vuoteen verrattuna. Tämä määrän kasvu on vähäistä verrattuna asianomaisista neljästä maasta tulleen tuonnin kehitykseen.

| (199) | Edellä esitetyn perusteella päätellään, että yhteisön tuotannonalan markkinaosuus ei pienentynyt yhteisön sisäisen kilpailun seurauksena. |
| --- | --- |

(199)

Edellä esitetyn perusteella päätellään, että yhteisön tuotannonalan markkinaosuus ei pienentynyt yhteisön sisäisen kilpailun seurauksena.

| (200) | Sen vuoksi hylätään väite, jonka mukaan yhteisön sisäinen kilpailu voisi olla aiheuttanut yhteisön toiminnanalan markkinaosuuden menetyksen. |
| --- | --- |

(200)

Sen vuoksi hylätään väite, jonka mukaan yhteisön sisäinen kilpailu voisi olla aiheuttanut yhteisön toiminnanalan markkinaosuuden menetyksen.

| (201) | Sen jälkeen kun lopulliset päätelmät oli annettu tiedoksi, yksi vientiä harjoittava tuottaja väitti, että teräsmarkkinoiden jaksottaisuuteen liittyvää tekijää ei ollut otettu huomioon, kuten perusasetuksen 3 artiklan 7 kohdassa vaaditaan. |
| --- | --- |

(201)

Sen jälkeen kun lopulliset päätelmät oli annettu tiedoksi, yksi vientiä harjoittava tuottaja väitti, että teräsmarkkinoiden jaksottaisuuteen liittyvää tekijää ei ollut otettu huomioon, kuten perusasetuksen 3 artiklan 7 kohdassa vaaditaan.

| (202) | Tässä yhteydessä huomautetaan, että vientiä harjoittava tuottaja ei toimittanut näyttöä perustellakseen väitettä, jonka mukaan teräsmarkkinoiden jaksottaisuus olisi vaikuttanut yhteisön tuotannonalan vahingolliseen tilanteeseen. Lisäksi todetaan, että teräsmarkkinoiden syklisyyden pitäisi vaikuttaa samalla tavalla sekä yhteisön tuotannonalaan että vientiä harjoittaviin tuottajiin. Näin ollen saumattomien rauta- ja teräsputkien markkinoiden laskusuuntauksen, jolla väitteen mukaan oli negatiivinen vaikutus yhteisön tuotannonalan tilanteeseen, olisi pitänyt vaikuttaa negatiivisesti myös saumattomien rauta- ja teräsputkien tuontimäärään eli asianomaisista neljästä maasta tulevien tuontimäärien olisi pitänyt pienentyä. Kuten johdanto-osan 151 kappaleessa kuvattiin, asianomaisten neljän maan yhteenlasketut tuontimäärät kuitenkin kasvoivat joka vuosi vuodesta 2001 vuoteen 2004. Sen vuoksi päätellään, että teräsmarkkinoiden syklisyyttä ei voida pitää yhteisön kärsimän vahingon aiheuttajana. |
| --- | --- |

(202)

Tässä yhteydessä huomautetaan, että vientiä harjoittava tuottaja ei toimittanut näyttöä perustellakseen väitettä, jonka mukaan teräsmarkkinoiden jaksottaisuus olisi vaikuttanut yhteisön tuotannonalan vahingolliseen tilanteeseen. Lisäksi todetaan, että teräsmarkkinoiden syklisyyden pitäisi vaikuttaa samalla tavalla sekä yhteisön tuotannonalaan että vientiä harjoittaviin tuottajiin. Näin ollen saumattomien rauta- ja teräsputkien markkinoiden laskusuuntauksen, jolla väitteen mukaan oli negatiivinen vaikutus yhteisön tuotannonalan tilanteeseen, olisi pitänyt vaikuttaa negatiivisesti myös saumattomien rauta- ja teräsputkien tuontimäärään eli asianomaisista neljästä maasta tulevien tuontimäärien olisi pitänyt pienentyä. Kuten johdanto-osan 151 kappaleessa kuvattiin, asianomaisten neljän maan yhteenlasketut tuontimäärät kuitenkin kasvoivat joka vuosi vuodesta 2001 vuoteen 2004. Sen vuoksi päätellään, että teräsmarkkinoiden syklisyyttä ei voida pitää yhteisön kärsimän vahingon aiheuttajana.

| (203) | Yksi yritys väitti, että Yhdysvaltain dollarin arvon heikkeneminen euroon nähden vuodesta 2001 tutkimusajanjaksoon vaikutti yhteisön tuotannonalan tilanteeseen, muttei kuitenkaan toimittanut näyttöä siitä, että valuuttakurssien vaihteluilla olisi todella ollut negatiivisia vaikutuksia yhteisön tuotannonalan tulokseen. Koska saatavilla ei ollut näyttöä, joka olisi osoittanut, että euron vahvistuminen suhteessa Yhdysvaltojen dollariin olisi vaikuttanut yhteisön tuotannonalaan, päätellään, että valuuttakurssien vaihtelu ei poista polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin ja yhteisön tuotannonalalle aiheutuneen merkittävän vahingon välistä syy-yhteyttä. Lisäksi yhteisön tuotannonalan tarkastelu perustui sen taloudelliseen suorituskykyyn yhteisön markkinoilla tuotetun ja myydyn samankaltaisen tuotteen osalta. Koska selkeästi suurin osa samankaltaisen tuotteen myynnissä yhteisön markkinoilla laskutettiin euroina ja koska kaikki tärkeimmät tuotantokustannukset suoritettiin myös pääosin euroina, valuuttakurssien vaihteluilla ei missään tapauksissa ollut huomattavaa vaikutusta yhteisön tuotannonalan vahingolliseen tilanteeseen. |
| --- | --- |

(203)

Yksi yritys väitti, että Yhdysvaltain dollarin arvon heikkeneminen euroon nähden vuodesta 2001 tutkimusajanjaksoon vaikutti yhteisön tuotannonalan tilanteeseen, muttei kuitenkaan toimittanut näyttöä siitä, että valuuttakurssien vaihteluilla olisi todella ollut negatiivisia vaikutuksia yhteisön tuotannonalan tulokseen. Koska saatavilla ei ollut näyttöä, joka olisi osoittanut, että euron vahvistuminen suhteessa Yhdysvaltojen dollariin olisi vaikuttanut yhteisön tuotannonalaan, päätellään, että valuuttakurssien vaihtelu ei poista polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin ja yhteisön tuotannonalalle aiheutuneen merkittävän vahingon välistä syy-yhteyttä. Lisäksi yhteisön tuotannonalan tarkastelu perustui sen taloudelliseen suorituskykyyn yhteisön markkinoilla tuotetun ja myydyn samankaltaisen tuotteen osalta. Koska selkeästi suurin osa samankaltaisen tuotteen myynnissä yhteisön markkinoilla laskutettiin euroina ja koska kaikki tärkeimmät tuotantokustannukset suoritettiin myös pääosin euroina, valuuttakurssien vaihteluilla ei missään tapauksissa ollut huomattavaa vaikutusta yhteisön tuotannonalan vahingolliseen tilanteeseen.

| (204) | Muista kolmansista maista peräisin olevan tuonnin määrien, hintojen ja markkinaosuuksien edellä kuvatun kehityksen perusteella päätellään, että yhteisön tuotannonalan kärsimän merkittävän vahingon ei voida katsoa johtuvan tästä tuonnista. |
| --- | --- |

(204)

Muista kolmansista maista peräisin olevan tuonnin määrien, hintojen ja markkinaosuuksien edellä kuvatun kehityksen perusteella päätellään, että yhteisön tuotannonalan kärsimän merkittävän vahingon ei voida katsoa johtuvan tästä tuonnista.

| (205) | Kaksi vientiä harjoittavaa tuottajaa väitti, että kannattavuuden heikkeneminen johtui raaka-ainekustannusten noususta, eikä sitä näin ollen voitu yhdistää asianomaisista maista polkumyynnillä tapahtuvaan tuontiin. On totta, että saumattomien rauta- ja teräsputkien tuotannon pääraaka-aineiden eli romun ja harkkojen kustannukset nousivat tuntuvasti tarkastelujakson aikana. Kaksi yhteisön tuottajaa osoitti, että romun hinta nousi vuoden 2003 viimeisen neljänneksen ja tutkimusajanjakson viimeisen neljänneksen välillä 66 prosenttia yhden yhteisön tuottajan ja 77 prosenttia toisen yhteisön tuottajan tapauksessa. Yksi yhteisön tuottaja osoitti, että koko tarkastelujakson aikana eli vuodesta 2001 tutkimusajanjaksoon saakka romun hinta yli kaksinkertaistui tutkimusajanjaksolla nousten 99 eurosta tonnia kohden vuonna 2001 253 euroon tonnia kohden. Samanlainen hintakehitys voitiin havaita myös harkkojen keskihintojen kohdalla. |
| --- | --- |

(205)

Kaksi vientiä harjoittavaa tuottajaa väitti, että kannattavuuden heikkeneminen johtui raaka-ainekustannusten noususta, eikä sitä näin ollen voitu yhdistää asianomaisista maista polkumyynnillä tapahtuvaan tuontiin. On totta, että saumattomien rauta- ja teräsputkien tuotannon pääraaka-aineiden eli romun ja harkkojen kustannukset nousivat tuntuvasti tarkastelujakson aikana. Kaksi yhteisön tuottajaa osoitti, että romun hinta nousi vuoden 2003 viimeisen neljänneksen ja tutkimusajanjakson viimeisen neljänneksen välillä 66 prosenttia yhden yhteisön tuottajan ja 77 prosenttia toisen yhteisön tuottajan tapauksessa. Yksi yhteisön tuottaja osoitti, että koko tarkastelujakson aikana eli vuodesta 2001 tutkimusajanjaksoon saakka romun hinta yli kaksinkertaistui tutkimusajanjaksolla nousten 99 eurosta tonnia kohden vuonna 2001 253 euroon tonnia kohden. Samanlainen hintakehitys voitiin havaita myös harkkojen keskihintojen kohdalla.

| (206) | Yhteisön tuotannonalalle aiheutunutta merkittävää vahinkoa ei kuitenkaan aiheuttanut raaka-ainehintojen nousu, vaan kuten johdanto-osan 168 kappaleessa todettiin, se tosiseikka, että yhteisön tuotannonala ei kyennyt siirtämään kustannusten nousua asiakkaille. Yhteisön tuotannonala ei voinut nostaa myyntihintojaan tasolle, joissa olisi otettu asianmukaisesti huomioon raaka-ainehintojen nousu, johtuen asianomaisista maista polkumyynnillä tapahtuvasta tuonnista, jonka hinnat alittivat merkittävästi yhteisön tuotannonalan hinnat. |
| --- | --- |

(206)

Yhteisön tuotannonalalle aiheutunutta merkittävää vahinkoa ei kuitenkaan aiheuttanut raaka-ainehintojen nousu, vaan kuten johdanto-osan 168 kappaleessa todettiin, se tosiseikka, että yhteisön tuotannonala ei kyennyt siirtämään kustannusten nousua asiakkaille. Yhteisön tuotannonala ei voinut nostaa myyntihintojaan tasolle, joissa olisi otettu asianmukaisesti huomioon raaka-ainehintojen nousu, johtuen asianomaisista maista polkumyynnillä tapahtuvasta tuonnista, jonka hinnat alittivat merkittävästi yhteisön tuotannonalan hinnat.

| (207) | Sen jälkeen kun lopulliset päätelmät oli annettu tiedoksi, yksi vientiä harjoittava tuottaja väitti, että oli väärin väittää, että kannattavuus heikkeni tutkimusajanjakson aikana siksi, etteivät yhteisön tuottajat voineet polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin aiheuttaman hintapaineen vuoksi nostaa hintoja tasoille, jotka olisivat kattaneet raaka-ainekustannusten nousun. Tämän yrityksen mukaan raaka-aineiden (romun) hinta nousi tutkimusajanjaksolla 15,8 prosenttia. Väitettiin, että polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin hinnat nousivat enemmän kuin raaka-ainekustannukset. |
| --- | --- |

(207)

Sen jälkeen kun lopulliset päätelmät oli annettu tiedoksi, yksi vientiä harjoittava tuottaja väitti, että oli väärin väittää, että kannattavuus heikkeni tutkimusajanjakson aikana siksi, etteivät yhteisön tuottajat voineet polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin aiheuttaman hintapaineen vuoksi nostaa hintoja tasoille, jotka olisivat kattaneet raaka-ainekustannusten nousun. Tämän yrityksen mukaan raaka-aineiden (romun) hinta nousi tutkimusajanjaksolla 15,8 prosenttia. Väitettiin, että polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin hinnat nousivat enemmän kuin raaka-ainekustannukset.

| (208) | Kuten edellä mainittiin, tutkimuksen kuluessa saatu näyttö kuitenkin osoitti, että raaka-ainekustannusten nousu oli yhteisön tuottajien tapauksessa tutkimusajanjaksolla paljon suurempi kuin väitetty 15,8 prosenttia. Eräiden yhteisön tuottajien toimittamien tietojen perusteella todettiin lisäksi, että raaka-ainehintojen nousu ylitti koko tarkastelujakson ajan asianomaisista neljästä maasta tuotujen saumattomien rauta- ja teräsputkien painotetun keskihinnan nousun. Tämän vuoksi vahvistetaan väite, jonka mukaan yhteisön tuotannonala ei polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin aiheuttaman hintapaineen vuoksi voinut nostaa hintoja ja saattaa myyntiä kannattavaksi. |
| --- | --- |

(208)

Kuten edellä mainittiin, tutkimuksen kuluessa saatu näyttö kuitenkin osoitti, että raaka-ainekustannusten nousu oli yhteisön tuottajien tapauksessa tutkimusajanjaksolla paljon suurempi kuin väitetty 15,8 prosenttia. Eräiden yhteisön tuottajien toimittamien tietojen perusteella todettiin lisäksi, että raaka-ainehintojen nousu ylitti koko tarkastelujakson ajan asianomaisista neljästä maasta tuotujen saumattomien rauta- ja teräsputkien painotetun keskihinnan nousun. Tämän vuoksi vahvistetaan väite, jonka mukaan yhteisön tuotannonala ei polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin aiheuttaman hintapaineen vuoksi voinut nostaa hintoja ja saattaa myyntiä kannattavaksi.

| (209) | Vuodesta 1997 voimassa olleita, alkuperäiseen tuotteen määritelmään Romanian ja Venäjän osalta sovellettuja polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä ei heinäkuusta 2004 lähtien ole varmuuden vuoksi enää sovellettu eräiden yhteisön tuottajien aiemman kilpailua rajoittavan toiminnan takia. |
| --- | --- |

(209)

Vuodesta 1997 voimassa olleita, alkuperäiseen tuotteen määritelmään Romanian ja Venäjän osalta sovellettuja polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä ei heinäkuusta 2004 lähtien ole varmuuden vuoksi enää sovellettu eräiden yhteisön tuottajien aiemman kilpailua rajoittavan toiminnan takia.

| (210) | Eräät vientiä harjoittavat tuottajat ja tuojat vaativat, että olisi tutkittava, missä määrin tiettyjen yhteisön tuottajien muodostamalla kartellilla olisi voinut olla vaikutusta yhteisön koko tuotannonalan suorituskykyyn. |
| --- | --- |

(210)

Eräät vientiä harjoittavat tuottajat ja tuojat vaativat, että olisi tutkittava, missä määrin tiettyjen yhteisön tuottajien muodostamalla kartellilla olisi voinut olla vaikutusta yhteisön koko tuotannonalan suorituskykyyn.

| (211) | Tässä yhteydessä todettiin, että joidenkin yhteisön tuottajien rikkomus (vuodesta 1990 vuoteen 1995 ja joidenkin tuotteiden osalta vuoteen 1999) ja tämän polkumyyntimenettelyn tarkastelujakso (vuodesta 2001 vuoteen 2004) olivat ajallisesti erillään toisistaan. Tutkimuksen aikana ei myöskään saatu tietoja, joiden mukaan kilpailua rajoittava toiminta olisi vaikuttanut yhteisön tuotannonalan hintoihin tai muihin vahingon indikaattoreihin. Edellä esitetyn perusteella ja koska päinvastaista tietoa ei ollut, voidaan päätellä, että tiettyjen yhteisön tuottajien ennen vuotta 2001 muodostamalla kartellilla ei ollut vaikutusta yhteisön tuotannonalan vahingolliseen tilanteeseen tarkastelujakson aikana. |
| --- | --- |

(211)

Tässä yhteydessä todettiin, että joidenkin yhteisön tuottajien rikkomus (vuodesta 1990 vuoteen 1995 ja joidenkin tuotteiden osalta vuoteen 1999) ja tämän polkumyyntimenettelyn tarkastelujakso (vuodesta 2001 vuoteen 2004) olivat ajallisesti erillään toisistaan. Tutkimuksen aikana ei myöskään saatu tietoja, joiden mukaan kilpailua rajoittava toiminta olisi vaikuttanut yhteisön tuotannonalan hintoihin tai muihin vahingon indikaattoreihin. Edellä esitetyn perusteella ja koska päinvastaista tietoa ei ollut, voidaan päätellä, että tiettyjen yhteisön tuottajien ennen vuotta 2001 muodostamalla kartellilla ei ollut vaikutusta yhteisön tuotannonalan vahingolliseen tilanteeseen tarkastelujakson aikana.

| (212) | Sen jälkeen kun lopulliset päätelmät oli annettu tiedoksi, yksi vientiä harjoittava tuottaja väitti, että komission yksiköt eivät olleet tutkineet, millaisia vaikutuksia tavanomaisten kilpailuolosuhteiden palauttamisella kartellitoiminnan päättymisen jälkeen vuonna 1999 mahdollisesti oli yhteisön tuotannonalaan. Väitettiin, ettei kartellitoiminnan ja tämän menettelyn tarkastelujakson ajallinen päällekkäisyys ollut merkityksellistä ja että komission yksiköt olivat erehtyneet arvioinnissaan vahingon ja syy-yhteyden tarkastelun osalta ja olivat ehkä rikkoneet perusasetuksen 3 artiklan 7 kohtaa. |
| --- | --- |

(212)

Sen jälkeen kun lopulliset päätelmät oli annettu tiedoksi, yksi vientiä harjoittava tuottaja väitti, että komission yksiköt eivät olleet tutkineet, millaisia vaikutuksia tavanomaisten kilpailuolosuhteiden palauttamisella kartellitoiminnan päättymisen jälkeen vuonna 1999 mahdollisesti oli yhteisön tuotannonalaan. Väitettiin, ettei kartellitoiminnan ja tämän menettelyn tarkastelujakson ajallinen päällekkäisyys ollut merkityksellistä ja että komission yksiköt olivat erehtyneet arvioinnissaan vahingon ja syy-yhteyden tarkastelun osalta ja olivat ehkä rikkoneet perusasetuksen 3 artiklan 7 kohtaa.

| (213) | Ensiksi korostetaan, että kartellitoiminta koski ainoastaan pientä osaa tarkasteltavana olevasta tuotteesta, nimittäin OCTG-putkia (jotka on luokiteltu CN-koodeihin 7304210020 ja 7304291120). Tutkimusajanjakson aikana yhteisön markkinoilla myytyjen OCTG-putkien määrä muodosti ainoastaan 5 prosenttia yhteisön tuotannonalan myyntimäärästä. |
| --- | --- |

(213)

Ensiksi korostetaan, että kartellitoiminta koski ainoastaan pientä osaa tarkasteltavana olevasta tuotteesta, nimittäin OCTG-putkia (jotka on luokiteltu CN-koodeihin 7304210020 ja 7304291120). Tutkimusajanjakson aikana yhteisön markkinoilla myytyjen OCTG-putkien määrä muodosti ainoastaan 5 prosenttia yhteisön tuotannonalan myyntimäärästä.

| (214) | Lisäksi katsotaan, että kartellitoiminnan päättymisen ja vahingon määrittelyjakson alkamisen välinen kahden vuoden ajanjakso oli riittävä sen mahdollistamiseksi, että tavanomaiset kilpailuolosuhteet oli palautettu yhteisön tuotannonalan osalta. Tilanne oli kuitenkin vahingollinen tutkimusajanjakson aikana. |
| --- | --- |

(214)

Lisäksi katsotaan, että kartellitoiminnan päättymisen ja vahingon määrittelyjakson alkamisen välinen kahden vuoden ajanjakso oli riittävä sen mahdollistamiseksi, että tavanomaiset kilpailuolosuhteet oli palautettu yhteisön tuotannonalan osalta. Tilanne oli kuitenkin vahingollinen tutkimusajanjakson aikana.

| (215) | Edellä esitetyn perusteella tämä väite hylättiin. |
| --- | --- |

(215)

Edellä esitetyn perusteella tämä väite hylättiin.

5.4   Syy-yhteyttä koskevat päätelmät

| (216) | Kun otetaan huomioon toisaalta asianomaisista maista polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin ja sen markkinaosuuden kasvu sekä todettu hinnan alittavuus ja toisaalta samaan aikaan tapahtunut yhteisön tuotannonalan tilanteen ilmeinen heikkeneminen, voidaan päätellä, että polkumyynnillä tapahtunut tuonti aiheutti yhteisön tuotannonalalle perusasetuksen 3 artiklan 6 kohdassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa. |
| --- | --- |

(216)

Kun otetaan huomioon toisaalta asianomaisista maista polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin ja sen markkinaosuuden kasvu sekä todettu hinnan alittavuus ja toisaalta samaan aikaan tapahtunut yhteisön tuotannonalan tilanteen ilmeinen heikkeneminen, voidaan päätellä, että polkumyynnillä tapahtunut tuonti aiheutti yhteisön tuotannonalalle perusasetuksen 3 artiklan 6 kohdassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa.

6.   YHTEISÖN ETU

| (217) | Perusasetuksen 21 artiklan mukaisesti on tutkittava, onko vahingollista polkumyyntiä koskevista päätelmistä huolimatta olemassa pakottavia syitä, joiden perusteella olisi pääteltävä, että toimenpiteiden käyttöönotto ei tässä tapauksessa olisi yhteisön edun mukaista. Tässä yhteydessä on tarkasteltava mahdollisten toimenpiteiden todennäköisiä vaikutuksia kaikkiin tässä menettelyssä osallisina oleviin osapuoliin sekä myös toimenpiteistä luopumisen seurauksia. |
| --- | --- |

(217)

Perusasetuksen 21 artiklan mukaisesti on tutkittava, onko vahingollista polkumyyntiä koskevista päätelmistä huolimatta olemassa pakottavia syitä, joiden perusteella olisi pääteltävä, että toimenpiteiden käyttöönotto ei tässä tapauksessa olisi yhteisön edun mukaista. Tässä yhteydessä on tarkasteltava mahdollisten toimenpiteiden todennäköisiä vaikutuksia kaikkiin tässä menettelyssä osallisina oleviin osapuoliin sekä myös toimenpiteistä luopumisen seurauksia.

6.1   Yhteisön tuotannonala

| (218) | Yhteisön tuotannonalan vahingollinen tilanne johtui siitä, että sillä oli vaikeuksia kilpailla polkumyynnillä alhaiseen hintaan tapahtuneen tuonnin kanssa. |
| --- | --- |

(218)

Yhteisön tuotannonalan vahingollinen tilanne johtui siitä, että sillä oli vaikeuksia kilpailla polkumyynnillä alhaiseen hintaan tapahtuneen tuonnin kanssa.

| (219) | Katsotaan, että toimenpiteiden käyttöönoton myötä yhteisön tuotannonala voi kasvattaa myyntimääräänsä ja markkinaosuuttaan sekä saavuttaa siten parempia mittakaavaetuja ja sellaisen tuoton tason, jolla investoinnin jatkaminen tuotantolaitoksiin olisi perusteltua. |
| --- | --- |

(219)

Katsotaan, että toimenpiteiden käyttöönoton myötä yhteisön tuotannonala voi kasvattaa myyntimääräänsä ja markkinaosuuttaan sekä saavuttaa siten parempia mittakaavaetuja ja sellaisen tuoton tason, jolla investoinnin jatkaminen tuotantolaitoksiin olisi perusteltua.

| (220) | Jos toimenpiteitä ei oteta käyttöön, yhteisön tuotannonalan tilanne todennäköisesti heikkenisi entisestään. Se ei kykenisi investoimaan uuteen tuotantokapasiteettiin eikä kilpailemaan tehokkaasti yhteisön ulkopuolisista maista tulevan tuonnin kanssa. Joidenkin yritysten olisi lopetettava samankaltaisen tuotteen tuotanto ja irtisanottava työntekijöitään. Tästä syystä päätellään, että polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden käyttöönotto on yhteisön tuotannonalan edun mukaista. |
| --- | --- |

(220)

Jos toimenpiteitä ei oteta käyttöön, yhteisön tuotannonalan tilanne todennäköisesti heikkenisi entisestään. Se ei kykenisi investoimaan uuteen tuotantokapasiteettiin eikä kilpailemaan tehokkaasti yhteisön ulkopuolisista maista tulevan tuonnin kanssa. Joidenkin yritysten olisi lopetettava samankaltaisen tuotteen tuotanto ja irtisanottava työntekijöitään. Tästä syystä päätellään, että polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden käyttöönotto on yhteisön tuotannonalan edun mukaista.

| (221) | Yksi romanialaiseen vientiä harjoittavaan tuottajaan etuyhteydessä oleva yhteisön tuottaja, joka ei osallistunut valitukseen, väitti, että yhteisön tuottajat toimivat jo täydellä tuotantokapasiteetilla, eivätkä kykenisi vastaamaan saumattomien rauta- ja teräsputkien suureen kysyntään yhteisön markkinoilla ja kolmansissa maissa. Yritys väitti, että sen vuoksi tullien käyttöönotto johtaisi tarjonnan riittämättömyyteen yhteisön markkinoilla. Kuten edellä kuitenkin todettiin, tutkimuksessa kävi ilmi, että yhteisön tuotannonalalla oli koko tarkastelujakson ajan huomattavan paljon ylimääräistä tuotantokapasiteettia, jota tulevaisuudessa voitaisiin käyttää tarkasteltavana olevan tuotteen tuotantoon ja vastata näin saumattomien rauta- ja teräsputkien kysyntään yhteisön markkinoilla. |
| --- | --- |

(221)

Yksi romanialaiseen vientiä harjoittavaan tuottajaan etuyhteydessä oleva yhteisön tuottaja, joka ei osallistunut valitukseen, väitti, että yhteisön tuottajat toimivat jo täydellä tuotantokapasiteetilla, eivätkä kykenisi vastaamaan saumattomien rauta- ja teräsputkien suureen kysyntään yhteisön markkinoilla ja kolmansissa maissa. Yritys väitti, että sen vuoksi tullien käyttöönotto johtaisi tarjonnan riittämättömyyteen yhteisön markkinoilla. Kuten edellä kuitenkin todettiin, tutkimuksessa kävi ilmi, että yhteisön tuotannonalalla oli koko tarkastelujakson ajan huomattavan paljon ylimääräistä tuotantokapasiteettia, jota tulevaisuudessa voitaisiin käyttää tarkasteltavana olevan tuotteen tuotantoon ja vastata näin saumattomien rauta- ja teräsputkien kysyntään yhteisön markkinoilla.

| (222) | Väitettiin myös, että tullien käyttöönotto aiheuttaisi kilpailun rajoittumista yhteisön markkinoilla. Todettakoon, että valituksen tehneiden tuottajien lisäksi uusissa jäsenvaltioissa on useita muita huomattavia tarkasteltavana olevan tuotteen tuottajia, kuten johdanto-osan 139 kappaleessa todettiin. Yhteisön tuottajien määrä riittää varmistamaan kilpailun näillä markkinoilla, vaikka polkumyynnin vastaiset toimenpiteet otetaankin käyttöön. Kuten johdanto-osan 188–195 kappaleessa lisäksi mainitaan, muissa kolmansissa maissa (esimerkiksi Yhdysvalloissa) toimivat tuottajat kilpailevat myös yhteisön tuotannonalan kanssa samanlaisilla tuotteilla ja hinnoilla. Sen vuoksi katsotaan, että toimenpiteiden käyttöönottaminen ei vaaranna saumattomien rauta- ja teräsputkien tarjontaa eikä rajoita kilpailua yhteisön markkinoilla. |
| --- | --- |

(222)

Väitettiin myös, että tullien käyttöönotto aiheuttaisi kilpailun rajoittumista yhteisön markkinoilla. Todettakoon, että valituksen tehneiden tuottajien lisäksi uusissa jäsenvaltioissa on useita muita huomattavia tarkasteltavana olevan tuotteen tuottajia, kuten johdanto-osan 139 kappaleessa todettiin. Yhteisön tuottajien määrä riittää varmistamaan kilpailun näillä markkinoilla, vaikka polkumyynnin vastaiset toimenpiteet otetaankin käyttöön. Kuten johdanto-osan 188–195 kappaleessa lisäksi mainitaan, muissa kolmansissa maissa (esimerkiksi Yhdysvalloissa) toimivat tuottajat kilpailevat myös yhteisön tuotannonalan kanssa samanlaisilla tuotteilla ja hinnoilla. Sen vuoksi katsotaan, että toimenpiteiden käyttöönottaminen ei vaaranna saumattomien rauta- ja teräsputkien tarjontaa eikä rajoita kilpailua yhteisön markkinoilla.

6.2   Etuyhteydettömien tuojien etu

| (223) | Ainoastaan kolme etuyhteydetöntä tuojaa vastasi kyselylomakkeeseen, ja tarkastuskäynti tehtiin näistä kahden toimitiloihin. Neljäs etuyhteydetön tuoja suostui menettelyn myöhemmässä vaiheessa siihen, että sen tiloihin tehtiin tarkastuskäynti. Kyseisten neljän tuojan tuomat tarkasteltavana olevan tuotteen määrät muodostivat noin 8 prosenttia kokonaistuonnista yhteisöön ja 3 prosenttia yhteisön kulutuksesta. |
| --- | --- |

(223)

Ainoastaan kolme etuyhteydetöntä tuojaa vastasi kyselylomakkeeseen, ja tarkastuskäynti tehtiin näistä kahden toimitiloihin. Neljäs etuyhteydetön tuoja suostui menettelyn myöhemmässä vaiheessa siihen, että sen tiloihin tehtiin tarkastuskäynti. Kyseisten neljän tuojan tuomat tarkasteltavana olevan tuotteen määrät muodostivat noin 8 prosenttia kokonaistuonnista yhteisöön ja 3 prosenttia yhteisön kulutuksesta.

| (224) | Koska suurin osa saumattomien rauta- ja teräsputkien kokonaistuonnista yhteisöön kanavoidaan vientiä harjoittaviin tuottajiin etuyhteydessä olevien tuojien kautta ja alle puolet kokonaistuonnista tulee yhteisön markkinoille etuyhteydettömien tuojien kautta, neljän etuyhteydettömän tuojan tuontia voidaan pitää kaikkien muiden etuyhteydettömien tuojien tuontia edustavana. |
| --- | --- |

(224)

Koska suurin osa saumattomien rauta- ja teräsputkien kokonaistuonnista yhteisöön kanavoidaan vientiä harjoittaviin tuottajiin etuyhteydessä olevien tuojien kautta ja alle puolet kokonaistuonnista tulee yhteisön markkinoille etuyhteydettömien tuojien kautta, neljän etuyhteydettömän tuojan tuontia voidaan pitää kaikkien muiden etuyhteydettömien tuojien tuontia edustavana.

| (225) | Yhden tuojan osalta tarkasteltavana olevan tuotteen tuonti edusti 22 prosenttia sen saumattomien rauta- ja teräsputkien kokonaistuonnista ja vastaava myyntiarvo muodosti 3 prosenttia sen kokonaisliikevaihdosta tutkimusajanjaksolla. Tämä myynti oli tutkimusajanjakson aikana erittäin kannattavaa. Koska suurin osa tämän yrityksen toimittajista on sijoittunut yhteisöön tai maihin, joita polkumyyntitullien käyttöönotto ei koske, polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden käyttöönoton vaikutuksia ei voida pitää huomattavina. |
| --- | --- |

(225)

Yhden tuojan osalta tarkasteltavana olevan tuotteen tuonti edusti 22 prosenttia sen saumattomien rauta- ja teräsputkien kokonaistuonnista ja vastaava myyntiarvo muodosti 3 prosenttia sen kokonaisliikevaihdosta tutkimusajanjaksolla. Tämä myynti oli tutkimusajanjakson aikana erittäin kannattavaa. Koska suurin osa tämän yrityksen toimittajista on sijoittunut yhteisöön tai maihin, joita polkumyyntitullien käyttöönotto ei koske, polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden käyttöönoton vaikutuksia ei voida pitää huomattavina.

| (226) | Toinen tuoja, jonka päätoimintana oli saumattomien rauta- ja teräsputkien tuonti ja jalostaminen, toi saumattomia rauta- ja teräsputkia asianomaisista maista ja etenkin Venäjältä. Pieni osa tästä tuonnista koostui niin kutsutuista sertifioiduista putkista. Sen vuoksi katsotaan, että Venäjältä tulevaan tuontiin sovellettavien tullien käyttöönotto vaikuttaisi negatiivisesti kokonaisliiketoimintaan ja etenkin tämän yrityksen kannattavuuteen. Kun kuitenkin otetaan huomioon, että tämän tuojan lisäksi yhteisössä on tällä hetkellä ainoastaan yksi muu sertifioitujen saumattomien rauta- ja teräsputkien toimittaja, polkumyyntitullista johtuva tämän tuotteen hinnannousu voidaan erittäin todennäköisesti siirtää eteenpäin loppukuluttajalle. Lisäksi yritys voisi hankkia ainakin osan ostoistaan paikallisesta toimittajalta yhteisössä tai korvata osan ostoistaan muilla tuotteilla kuin tarkasteltavana olevalla tuotteella. |
| --- | --- |

(226)

Toinen tuoja, jonka päätoimintana oli saumattomien rauta- ja teräsputkien tuonti ja jalostaminen, toi saumattomia rauta- ja teräsputkia asianomaisista maista ja etenkin Venäjältä. Pieni osa tästä tuonnista koostui niin kutsutuista sertifioiduista putkista. Sen vuoksi katsotaan, että Venäjältä tulevaan tuontiin sovellettavien tullien käyttöönotto vaikuttaisi negatiivisesti kokonaisliiketoimintaan ja etenkin tämän yrityksen kannattavuuteen. Kun kuitenkin otetaan huomioon, että tämän tuojan lisäksi yhteisössä on tällä hetkellä ainoastaan yksi muu sertifioitujen saumattomien rauta- ja teräsputkien toimittaja, polkumyyntitullista johtuva tämän tuotteen hinnannousu voidaan erittäin todennäköisesti siirtää eteenpäin loppukuluttajalle. Lisäksi yritys voisi hankkia ainakin osan ostoistaan paikallisesta toimittajalta yhteisössä tai korvata osan ostoistaan muilla tuotteilla kuin tarkasteltavana olevalla tuotteella.

| (227) | Muut kaksi yhteistyössä ollutta tuojaa, joiden tuontimäärä muodosti ainoaan pienen osan tarkasteltavana olevan tuotteen tuontimäärästä yhteisöön tutkimusajanjakson aikana, katsoivat itse, ettei tullien käyttöönotolla olisi vaikutusta niihin. |
| --- | --- |

(227)

Muut kaksi yhteistyössä ollutta tuojaa, joiden tuontimäärä muodosti ainoaan pienen osan tarkasteltavana olevan tuotteen tuontimäärästä yhteisöön tutkimusajanjakson aikana, katsoivat itse, ettei tullien käyttöönotolla olisi vaikutusta niihin.

| (228) | Edellä esitetyn perusteella katsotaan, että polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden käyttöönotto vaikuttaisi tuojiin eri tavalla niiden kunkin yksittäisestä tilanteesta riippuen. Näin ollen voidaan päätellä, että toimenpiteiden käyttöönotolla voi olla huomattava kielteinen vaikutus yhden tuojan rahoitustilanteeseen. Toimenpiteillä ei kuitenkaan keskimäärin odoteta olevan huomattavia rahoitusvaikutuksia tuojien kokonaistilanteeseen. |
| --- | --- |

(228)

Edellä esitetyn perusteella katsotaan, että polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden käyttöönotto vaikuttaisi tuojiin eri tavalla niiden kunkin yksittäisestä tilanteesta riippuen. Näin ollen voidaan päätellä, että toimenpiteiden käyttöönotolla voi olla huomattava kielteinen vaikutus yhden tuojan rahoitustilanteeseen. Toimenpiteillä ei kuitenkaan keskimäärin odoteta olevan huomattavia rahoitusvaikutuksia tuojien kokonaistilanteeseen.

6.3   Käyttäjien etu

| (229) | Yksikään tarkasteltavana olevan tuotteen käyttäjä ei vastannut komission lähettämään kyselylomakkeeseen. Tutkimus osoitti kuitenkin, että rakennus- ja öljyteollisuus ovat saumattomien rauta- ja teräsputkien pääasiallisia käyttäjiä. Käytettävissä olevien tietojen perusteella saumattomat rauta- ja teräsputket muodostavat ainoastaan pienen osan suuremmistä hankkeista (kattiloista, putkijohdoista tai rakennushankkeista). Sen vuoksi pääteltiin, että saumattomia rauta- ja teräsputkia koskevien polkumyynninvastaisten toimenpiteiden käyttöönotosta johtuvat kustannukset eivät kovinkaan todennäköisesti vaikuttaisi huomattavalla tavalla tällaisille käyttäjille aiheutuviin kustannuksiin, mikä voisi olla selityksenä siihen, että käyttäjät eivät toimineet yhteistyössä tässä menettelyssä. |
| --- | --- |

(229)

Yksikään tarkasteltavana olevan tuotteen käyttäjä ei vastannut komission lähettämään kyselylomakkeeseen. Tutkimus osoitti kuitenkin, että rakennus- ja öljyteollisuus ovat saumattomien rauta- ja teräsputkien pääasiallisia käyttäjiä. Käytettävissä olevien tietojen perusteella saumattomat rauta- ja teräsputket muodostavat ainoastaan pienen osan suuremmistä hankkeista (kattiloista, putkijohdoista tai rakennushankkeista). Sen vuoksi pääteltiin, että saumattomia rauta- ja teräsputkia koskevien polkumyynninvastaisten toimenpiteiden käyttöönotosta johtuvat kustannukset eivät kovinkaan todennäköisesti vaikuttaisi huomattavalla tavalla tällaisille käyttäjille aiheutuviin kustannuksiin, mikä voisi olla selityksenä siihen, että käyttäjät eivät toimineet yhteistyössä tässä menettelyssä.

| (230) | Kun otetaan huomioon edellä esitetyt toteamukset ja se, että kuluttajajärjestöt eivät ole toimittaneet muita tietoja tai kannanottoja, päätellään, että ehdotettujen toimenpiteiden vaikutukset kuluttajiin olisivat todennäköisesti erittäin vähäisiä. |
| --- | --- |

(230)

Kun otetaan huomioon edellä esitetyt toteamukset ja se, että kuluttajajärjestöt eivät ole toimittaneet muita tietoja tai kannanottoja, päätellään, että ehdotettujen toimenpiteiden vaikutukset kuluttajiin olisivat todennäköisesti erittäin vähäisiä.

| (231) | Sen vuoksi päätellään, ettei yhteisön edun kannalta ole olemassa pakottavia syitä olla ottamatta käyttöön polkumyynnin vastaisia tulleja. |
| --- | --- |

(231)

Sen vuoksi päätellään, ettei yhteisön edun kannalta ole olemassa pakottavia syitä olla ottamatta käyttöön polkumyynnin vastaisia tulleja.

7.   LOPULLISET POLKUMYYNNIN VASTAISET TOIMENPITEET

7.1   Vahingon korjaava taso

| (232) | Katsottiin, että polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin aiheuttaman enemmän vahingon estämiseksi on tarkoituksenmukaista ottaa käyttöön polkumyynnin vastaiset toimenpiteet. |
| --- | --- |

(232)

Katsottiin, että polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin aiheuttaman enemmän vahingon estämiseksi on tarkoituksenmukaista ottaa käyttöön polkumyynnin vastaiset toimenpiteet.

| (233) | Toimenpiteiden tason olisi oltava riittävä poistamaan kyseisestä tuonnista aiheutuva vahinko ylittämättä kuitenkaan todettua polkumyyntimarginaalia. Vahingollisen polkumyynnin vaikutukset poistavan tullin määrää laskettaessa katsottiin, että toimenpiteiden olisi oltava sellaisia, että yhteisön tuotannonala voisi kattaa niillä tuotantokustannuksensa ja saada sellaisen kokonaisvoiton (ennen veroja), joka voitaisiin kohtuudella saada kyseisellä tuotannonalalla myytäessä samankaltaista tuotetta yhteisön markkinoilla tavanomaisissa kilpailuolosuhteissa eli ilman polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin vaikutusta. Yhteisön tuotannonalan vuonna 2001 saavuttaman keskimääräisen kannattavuustason perusteella pääteltiin, että 3 prosentin osuutta liikevaihdosta vastaavaa voittomarginaalia voitaisiin pitää asianmukaisena vähimmäismääränä, jonka yhteisön tuotannonalan voitaisiin odottaa saavuttavan ilman vahingollista polkumyyntiä. Tarvittava hinnankorotus määritettiin vertaamalla hinnan alittavuuden laskemisen yhteydessä määritettyä painotettua keskimääräistä tuontihintaa yhteisön tuotannonalan yhteisön markkinoilla myymien tuotteiden vahinkoa aiheuttamattomaan hintaan. Vahinkoa aiheuttamaton hinta saatiin oikaisemalla yhteisön tuotannonalan myyntihintaa tutkimusajanjakson tosiasiallisella tappiolla/voitolla sekä lisäämällä edellä mainittu voittomarginaali. Tästä vertailusta johtuvat mahdolliset erot ilmaistiin tämän jälkeen prosentteina CIF-kokonaistuontiarvosta. |
| --- | --- |

(233)

Toimenpiteiden tason olisi oltava riittävä poistamaan kyseisestä tuonnista aiheutuva vahinko ylittämättä kuitenkaan todettua polkumyyntimarginaalia. Vahingollisen polkumyynnin vaikutukset poistavan tullin määrää laskettaessa katsottiin, että toimenpiteiden olisi oltava sellaisia, että yhteisön tuotannonala voisi kattaa niillä tuotantokustannuksensa ja saada sellaisen kokonaisvoiton (ennen veroja), joka voitaisiin kohtuudella saada kyseisellä tuotannonalalla myytäessä samankaltaista tuotetta yhteisön markkinoilla tavanomaisissa kilpailuolosuhteissa eli ilman polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin vaikutusta. Yhteisön tuotannonalan vuonna 2001 saavuttaman keskimääräisen kannattavuustason perusteella pääteltiin, että 3 prosentin osuutta liikevaihdosta vastaavaa voittomarginaalia voitaisiin pitää asianmukaisena vähimmäismääränä, jonka yhteisön tuotannonalan voitaisiin odottaa saavuttavan ilman vahingollista polkumyyntiä. Tarvittava hinnankorotus määritettiin vertaamalla hinnan alittavuuden laskemisen yhteydessä määritettyä painotettua keskimääräistä tuontihintaa yhteisön tuotannonalan yhteisön markkinoilla myymien tuotteiden vahinkoa aiheuttamattomaan hintaan. Vahinkoa aiheuttamaton hinta saatiin oikaisemalla yhteisön tuotannonalan myyntihintaa tutkimusajanjakson tosiasiallisella tappiolla/voitolla sekä lisäämällä edellä mainittu voittomarginaali. Tästä vertailusta johtuvat mahdolliset erot ilmaistiin tämän jälkeen prosentteina CIF-kokonaistuontiarvosta.

7.2   Lopulliset toimenpiteet

| (234) | Edellä esitetyn perusteella katsotaan, että tarkasteltavana olevan tuotteen tuontia koskevat lopulliset polkumyynnin vastaiset toimenpiteet olisi perusasetuksen 9 artiklan mukaisesti otettava käyttöön alimpien polkumyynti- ja vahinkomarginaalien suuruisina alhaisemman tullin säännön mukaisesti. |
| --- | --- |

(234)

Edellä esitetyn perusteella katsotaan, että tarkasteltavana olevan tuotteen tuontia koskevat lopulliset polkumyynnin vastaiset toimenpiteet olisi perusasetuksen 9 artiklan mukaisesti otettava käyttöön alimpien polkumyynti- ja vahinkomarginaalien suuruisina alhaisemman tullin säännön mukaisesti.

| (235) | Koska vahingon korjaavat tasot ovat korkeampia kuin määritetyt polkumyyntimarginaalit, lopullisten toimenpiteiden olisi perustuttava jälkimmäisiin. Jäännöspolkumyyntimarginaalit vahvistettiin sen yrityksen tasolle, jolla oli korkein yksilöllinen marginaali kussakin maassa. |
| --- | --- |

(235)

Koska vahingon korjaavat tasot ovat korkeampia kuin määritetyt polkumyyntimarginaalit, lopullisten toimenpiteiden olisi perustuttava jälkimmäisiin. Jäännöspolkumyyntimarginaalit vahvistettiin sen yrityksen tasolle, jolla oli korkein yksilöllinen marginaali kussakin maassa.

| (236) | Tullit ilmaistuna prosentteina CIF-hinnasta yhteisön rajalla tullaamattomana ovat seuraavat:







  Maa | Yritys | Tulli (%) |
| --- | --- | --- | --- |
| Kroatia | Kaikki yritykset | 29,8 % |
| Romania | S.C. T.M.K. – Artrom S.A. | 17,8 % |
| S.C. Mittal Steel Roman S.A. | 17,7 % |
| S.C. Silcotub S.A. | 11,7 % |
| Kaikki muut yritykset | 17,8 % |
| Venäjä | Joint Stock Company Chelyabinsk Tube Rolling Plant ja Joint Stock Company Pervouralsky Novotrubny Works | 24,1 % |
| Kaikki muut yritykset | 35,8 % |
| Ukraina | OJSC Dnepropetrovsk Tube Works | 12,3 % |
| CJSC Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube ja OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant | 25,1 % |
| CJSC Nikopol Steel Pipe Plant Yutist | 25,7 % |
| Kaikki muut yritykset | 25,7 % |

(236)

Tullit ilmaistuna prosentteina CIF-hinnasta yhteisön rajalla tullaamattomana ovat seuraavat:

Maa

Yritys

Tulli (%)

Kroatia

Kaikki yritykset

29,8 %

Romania

S.C. T.M.K. – Artrom S.A.

17,8 %

S.C. Mittal Steel Roman S.A.

17,7 %

S.C. Silcotub S.A.

11,7 %

Kaikki muut yritykset

17,8 %

Venäjä

Joint Stock Company Chelyabinsk Tube Rolling Plant ja Joint Stock Company Pervouralsky Novotrubny Works

24,1 %

Kaikki muut yritykset

35,8 %

Ukraina

OJSC Dnepropetrovsk Tube Works

12,3 %

CJSC Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube ja OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant

25,1 %

CJSC Nikopol Steel Pipe Plant Yutist

25,7 %

Kaikki muut yritykset

25,7 %

| (237) | Tässä asetuksessa yrityksille vahvistettavat yksilölliset polkumyyntitullit määritettiin tämän tutkimuksen päätelmien perusteella. Näin ollen ne kuvastavat kyseisten yritysten tutkimuksen aikaista tilannetta. Näitä tulleja voidaan siten soveltaa (toisin kuin koko maata koskevia, ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavia tulleja) yksinomaan tarkasteltavana olevasta maasta peräisin olevien, erikseen mainittujen yritysten eli tarkoin määrättyjen oikeussubjektien tuottamien tuotteiden tuontiin. Jos yritystä ei ole nimenomaisesti mainittu tämän asetuksen artiklaosassa (mukaan luettuina erikseen mainittuihin yrityksiin etuyhteydessä olevat yritykset), sen tuottamiin tuontituotteisiin ei voida soveltaa kyseisiä tulleja, vaan niihin on sovellettava ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa tullia. |
| --- | --- |

(237)

Tässä asetuksessa yrityksille vahvistettavat yksilölliset polkumyyntitullit määritettiin tämän tutkimuksen päätelmien perusteella. Näin ollen ne kuvastavat kyseisten yritysten tutkimuksen aikaista tilannetta. Näitä tulleja voidaan siten soveltaa (toisin kuin koko maata koskevia, ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavia tulleja) yksinomaan tarkasteltavana olevasta maasta peräisin olevien, erikseen mainittujen yritysten eli tarkoin määrättyjen oikeussubjektien tuottamien tuotteiden tuontiin. Jos yritystä ei ole nimenomaisesti mainittu tämän asetuksen artiklaosassa (mukaan luettuina erikseen mainittuihin yrityksiin etuyhteydessä olevat yritykset), sen tuottamiin tuontituotteisiin ei voida soveltaa kyseisiä tulleja, vaan niihin on sovellettava ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa tullia.

| (238) | Kaikki näiden yrityskohtaisten polkumyyntitullien soveltamiseen liittyvät pyynnöt (esimerkiksi yrityksen nimenmuutoksen tai uusien tuotanto- tai myyntiyksiköiden perustamisen johdosta tehdyt) on toimitettava viipymättä komissiolle (14), ja mukaan on liitettävä kaikki asian kannalta oleelliset tiedot, erityisesti ne, jotka koskevat esimerkiksi kyseiseen nimenmuutokseen tai kyseisiin tuotanto- tai myyntiyksiköiden muutoksiin mahdollisesti liittyviä yrityksen tuotantotoiminnan sekä kotimarkkinamyynnin ja viennin muutoksia. Perustelluissa tapauksissa ryhdytään asianmukaisiin järjestelyihin esimerkiksi saattamalla yksilöllisten tullien soveltamisalaan kuuluvien yritysten luettelo ajan tasalle. Polkumyyntitullin moitteettoman täytäntöönpanon varmistamiseksi koko maata koskevaa tullia pitäisi soveltaa sekä yhteistyöstä kieltäytyneeseen viejään että yrityksiin, jotka eivät harjoittaneet vientiä tutkimusajanjakson aikana. Viimeksi mainittuja yrityksiä pyydetään kuitenkin esittämään perusasetuksen 11 artiklan mukainen tarkastelupyyntö, kun ne täyttävät kyseisen artiklan 4 kohdan toisessa alakohdassa säädetyt vaatimukset, jotta niiden tilannetta voitaisiin tarkastella yksilöllisesti. |
| --- | --- |

(238)

Kaikki näiden yrityskohtaisten polkumyyntitullien soveltamiseen liittyvät pyynnöt (esimerkiksi yrityksen nimenmuutoksen tai uusien tuotanto- tai myyntiyksiköiden perustamisen johdosta tehdyt) on toimitettava viipymättä komissiolle (14), ja mukaan on liitettävä kaikki asian kannalta oleelliset tiedot, erityisesti ne, jotka koskevat esimerkiksi kyseiseen nimenmuutokseen tai kyseisiin tuotanto- tai myyntiyksiköiden muutoksiin mahdollisesti liittyviä yrityksen tuotantotoiminnan sekä kotimarkkinamyynnin ja viennin muutoksia. Perustelluissa tapauksissa ryhdytään asianmukaisiin järjestelyihin esimerkiksi saattamalla yksilöllisten tullien soveltamisalaan kuuluvien yritysten luettelo ajan tasalle. Polkumyyntitullin moitteettoman täytäntöönpanon varmistamiseksi koko maata koskevaa tullia pitäisi soveltaa sekä yhteistyöstä kieltäytyneeseen viejään että yrityksiin, jotka eivät harjoittaneet vientiä tutkimusajanjakson aikana. Viimeksi mainittuja yrityksiä pyydetään kuitenkin esittämään perusasetuksen 11 artiklan mukainen tarkastelupyyntö, kun ne täyttävät kyseisen artiklan 4 kohdan toisessa alakohdassa säädetyt vaatimukset, jotta niiden tilannetta voitaisiin tarkastella yksilöllisesti.

| (239) | Tulliviranomaiset yhteisön rajalla voivat todeta hiiliekvivalenttikynnysarvon välillisesti tarkastamalla 11 CN-koodia, joihin tarkasteltavana oleva tuote luokitellaan. Tarkastelujakson aikana 99,9 prosenttia tarkasteltavana olevan tuotteen kokonaistuonnista koostui saumattomista rauta- ja teräsputkista, joiden hiiliekvivalenttiarvo jäi alle kynnysarvon 0,86. Sen vuoksi pääteltiin, että kaikkia asianomaisista maista tuotavia kyseisiin 11 CN-koodiin kuuluvia saumattomia rauta- ja teräsputkia voidaan pitää tarkasteltavana olevana tuotteena lukuun ottamatta niitä harvinaisia tapauksia, joissa tuoja kykenee osoittamaan, että tuotujen tavaroiden hiiliekvivalenttiarvo ylittää kynnysarvon 0,86. |
| --- | --- |

(239)

Tulliviranomaiset yhteisön rajalla voivat todeta hiiliekvivalenttikynnysarvon välillisesti tarkastamalla 11 CN-koodia, joihin tarkasteltavana oleva tuote luokitellaan. Tarkastelujakson aikana 99,9 prosenttia tarkasteltavana olevan tuotteen kokonaistuonnista koostui saumattomista rauta- ja teräsputkista, joiden hiiliekvivalenttiarvo jäi alle kynnysarvon 0,86. Sen vuoksi pääteltiin, että kaikkia asianomaisista maista tuotavia kyseisiin 11 CN-koodiin kuuluvia saumattomia rauta- ja teräsputkia voidaan pitää tarkasteltavana olevana tuotteena lukuun ottamatta niitä harvinaisia tapauksia, joissa tuoja kykenee osoittamaan, että tuotujen tavaroiden hiiliekvivalenttiarvo ylittää kynnysarvon 0,86.

7.3   Vapauttamista koskeva pyyntö

| (240) | Yksi niin kutsuttujen sertifioitujen saumattomien rauta- ja teräsputkien tuoja yhteisössä esitti, että se jätettäisiin polkumyyntitullin soveltamisalan ulkopuolelle. Yritys ei kuitenkaan ole esittänyt syitä tällaisen yksittäisen vapautuksen perusteluksi. On huomattava, että kyseinen tuoja toi polkumyynnillä saumattomia rauta- ja teräsputkia, jotka aiheuttivat vahingon yhteisön tuotannonalalle, eikä sen vuoksi ollut mitään syytä myöntää tälle yritykselle yksittäistä vapautusta. Lisäksi katsottiin, että tämän tuojan vapauttaminen polkumyyntitulleista aiheuttaisi epäasianmukaisen suuren toimenpiteiden kiertämisriskin. Koska myös sertifioituja putkia voidaan käyttää monissa erilaisissa sovelluksissa, ei olisi mahdollista varmistaa riittävällä tavalla, että kyseisiä putkia käytettäisiin ainoastaan rakennushankkeisiin Italiassa. |
| --- | --- |

(240)

Yksi niin kutsuttujen sertifioitujen saumattomien rauta- ja teräsputkien tuoja yhteisössä esitti, että se jätettäisiin polkumyyntitullin soveltamisalan ulkopuolelle. Yritys ei kuitenkaan ole esittänyt syitä tällaisen yksittäisen vapautuksen perusteluksi. On huomattava, että kyseinen tuoja toi polkumyynnillä saumattomia rauta- ja teräsputkia, jotka aiheuttivat vahingon yhteisön tuotannonalalle, eikä sen vuoksi ollut mitään syytä myöntää tälle yritykselle yksittäistä vapautusta. Lisäksi katsottiin, että tämän tuojan vapauttaminen polkumyyntitulleista aiheuttaisi epäasianmukaisen suuren toimenpiteiden kiertämisriskin. Koska myös sertifioituja putkia voidaan käyttää monissa erilaisissa sovelluksissa, ei olisi mahdollista varmistaa riittävällä tavalla, että kyseisiä putkia käytettäisiin ainoastaan rakennushankkeisiin Italiassa.

7.4   Osittaista suspensiota koskeva pyyntö

| (241) | Sen jälkeen kun lopulliset päätelmät oli annettu tiedoksi, yksi tuoja vaati 9 kuukauden pituista tullien osittaista suspensiota (jota voitaisiin jatkaa 12 lisäkuukaudella), joka koskisi venäläisen vientiä harjoittavan tuottajan TMK:n tuottaman, CN-koodiin 7304 39 92 luokitellun ja Italian työministeriön sertifioiman, julkisissa rakennusurakoissa Italiassa käytettäväksi tarkoitetun tarkasteltavana olevan tuotteen tiettyä tuontia. |
| --- | --- |

(241)

Sen jälkeen kun lopulliset päätelmät oli annettu tiedoksi, yksi tuoja vaati 9 kuukauden pituista tullien osittaista suspensiota (jota voitaisiin jatkaa 12 lisäkuukaudella), joka koskisi venäläisen vientiä harjoittavan tuottajan TMK:n tuottaman, CN-koodiin 7304 39 92 luokitellun ja Italian työministeriön sertifioiman, julkisissa rakennusurakoissa Italiassa käytettäväksi tarkoitetun tarkasteltavana olevan tuotteen tiettyä tuontia.

| (242) | Tuoja väitti, että osittainen suspensio olisi perusteltua yhteisön edun vuoksi perusasetuksen 14 artiklan 4 kohdan mukaisesti. Väitettiin, että ilman toimenpiteiden osittaista suspensiota tuoja lopettaisi sertifioitujen putkien tuonnin ja näin ollen ainoa Italiassa oleva sertifioituja saumattomia rauta- ja teräsputkia tuottava yritys pääsisi monopoliasemaan. |
| --- | --- |

(242)

Tuoja väitti, että osittainen suspensio olisi perusteltua yhteisön edun vuoksi perusasetuksen 14 artiklan 4 kohdan mukaisesti. Väitettiin, että ilman toimenpiteiden osittaista suspensiota tuoja lopettaisi sertifioitujen putkien tuonnin ja näin ollen ainoa Italiassa oleva sertifioituja saumattomia rauta- ja teräsputkia tuottava yritys pääsisi monopoliasemaan.

| (243) | Tuoja väitti, että toimenpiteiden osittainen suspensio ei aiheuttaisi vahinkoa väitetylle ainoalle yhteisön tuottajalle, jonka väitetty saumattomien rauta- ja teräsputkien tuotantomäärä kattaa noin kaksi kolmasosaa sertifioitujen saumattomien rauta- ja teräsputkien vuotuisesta kysynnästä Italiassa. Tuoja väitti lisäksi, että Italian tullin olisi helppo valvoa toimenpiteiden osittaista suspensiota yksinkertaisesti tarkastamalla sertifiointiasiakirjat, jotka on esitettävä tullissa jokaisen tuontitapahtuman yhteydessä. |
| --- | --- |

(243)

Tuoja väitti, että toimenpiteiden osittainen suspensio ei aiheuttaisi vahinkoa väitetylle ainoalle yhteisön tuottajalle, jonka väitetty saumattomien rauta- ja teräsputkien tuotantomäärä kattaa noin kaksi kolmasosaa sertifioitujen saumattomien rauta- ja teräsputkien vuotuisesta kysynnästä Italiassa. Tuoja väitti lisäksi, että Italian tullin olisi helppo valvoa toimenpiteiden osittaista suspensiota yksinkertaisesti tarkastamalla sertifiointiasiakirjat, jotka on esitettävä tullissa jokaisen tuontitapahtuman yhteydessä.

| (244) | Todettakoon sen väitteen osalta, jonka mukaan toimenpiteiden osittaisen suspension tekemättä jättäminen loisi yhteisön markkinoille monopolin, että vaikka Italiassa oli tutkimusajanjaksolla kaksi sertifioitujen saumattomien rauta- ja teräsputkien tuottajaa, vuoden 2005 lopusta lähtien jäljellä on ollut enää yksi tällainen yritys. Voidaan kuitenkin osoittaa, että tutkimusajanjaksolla Venäjältä polkumyynnillä tuodut sertifioidut saumattomat rauta- ja teräsputket alittivat yhteisön tuotannonalan tuottamien sertifioitujen putkien hinnat siinä määrin, että yhteisön tuottajat eivät kyenneet kilpailemaan polkumyyntituonnin kanssa ja niiden oli lopetettava sertifioitujen saumattomien rauta- ja teräsputkien tuotanto tai supistettava sitä rajusti. Koska Venäjältä polkumyynnillä tapahtunut sertifioitujen saumattomien rauta- ja teräsputkien tuonti oli itse asiassa syynä siihen, että yhteisön markkinoilla oli jäljellä ainoastaan yksi sertifioitujen saumattomien rauta- ja teräsputkien yhteisön tuottaja, oli hylättävä väite, jonka mukaan tullien osittainen suspensio ei aiheuttaisi vahinkoa yhteisön tuotannonalalle. Päinvastoin odotetaan, että tullien käyttöönotto lisää kilpailua ja johtaa siihen, että muut sertifioitujen putkien yhteisön tuottajat palaavat jälleen yhteisön markkinoille. |
| --- | --- |

(244)

Todettakoon sen väitteen osalta, jonka mukaan toimenpiteiden osittaisen suspension tekemättä jättäminen loisi yhteisön markkinoille monopolin, että vaikka Italiassa oli tutkimusajanjaksolla kaksi sertifioitujen saumattomien rauta- ja teräsputkien tuottajaa, vuoden 2005 lopusta lähtien jäljellä on ollut enää yksi tällainen yritys. Voidaan kuitenkin osoittaa, että tutkimusajanjaksolla Venäjältä polkumyynnillä tuodut sertifioidut saumattomat rauta- ja teräsputket alittivat yhteisön tuotannonalan tuottamien sertifioitujen putkien hinnat siinä määrin, että yhteisön tuottajat eivät kyenneet kilpailemaan polkumyyntituonnin kanssa ja niiden oli lopetettava sertifioitujen saumattomien rauta- ja teräsputkien tuotanto tai supistettava sitä rajusti. Koska Venäjältä polkumyynnillä tapahtunut sertifioitujen saumattomien rauta- ja teräsputkien tuonti oli itse asiassa syynä siihen, että yhteisön markkinoilla oli jäljellä ainoastaan yksi sertifioitujen saumattomien rauta- ja teräsputkien yhteisön tuottaja, oli hylättävä väite, jonka mukaan tullien osittainen suspensio ei aiheuttaisi vahinkoa yhteisön tuotannonalalle. Päinvastoin odotetaan, että tullien käyttöönotto lisää kilpailua ja johtaa siihen, että muut sertifioitujen putkien yhteisön tuottajat palaavat jälleen yhteisön markkinoille.

| (245) | Vaikka todetaankin, että Italian tulliviranomaisten olisi periaatteessa mahdollista valvoa osittaista suspensiota, haettu osittainen suspensio on myös hylättävä samoin perustein kuin edellä johdanto-osan 240 kappaleessa mainittu vapauttamista koskeva pyyntö. Toimenpiteiden osittaisen suspension myöntäminen yhdelle yksittäiselle tuojalle aiheuttaisi epäasianmukaisen suuren toimenpiteiden kiertämisriskin, koska kyseisen yrityksen tuomia sertifioituja saumattomia rauta- ja teräsputkia voitaisiin käyttää myös muihin tarkoituksiin kuin rakennushankkeisiin Italiassa. |
| --- | --- |

(245)

Vaikka todetaankin, että Italian tulliviranomaisten olisi periaatteessa mahdollista valvoa osittaista suspensiota, haettu osittainen suspensio on myös hylättävä samoin perustein kuin edellä johdanto-osan 240 kappaleessa mainittu vapauttamista koskeva pyyntö. Toimenpiteiden osittaisen suspension myöntäminen yhdelle yksittäiselle tuojalle aiheuttaisi epäasianmukaisen suuren toimenpiteiden kiertämisriskin, koska kyseisen yrityksen tuomia sertifioituja saumattomia rauta- ja teräsputkia voitaisiin käyttää myös muihin tarkoituksiin kuin rakennushankkeisiin Italiassa.

7.5   Sitoumukset

| (246) | Sama tuoja esitti lisäksi, että olisi hyväksyttävä sitoumus sille putkia toimittavalta venäläiseltä vientiä harjoittavalta tuottajalta. Yrityksen olisi vahvistettava tulliton tuontimäärä, jolla olisi määrällinen katto. Tuoja väitti, että tämä tuontimäärä käytettäisiin yksinomaan julkisiin rakennushankkeisiin Italiassa. Tästä syystä tuonti ei ole aiheuttaisi vahinkoa yhteisön tuotannonalalle. Lisäksi sertifioitujen saumattomien rauta- ja teräsputkien tarjonta yhteisössä olisi riittämätöntä. Olisi kuitenkin huomattava, että perusasetuksen 8 artiklan 1 kohdan mukaan sitoumuksia voivat tarjota ainoastaan vientiä harjoittavat tuottajat, eivät tuojat. Näin ollen tämä pyyntö hylättiin. |
| --- | --- |

(246)

Sama tuoja esitti lisäksi, että olisi hyväksyttävä sitoumus sille putkia toimittavalta venäläiseltä vientiä harjoittavalta tuottajalta. Yrityksen olisi vahvistettava tulliton tuontimäärä, jolla olisi määrällinen katto. Tuoja väitti, että tämä tuontimäärä käytettäisiin yksinomaan julkisiin rakennushankkeisiin Italiassa. Tästä syystä tuonti ei ole aiheuttaisi vahinkoa yhteisön tuotannonalalle. Lisäksi sertifioitujen saumattomien rauta- ja teräsputkien tarjonta yhteisössä olisi riittämätöntä. Olisi kuitenkin huomattava, että perusasetuksen 8 artiklan 1 kohdan mukaan sitoumuksia voivat tarjota ainoastaan vientiä harjoittavat tuottajat, eivät tuojat. Näin ollen tämä pyyntö hylättiin.

| (247) | Sen jälkeen kun olennaiset tosiasiat ja huomiot, joiden perusteella aiottiin suositella lopullisten polkumyyntitullien käyttöönottoa, oli annettu tiedoksi, suurin osa vientiä harjoittavista tuottajista asianomaisissa maissa tarjosi perusasetuksen 8 artiklan 1 kohdan mukaisia hintasitoumuksia. |
| --- | --- |

(247)

Sen jälkeen kun olennaiset tosiasiat ja huomiot, joiden perusteella aiottiin suositella lopullisten polkumyyntitullien käyttöönottoa, oli annettu tiedoksi, suurin osa vientiä harjoittavista tuottajista asianomaisissa maissa tarjosi perusasetuksen 8 artiklan 1 kohdan mukaisia hintasitoumuksia.

| (248) | Tarkasteltavana olevaan tuotteeseen sisältyy kuitenkin huomattava määrä tuotetyyppejä, eikä niiden eroja ole aina helppo havaita tuonnin yhteydessä. Tämän vuoksi on käytännössä mahdotonta vahvistaa eri tuotetyypeille sellaisia mielekkäitä vähimmäishintoja, joita komissio ja jäsenvaltioiden tulliviranomaiset pystyisivät asianmukaisesti valvomaan tuonnin yhteydessä. Lisäksi tarkasteltavana olevan tuotteen hinnat ovat viime vuosina vaihdelleet huomattavasti, eikä sen vuoksi ole asianmukaista tehdä pitkäkestoisia vahvistettuja hintasitoumuksia. Hintavaihtelut johtuvat raaka-aineiden eli metalliharkkojen ja -valanteiden sekä teräsromun hintojen vaihtelusta; raaka-aineet muodostavat tuotantokustannusten keskeisen mutta vaihtelevan tekijän. Jos vähimmäistuontihinnat indeksoitaisiin yhden raaka-aineen hintaan, tuotteiden alaryhmille pitäisi vahvistaa ryhmäkohtaiset indeksointikaavat, jolloin indeksointikaavojen eri tekijöiden määrittäminen ja sitoumusten seuranta olisi erittäin monimutkaista. |
| --- | --- |

(248)

Tarkasteltavana olevaan tuotteeseen sisältyy kuitenkin huomattava määrä tuotetyyppejä, eikä niiden eroja ole aina helppo havaita tuonnin yhteydessä. Tämän vuoksi on käytännössä mahdotonta vahvistaa eri tuotetyypeille sellaisia mielekkäitä vähimmäishintoja, joita komissio ja jäsenvaltioiden tulliviranomaiset pystyisivät asianmukaisesti valvomaan tuonnin yhteydessä. Lisäksi tarkasteltavana olevan tuotteen hinnat ovat viime vuosina vaihdelleet huomattavasti, eikä sen vuoksi ole asianmukaista tehdä pitkäkestoisia vahvistettuja hintasitoumuksia. Hintavaihtelut johtuvat raaka-aineiden eli metalliharkkojen ja -valanteiden sekä teräsromun hintojen vaihtelusta; raaka-aineet muodostavat tuotantokustannusten keskeisen mutta vaihtelevan tekijän. Jos vähimmäistuontihinnat indeksoitaisiin yhden raaka-aineen hintaan, tuotteiden alaryhmille pitäisi vahvistaa ryhmäkohtaiset indeksointikaavat, jolloin indeksointikaavojen eri tekijöiden määrittäminen ja sitoumusten seuranta olisi erittäin monimutkaista.

| (249) | Lisäksi muistutetaan, että aiemmin on hyväksytty sitoumuksia, jotka koskivat tämän tutkimuksen mukaiseen tuotteen määritelmään kuuluvia tiettyjä tuotteita. Kyseisten sitoumusten periaatteena oli, että tuoteryhmäkohtaiset hinnat noudattaisivat yhteisössä vallitsevaa hintarakennetta, ja komission oli hyvin vaikea valvoa niitä tai hinnat eivät sitoumuksista huolimatta nousseet vahinkoa aiheuttamattomalle tasolle eivätkä tasavertaiset kaupankäyntiedellytykset näin ollen palautuneet yhteisön markkinoille (15). |
| --- | --- |

(249)

Lisäksi muistutetaan, että aiemmin on hyväksytty sitoumuksia, jotka koskivat tämän tutkimuksen mukaiseen tuotteen määritelmään kuuluvia tiettyjä tuotteita. Kyseisten sitoumusten periaatteena oli, että tuoteryhmäkohtaiset hinnat noudattaisivat yhteisössä vallitsevaa hintarakennetta, ja komission oli hyvin vaikea valvoa niitä tai hinnat eivät sitoumuksista huolimatta nousseet vahinkoa aiheuttamattomalle tasolle eivätkä tasavertaiset kaupankäyntiedellytykset näin ollen palautuneet yhteisön markkinoille (15).

| (250) | Lisäksi useissa tapauksissa ehdotettu tuoteluokittelu ei ollut riittävän yksityiskohtainen, eikä asianmukainen valvonta ollut sen vuoksi mahdollista, tai ehdotettu hintataso ei mahdollistanut vahingollisen polkumyynnin poistamista. |
| --- | --- |

(250)

Lisäksi useissa tapauksissa ehdotettu tuoteluokittelu ei ollut riittävän yksityiskohtainen, eikä asianmukainen valvonta ollut sen vuoksi mahdollista, tai ehdotettu hintataso ei mahdollistanut vahingollisen polkumyynnin poistamista.

| (251) | Kun otetaan huomioon edellä esitetyt seikat ja etenkin eri vähimmäistuontihintojen valvontavaikeudet, katsotaan, että sitoumukset eivät periaatteessa ole toteutettavissa. Koska Romania on liittymässä yhteisöön, Romaniaan sovellettavien toimenpiteiden kestoa rajoitetaan. Näin hintojen huomattavat muuttumismahdollisuudet sekä riski, että romanialaiset viejät kiertävät vähimmäistuontihintoja, ovat pienet. Komissio hyväksyikin tiettyjen muun muassa Romaniasta peräisin olevien saumattomien rauta- tai teräsputkien tuontia koskevan polkumyynnin vastaisen menettelyn yhteydessä tarjottujen sitoumusten hyväksymisestä 23 päivänä kesäkuuta 2006 tekemällään päätöksellä 2006/441/EY (16) romanialaisten vientiä harjoittavien tuottajien tarjoamat sitoumukset. Sitoumusten hyväksymisen syyt esitetään yksityiskohtaisemmin tässä päätöksessä. Komissio katsoo, että tarjotut sitoumukset poistavat polkumyynnin vahingollisen vaikutuksen ja rajoittavat riittävällä tavalla toimenpiteiden kiertämisen vaaraa. |
| --- | --- |

(251)

Kun otetaan huomioon edellä esitetyt seikat ja etenkin eri vähimmäistuontihintojen valvontavaikeudet, katsotaan, että sitoumukset eivät periaatteessa ole toteutettavissa. Koska Romania on liittymässä yhteisöön, Romaniaan sovellettavien toimenpiteiden kestoa rajoitetaan. Näin hintojen huomattavat muuttumismahdollisuudet sekä riski, että romanialaiset viejät kiertävät vähimmäistuontihintoja, ovat pienet. Komissio hyväksyikin tiettyjen muun muassa Romaniasta peräisin olevien saumattomien rauta- tai teräsputkien tuontia koskevan polkumyynnin vastaisen menettelyn yhteydessä tarjottujen sitoumusten hyväksymisestä 23 päivänä kesäkuuta 2006 tekemällään päätöksellä 2006/441/EY (16) romanialaisten vientiä harjoittavien tuottajien tarjoamat sitoumukset. Sitoumusten hyväksymisen syyt esitetään yksityiskohtaisemmin tässä päätöksessä. Komissio katsoo, että tarjotut sitoumukset poistavat polkumyynnin vahingollisen vaikutuksen ja rajoittavat riittävällä tavalla toimenpiteiden kiertämisen vaaraa.

| (252) | Jotta komissio ja tulliviranomaiset voisivat valvoa yritysten antamien sitoumusten noudattamista vieläkin tehokkaammin, vapaaseen liikkeeseen luovutusta koskevaa pyyntöä asianomaiselle veroviranomaiselle esitettäessä polkumyyntitullista vapautuksen edellytyksenä on, että i) esitetään sitoumuslasku, joka on kauppalasku, johon sisältyvät ainakin liitteessä mainitut tiedot ja ilmoitus, ii) nämä yritykset ovat valmistaneet asianomaiset tuontituotteet, lähettäneet ne ensimmäiselle riippumattomalle asiakkaalle yhteisössä ja laskuttaneet tätä niistä suoraan ja iii) tullille tulliselvitystä varten esitettävät tavarat vastaavat tarkoin sitoumuslaskussa olevaa kuvausta. Jos edellä esitetyt edellytykset eivät täyty, asianmukainen polkumyyntitulli syntyy vapaaseen liikkeeseen luovutusta koskevan ilmoituksen vastaanottohetkellä. |
| --- | --- |

(252)

Jotta komissio ja tulliviranomaiset voisivat valvoa yritysten antamien sitoumusten noudattamista vieläkin tehokkaammin, vapaaseen liikkeeseen luovutusta koskevaa pyyntöä asianomaiselle veroviranomaiselle esitettäessä polkumyyntitullista vapautuksen edellytyksenä on, että i) esitetään sitoumuslasku, joka on kauppalasku, johon sisältyvät ainakin liitteessä mainitut tiedot ja ilmoitus, ii) nämä yritykset ovat valmistaneet asianomaiset tuontituotteet, lähettäneet ne ensimmäiselle riippumattomalle asiakkaalle yhteisössä ja laskuttaneet tätä niistä suoraan ja iii) tullille tulliselvitystä varten esitettävät tavarat vastaavat tarkoin sitoumuslaskussa olevaa kuvausta. Jos edellä esitetyt edellytykset eivät täyty, asianmukainen polkumyyntitulli syntyy vapaaseen liikkeeseen luovutusta koskevan ilmoituksen vastaanottohetkellä.

| (253) | Aina kun komissio peruuttaa rikkomuksen seurauksena perusasetuksen 8 artiklan 9 kohdan mukaisesti sitoumuksen hyväksynnän viitaten kyseiseen tuontitapahtumaan ja ilmoittaen, ettei siihen liittyvä sitoumuslasku ole pätevä, tullivelka syntyy vapaaseen liikkeeseen luovutusta koskevan ilmoituksen vastaanottohetkellä. |
| --- | --- |

(253)

Aina kun komissio peruuttaa rikkomuksen seurauksena perusasetuksen 8 artiklan 9 kohdan mukaisesti sitoumuksen hyväksynnän viitaten kyseiseen tuontitapahtumaan ja ilmoittaen, ettei siihen liittyvä sitoumuslasku ole pätevä, tullivelka syntyy vapaaseen liikkeeseen luovutusta koskevan ilmoituksen vastaanottohetkellä.

| (254) | Tuojien pitäisi olla tietoisia tavanomaisena kaupallisena riskinä siitä, että tullivelka voi syntyä vapaaseen liikkeeseen luovutusta koskevan ilmoituksen vastaanottohetkellä, kuten johdanto-osan 252 ja 253 kappaleessa kuvataan, vaikka komissio olisikin hyväksynyt sitoumuksen valmistajalta, jolta tuojat ostivat tuotteita suoraan tai välillisesti. |
| --- | --- |

(254)

Tuojien pitäisi olla tietoisia tavanomaisena kaupallisena riskinä siitä, että tullivelka voi syntyä vapaaseen liikkeeseen luovutusta koskevan ilmoituksen vastaanottohetkellä, kuten johdanto-osan 252 ja 253 kappaleessa kuvataan, vaikka komissio olisikin hyväksynyt sitoumuksen valmistajalta, jolta tuojat ostivat tuotteita suoraan tai välillisesti.

| (255) | Tulliviranomaisten olisi perusasetuksen 14 artiklan 7 kohdan mukaisesti ilmoitettava viipymättä komissiolle kaikista tapauksista, joissa havaitaan viitteitä sitoumuksen rikkomisesta. |
| --- | --- |

(255)

Tulliviranomaisten olisi perusasetuksen 14 artiklan 7 kohdan mukaisesti ilmoitettava viipymättä komissiolle kaikista tapauksista, joissa havaitaan viitteitä sitoumuksen rikkomisesta.

| (256) | Edellä esitetyn vuoksi katsotaan, että komissio voi hyväksyä romanialaisten vientiä harjoittavien tuottajien tarjoamat sitoumukset, ja asianomaisille yrityksille on ilmoitettu niistä olennaisista seikoista, huomioista ja velvoitteista, joihin sitoumusten hyväksyntä perustuu. Venäläisten ja ukrainalaisten vientiä harjoittavien tuottajien tarjoamia sitoumuksia ei kuitenkaan voida hyväksyä edellä esitetyistä syistä. |
| --- | --- |

(256)

Edellä esitetyn vuoksi katsotaan, että komissio voi hyväksyä romanialaisten vientiä harjoittavien tuottajien tarjoamat sitoumukset, ja asianomaisille yrityksille on ilmoitettu niistä olennaisista seikoista, huomioista ja velvoitteista, joihin sitoumusten hyväksyntä perustuu. Venäläisten ja ukrainalaisten vientiä harjoittavien tuottajien tarjoamia sitoumuksia ei kuitenkaan voida hyväksyä edellä esitetyistä syistä.

| (257) | On huomattava, että jos sitoumusta epäillään rikottavan, sitä rikotaan tai se peruutetaan, polkumyyntitulli voidaan ottaa käyttöön perusasetuksen 8 artiklan 9 ja 10 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(257)

On huomattava, että jos sitoumusta epäillään rikottavan, sitä rikotaan tai se peruutetaan, polkumyyntitulli voidaan ottaa käyttöön perusasetuksen 8 artiklan 9 ja 10 kohdan mukaisesti.

7.6   Kahta välivaiheen tarkastelua ja voimassa olevia toimenpiteitä koskevat päätelmät

| (258) | Kuten johdanto-osan 3 kappaleessa mainitaan, komission omasta aloitteesta käynnistettiin kaksi välivaiheen tarkastelua, jotta Kroatiasta, Romaniasta, Venäjältä ja Ukrainasta tuleviin alkuperäiseen tuotteen määritelmään sisältyviin tuotteisiin sovellettavia voimassa olevia polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä voidaan tarvittaessa muuttaa tai ne voidaan kumota. |
| --- | --- |

(258)

Kuten johdanto-osan 3 kappaleessa mainitaan, komission omasta aloitteesta käynnistettiin kaksi välivaiheen tarkastelua, jotta Kroatiasta, Romaniasta, Venäjältä ja Ukrainasta tuleviin alkuperäiseen tuotteen määritelmään sisältyviin tuotteisiin sovellettavia voimassa olevia polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä voidaan tarvittaessa muuttaa tai ne voidaan kumota.

| (259) | Tämän tutkimuksen päätelmien perusteella olisi otettava käyttöön toimenpiteitä, joita sovelletaan Kroatiasta, Romaniasta, Venäjältä ja Ukrainasta peräisin olevien, johdanto-osan 17 kappaleessa määriteltyjen saumattomien rauta- ja teräsputkien tuontiin. Koska 2.1 jaksossa määritelty tarkasteltavana oleva tuote kattaa jo voimassa olevien toimenpiteiden soveltamisalaan kuuluvia tuotteita, asetuksella (EY) N:o 2320/97 ja asetuksella (EY) N:o 348/2000 käyttöön otettujen toimenpiteiden soveltaminen alkuperäiseen tuotteen määritelmään ei enää olisi tarkoituksenmukaista ja kyseisiä asetuksia olisi tästä syystä muutettava tai ne olisi kumottava. |
| --- | --- |

(259)

Tämän tutkimuksen päätelmien perusteella olisi otettava käyttöön toimenpiteitä, joita sovelletaan Kroatiasta, Romaniasta, Venäjältä ja Ukrainasta peräisin olevien, johdanto-osan 17 kappaleessa määriteltyjen saumattomien rauta- ja teräsputkien tuontiin. Koska 2.1 jaksossa määritelty tarkasteltavana oleva tuote kattaa jo voimassa olevien toimenpiteiden soveltamisalaan kuuluvia tuotteita, asetuksella (EY) N:o 2320/97 ja asetuksella (EY) N:o 348/2000 käyttöön otettujen toimenpiteiden soveltaminen alkuperäiseen tuotteen määritelmään ei enää olisi tarkoituksenmukaista ja kyseisiä asetuksia olisi tästä syystä muutettava tai ne olisi kumottava.

| (260) | Samalla olisi saatettava päätökseen edellä mainitut kaksi välivaiheen tarkastelua sekä marraskuussa 2002 käynnistetyt, 1.2 jaksossa tarkoitetut välivaiheen tarkastelu ja toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeva tarkastelu. |
| --- | --- |

(260)

Samalla olisi saatettava päätökseen edellä mainitut kaksi välivaiheen tarkastelua sekä marraskuussa 2002 käynnistetyt, 1.2 jaksossa tarkoitetut välivaiheen tarkastelu ja toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeva tarkastelu.

| (261) | Lisäksi asetus (EY) N:o 1866/2005, jolla Kroatiasta ja Ukrainasta tuleviin alkuperäiseen tuotteen määritelmään kuuluviin tuotteisiin sovellettavien toimenpiteiden osittaista suspensiota jatkettiin, tulee tarpeettomaksi asetuksen (EY) N:o 348/2000 kumoamisen seurauksena, |
| --- | --- |

(261)

Lisäksi asetus (EY) N:o 1866/2005, jolla Kroatiasta ja Ukrainasta tuleviin alkuperäiseen tuotteen määritelmään kuuluviin tuotteisiin sovellettavien toimenpiteiden osittaista suspensiota jatkettiin, tulee tarpeettomaksi asetuksen (EY) N:o 348/2000 kumoamisen seurauksena,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Otetaan käyttöön lopullinen polkumyyntitulli, jota sovelletaan tiettyjen Kroatiasta, Romaniasta, Ukrainasta ja Venäjältä peräisin olevien, CN-koodeihin ex 7304 10 10, ex 7304 10 30, ex 7304 21 00, ex 7304 29 11, ex 7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92 ja ex 7304 59 93 (17) (Taric-koodit 7304101020, 7304103020, 7304210020, 7304291120, 7304318030, 7304395830, 7304399230, 7304399320, 7304518930, 7304599230 ja 7304599320) luokiteltavien raudasta tai teräksestä valmistettujen poikkileikkaukseltaan ympyränmuotoisten saumattomien putkien, joiden ulkoläpimitta on enintään 406,4 mm ja joiden hiiliekvivalenttiarvo (18) on IIW-instituutin (International Institute of Welding) kaavan ja kemiallisen analyysin mukaan enintään 0,86, tuontiin.

Jäljempänä lueteltujen yritysten valmistamien, edellä kuvattujen tuotteiden vapaasti yhteisön rajalla tullaamattomana -nettohintaan sovellettava lopullinen polkumyyntitulli on seuraava:

| Maa | Yritys | Polkumyyntitulli | Taric-lisäkoodi |
| --- | --- | --- | --- |
| Kroatia | Kaikki yritykset | 29,8 % | |
| Romania | S.C. T.M.K. – Artrom S.A. | 17,8 % | A738 |
| S.C. Mittal Steel Roman S.A. | 17,7 % | A739 |
| S.C. Silcotub S.A. | 11,7 % | A740 |
| Kaikki muut yritykset | 17,8 % | A999 |
| Venäjä | Joint Stock Company Chelyabinsk Tube Rolling Plant ja Joint Stock Company Pervouralsky Novotrubny Works | 24,1 % | A741 |
| Kaikki muut yritykset | 35,8 % | A999 |
| Ukraina | OJSC Dnepropetrovsk Tube Works | 12,3 % | A742 |
| CJSC Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube ja OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant | 25,1 % | A743 |
| CJSC Nikopol Steel Pipe Plant Yutist | 25,7 % | A744 |
| Kaikki muut yritykset | 25,7 % | A999 |

Maa

Yritys

Polkumyyntitulli

Taric-lisäkoodi

Kroatia

Kaikki yritykset

29,8 %

Romania

S.C. T.M.K. – Artrom S.A.

17,8 %

A738

S.C. Mittal Steel Roman S.A.

17,7 %

A739

S.C. Silcotub S.A.

11,7 %

A740

Kaikki muut yritykset

17,8 %

A999

Venäjä

Joint Stock Company Chelyabinsk Tube Rolling Plant ja Joint Stock Company Pervouralsky Novotrubny Works

24,1 %

A741

Kaikki muut yritykset

35,8 %

A999

Ukraina

OJSC Dnepropetrovsk Tube Works

12,3 %

A742

CJSC Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube ja OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant

25,1 %

A743

CJSC Nikopol Steel Pipe Plant Yutist

25,7 %

A744

Kaikki muut yritykset

25,7 %

A999

Sen estämättä, mitä ensimmäisessä kohdassa säädetään, lopullista polkumyyntitullia ei sovelleta 2 artiklan mukaisesti vapaaseen liikkeeseen luovutettuihin tuontituotteisiin.

Jollei toisin säädetä, sovelletaan voimassa olevia tulleja koskevia säännöksiä ja määräyksiä.

2 artikla

1.   Vapaaseen liikkeeseen luovutettavaksi ilmoitetut tuontituotteet, joita koskevan kauppalaskun ovat laatineet komission hyväksymän sitoumuksen antaneet, 23 päivänä kesäkuuta 2006 tehtyssä komission päätöksessä 2006/441/EY (19) ja sen muutossäädöksissä luetellut yritykset, vapautetaan 1 artiklalla käyttöön otetuista polkumyyntitulleista seuraavin ehdoin:

| — | nämä yritykset ovat valmistaneet asianomaiset tuontituotteet, lähettäneet ne ensimmäiselle riippumattomalle asiakkaalle yhteisössä ja laskuttaneet tätä niistä suoraan; ja |
| --- | --- |

—

nämä yritykset ovat valmistaneet asianomaiset tuontituotteet, lähettäneet ne ensimmäiselle riippumattomalle asiakkaalle yhteisössä ja laskuttaneet tätä niistä suoraan; ja

| — | tuonnin mukana on sitoumuslasku, joka on kauppalasku, joka sisältää ainakin tämän asetuksen liitteessä tarkoitetut tiedot ja siinä määrätyn ilmoituksen; ja |
| --- | --- |

—

tuonnin mukana on sitoumuslasku, joka on kauppalasku, joka sisältää ainakin tämän asetuksen liitteessä tarkoitetut tiedot ja siinä määrätyn ilmoituksen; ja

| — | tullille tulliselvitystä varten esitettävät tavarat vastaavat tarkoin sitoumuslaskussa olevaa kuvausta. |
| --- | --- |

—

tullille tulliselvitystä varten esitettävät tavarat vastaavat tarkoin sitoumuslaskussa olevaa kuvausta.

2.   Tullivelka syntyy vapaaseen liikkeeseen luovutusta koskevan ilmoituksen vastaanottohetkellä,

| — | kun 1 kohdassa kuvattujen tuontituotteiden osalta todetaan, että yksi tai useampi kyseisessä kohdassa mainituista ehdoista ei täyty; tai |
| --- | --- |

—

kun 1 kohdassa kuvattujen tuontituotteiden osalta todetaan, että yksi tai useampi kyseisessä kohdassa mainituista ehdoista ei täyty; tai

| — | kun komissio peruuttaa sitoumukselle myönnetyn hyväksynnän perusasetuksen 8 artiklan 9 kohdan nojalla asetuksella tai päätöksellä, jossa viitataan tiettyihin tuontitapahtumiin ja ilmoitetaan, että kyseinen sitoumuslasku ei ole pätevä. |
| --- | --- |

—

kun komissio peruuttaa sitoumukselle myönnetyn hyväksynnän perusasetuksen 8 artiklan 9 kohdan nojalla asetuksella tai päätöksellä, jossa viitataan tiettyihin tuontitapahtumiin ja ilmoitetaan, että kyseinen sitoumuslasku ei ole pätevä.

3 artikla

Kumotaan asetus (EY) N:o 2320/97 ja asetus (EY) N:o 348/2000.

4 artikla

Päätetään maaliskuussa 2005 käynnistetyt, muun muassa Venäjältä ja Romaniasta sekä Kroatiasta ja Ukrainasta peräisin olevien raudasta tai seostamattomasta teräksestä valmistettujen saumattomien putkien tuontiin sovellettavien polkumyyntitullien välivaiheen tarkastelut.

Päätetään marraskuussa 2002 käynnistetyt, asetuksen (EY) N:o 1322/2004 johdanto-osan 20 kappaleessa käynnissä oleviksi vahvistetut välivaiheen tarkastelu ja toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeva tarkastelu.

5 artikla

Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Luxemburgissa 27 päivänä kesäkuuta 2006.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

J. PRÖLL

---

(1)  EYVL L 56, 6.3.1996, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 2117/2005 (EUVL L 340, 23.12.2005, s. 17).

1

(2)  EUVL C 77, 31.3.2005, s. 2.

2

(3)  EYVL L 322, 25.11.1997, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1322/2004 (EUVL L 246, 20.7.2004, s. 10).

3

(4)  EYVL L 45, 17.2.2000, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 258/2005 (EUVL L 46, 17.2.2005, s. 7).

4

(5)  EYVL L 322, 25.11.1997, s. 63.

5

(6)  EYVL L 23, 28.1.2000, s. 78.

6

(7)  EUVL L 246, 20.7.2004, s. 10.

7

(8)  EYVL C 288, 23.11.2002, s. 2.

8

(9)  EUVL L 46, 17.2.2005, s. 7.

9

(10)  EUVL L 46, 17.2.2005, s. 46.

10

(11)  EUVL L 300, 17.11.2005, s. 1.

11

(12)  Sellaisina kuin ne on määriteltyinä tariffi- ja tilastonimikkeistöstä ja yhteisestä tullitariffista annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2658/87 liitteen I muuttamisesta 27 päivänä lokakuuta 2005 annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 1719/2005 (EUVL L 286, 28.10.2005, s. 1). Tuotteen määritelmän soveltamisala määritellään yhdistämällä 1 artiklan 1 kohdassa oleva kuvaus ja vastaavien CN-koodien tuotekuvaus.

12

(13)  Kulutus laski 165 000 tonnia vuosien 2001 ja 2004 välillä.

13

(14)

14

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General Trade |
| B-1049 Brussels, Belgium. |

European Commission

Directorate-General Trade

B-1049 Brussels, Belgium.

(15)  Ks. asetuksen (EY) N:o 258/2005 johdanto-osan 137 kappale.

15

(16)  Ks. tämän virallisen lehden sivu 81.

16

(17)  Sellaisina kuin ne on määriteltyinä tariffi- ja tilastonimikkeistöstä ja yhteisestä tullitariffista annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2658/87 liitteen I muuttamisesta 27 päivänä lokakuuta 2005 annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 1719/2005 (EUVL L 286, 28.10.2005, s. 1). Tuotteen määritelmän soveltamisala määritellään yhdistämällä 1 artiklan 1 kohdassa oleva kuvaus ja vastaavien CN-koodien tuotekuvaus.

17

(18)  Hiiliekvivalenttiarvo määritellään IIW-instituutin julkaiseman teknisen raportin mukaisesti (Technical Report, 1967, IIW doc. IX-535-67).

18

(19)  Ks. tämän virallisen lehden sivu 81.

19

---

LIITE

Kun yritys myy sitoumuksen mukaisesti raudasta tai teräksestä valmistettuja saumattomia putkia yhteisöön, kauppalaskussa on ilmoitettava seuraavat tiedot:

| 1) | Otsikko: ”SITOUMUKSEN MUKAISIA TAVAROITA KOSKEVA KAUPPALASKU”. |
| --- | --- |

1)

Otsikko: ”SITOUMUKSEN MUKAISIA TAVAROITA KOSKEVA KAUPPALASKU”.

| 2) | Kauppalaskun laatineen, sitoumuksen hyväksymisestä tehdyn komission päätöksen 2006/441/EY 1 artiklassa mainitun yrityksen nimi. |
| --- | --- |

2)

Kauppalaskun laatineen, sitoumuksen hyväksymisestä tehdyn komission päätöksen 2006/441/EY 1 artiklassa mainitun yrityksen nimi.

| 3) | Kauppalaskun numero. |
| --- | --- |

3)

Kauppalaskun numero.

| 4) | Kauppalaskun päivämäärä. |
| --- | --- |

4)

Kauppalaskun päivämäärä.

| 5) | Taric-lisäkoodi, johon luokiteltuina laskussa tarkoitetut tavarat on tullattava yhteisön rajalla. |
| --- | --- |

5)

Taric-lisäkoodi, johon luokiteltuina laskussa tarkoitetut tavarat on tullattava yhteisön rajalla.

| 6) | Tavaroiden tarkka kuvaus, jossa mainitaan






  — | tuotteen valvontakoodi (PCN), jota käytetään tutkimuksessa ja sitoumuksessa (esimerkiksi PCN 1, PCN 2, jne.) |
| --- | --- | --- |

6)

Tavaroiden tarkka kuvaus, jossa mainitaan

—

tuotteen valvontakoodi (PCN), jota käytetään tutkimuksessa ja sitoumuksessa (esimerkiksi PCN 1, PCN 2, jne.)

| — | selkokielinen kuvaus asianomaista valvontakoodia vastaavista tuotteista |
| --- | --- |

—

selkokielinen kuvaus asianomaista valvontakoodia vastaavista tuotteista

| — | yrityksen käyttämä tuotekoodi (CPC) (jos käytössä) |
| --- | --- |

—

yrityksen käyttämä tuotekoodi (CPC) (jos käytössä)

| — | CN-koodi |
| --- | --- |

—

CN-koodi

| — | määrä (ilmoitetaan tonneina). |
| --- | --- |

—

määrä (ilmoitetaan tonneina).

| 7) | Myyntiehdot, joista ilmenee






  — | hinta tonnilta |
| --- | --- | --- |

7)

Myyntiehdot, joista ilmenee

—

hinta tonnilta

| — | sovellettavat maksuehdot |
| --- | --- |

—

sovellettavat maksuehdot

| — | sovellettavat toimitusehdot |
| --- | --- |

—

sovellettavat toimitusehdot

| — | kaikki alennukset ja hyvitykset. |
| --- | --- |

—

kaikki alennukset ja hyvitykset.

| 8) | Sen yhteisössä tuojana toimivan yrityksen nimi, jolle viejäyritys on suoraan laatinut sitoumuksen mukaisten tavaroiden mukana seuraavan kauppalaskun. |
| --- | --- |

8)

Sen yhteisössä tuojana toimivan yrityksen nimi, jolle viejäyritys on suoraan laatinut sitoumuksen mukaisten tavaroiden mukana seuraavan kauppalaskun.

| 9) | Kauppalaskun laatineen yrityksen virkailijan nimi sekä seuraava allekirjoitettu ilmoitus:
  ”Allekirjoittanut vakuuttaa, että tässä kauppalaskussa tarkoitettujen tavaroiden myynti suoraan Euroopan yhteisöön vietäviksi tapahtuu [YRITYKSEN NIMI] tarjoaman ja Euroopan komission päätöksellään 2006/441/EY hyväksymän sitoumuksen soveltamisalan ja ehtojen mukaisesti ja että tässä kauppalaskussa ilmoitetut tiedot ovat täydellisiä ja paikkansapitäviä.”. |
| --- | --- |

9)

Kauppalaskun laatineen yrityksen virkailijan nimi sekä seuraava allekirjoitettu ilmoitus:

”Allekirjoittanut vakuuttaa, että tässä kauppalaskussa tarkoitettujen tavaroiden myynti suoraan Euroopan yhteisöön vietäviksi tapahtuu [YRITYKSEN NIMI] tarjoaman ja Euroopan komission päätöksellään 2006/441/EY hyväksymän sitoumuksen soveltamisalan ja ehtojen mukaisesti ja että tässä kauppalaskussa ilmoitetut tiedot ovat täydellisiä ja paikkansapitäviä.”.

---

| 29.6.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 175/39 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 175/39

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 955/2006,

annettu 28 päivänä kesäkuuta 2006,

tuonnin kiinteistä arvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon hedelmien ja vihannesten tuontijärjestelmän soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 21 päivänä joulukuuta 1994 annetun komission asetuksen (EY) N:o 3223/94 (1) ja erityisesti sen 4 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksessa (EY) N:o 3223/94 säädetään Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen tulosten mukaisesti komission vahvistamista kolmansien maiden tuonnin kiinteiden arvojen perusteista liitteissä määriteltävien tuotteiden ja ajanjaksojen osalta. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksessa (EY) N:o 3223/94 säädetään Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen tulosten mukaisesti komission vahvistamista kolmansien maiden tuonnin kiinteiden arvojen perusteista liitteissä määriteltävien tuotteiden ja ajanjaksojen osalta.

| (2) | Edellä mainittujen perusteiden mukaisesti tuonnin kiinteät arvot on vahvistettava tämän asetuksen liitteessä esitetylle tasolle, |
| --- | --- |

(2)

Edellä mainittujen perusteiden mukaisesti tuonnin kiinteät arvot on vahvistettava tämän asetuksen liitteessä esitetylle tasolle,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Asetuksen (EY) N:o 3223/94 4 artiklassa tarkoitetut tuonnin kiinteät arvot vahvistetaan liitteessä olevassa taulukossa merkityllä tavalla.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 29 päivänä kesäkuuta 2006.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 28 päivänä kesäkuuta 2006.

Komission puolesta

J. L. DEMARTY

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EYVL L 337, 24.12.1994, s. 66. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 386/2005 (EUVL L 62, 9.3.2005, s. 3).

1

---

LIITE

tuonnin kiinteistä arvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi 28 päivänä kesäkuuta 2006 annettuun komission asetukseen

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-koodi | Kolmannen maan koodi (1) | Tuonnin kiinteä arvo |
| 0702 00 00 | 052 | 45,8 |
| 096 | 65,4 |
| 204 | 44,1 |
| 999 | 51,8 |
| 0707 00 05 | 052 | 72,2 |
| 096 | 30,2 |
| 999 | 51,2 |
| 0709 90 70 | 052 | 93,9 |
| 999 | 93,9 |
| 0805 50 10 | 388 | 60,9 |
| 528 | 57,3 |
| 999 | 59,1 |
| 0808 10 80 | 388 | 88,8 |
| 400 | 114,5 |
| 404 | 105,3 |
| 508 | 92,8 |
| 512 | 84,4 |
| 524 | 50,0 |
| 528 | 76,5 |
| 720 | 108,8 |
| 800 | 180,6 |
| 804 | 100,4 |
| 999 | 100,2 |
| 0809 10 00 | 052 | 215,7 |
| 999 | 215,7 |
| 0809 20 95 | 052 | 323,9 |
| 068 | 127,8 |
| 999 | 225,9 |
| 0809 40 05 | 624 | 193,2 |
| 999 | 193,2 |

(EUR/100 kg)

CN-koodi

Kolmannen maan koodi (1)

Tuonnin kiinteä arvo

0702 00 00

052

45,8

096

65,4

204

44,1

999

51,8

0707 00 05

052

72,2

096

30,2

999

51,2

0709 90 70

052

93,9

999

93,9

0805 50 10

388

60,9

528

57,3

999

59,1

0808 10 80

388

88,8

400

114,5

404

105,3

508

92,8

512

84,4

524

50,0

528

76,5

720

108,8

800

180,6

804

100,4

999

100,2

0809 10 00

052

215,7

999

215,7

0809 20 95

052

323,9

068

127,8

999

225,9

0809 40 05

624

193,2

999

193,2

---

(1)  Komission asetuksessa (EY) N:o 750/2005 (EUVL L 126, 19.5.2005, s. 12) vahvistettu maanimikkeistö. Koodi ”999” tarkoittaa ”muuta alkuperää”.

---

| 29.6.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 175/41 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 175/41

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 956/2006,

annettu 28 päivänä kesäkuuta 2006,

asetuksen (ETY) N:o 94/92 muuttamisesta niitä kolmansia maita koskevan luettelon osalta, joista luonnonmukaisesti tuotettujen tuotteiden on oltava peräisin, jotta niitä voidaan pitää kaupan yhteisössä

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon maataloustuotteiden luonnonmukaisesta tuotantotavasta ja siihen viittaavista merkinnöistä maataloustuotteissa ja elintarvikkeissa 24 päivänä kesäkuuta 1991 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2092/91 (1) ja erityisesti sen 11 artiklan 1 kohdan a alakohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksen (ETY) N:o 2092/91 11 artiklan 1 kohdassa säädetty luettelo kolmansista maista, joista luonnonmukaisesti tuotettujen tuotteiden on oltava peräisin, jotta niitä voidaan pitää kaupan yhteisössä, jäljempänä ’luettelo’, vahvistetaan maataloustuotteiden luonnonmukaisesta tuotantotavasta ja siihen viittaavista merkinnöistä maataloustuotteissa ja elintarvikkeissa annetussa neuvoston asetuksessa (ETY) N:o 2092/91 säädetyn tuontia kolmansista maista koskevan järjestelmän yksityiskohtaisista soveltamissäännöistä 14 päivänä tammikuuta 1992 annetun komission asetuksen (ETY) N:o 94/92 (2) liitteessä. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksen (ETY) N:o 2092/91 11 artiklan 1 kohdassa säädetty luettelo kolmansista maista, joista luonnonmukaisesti tuotettujen tuotteiden on oltava peräisin, jotta niitä voidaan pitää kaupan yhteisössä, jäljempänä ’luettelo’, vahvistetaan maataloustuotteiden luonnonmukaisesta tuotantotavasta ja siihen viittaavista merkinnöistä maataloustuotteissa ja elintarvikkeissa annetussa neuvoston asetuksessa (ETY) N:o 2092/91 säädetyn tuontia kolmansista maista koskevan järjestelmän yksityiskohtaisista soveltamissäännöistä 14 päivänä tammikuuta 1992 annetun komission asetuksen (ETY) N:o 94/92 (2) liitteessä.

| (2) | Tiettyjä Intiasta tuotuja maataloustuotteita pidetään tällä hetkellä yhteisössä kaupan asetuksen (ETY) N:o 2092/91 11 artiklan 6 kohdassa säädetyn poikkeuksen nojalla. |
| --- | --- |

(2)

Tiettyjä Intiasta tuotuja maataloustuotteita pidetään tällä hetkellä yhteisössä kaupan asetuksen (ETY) N:o 2092/91 11 artiklan 6 kohdassa säädetyn poikkeuksen nojalla.

| (3) | Intia on pyytänyt komissiolta maan sisällyttämistä luetteloon. Kyseinen valtio on toimittanut asetuksen (ETY) N:o 94/92 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti edellytetyt tiedot. |
| --- | --- |

(3)

Intia on pyytänyt komissiolta maan sisällyttämistä luetteloon. Kyseinen valtio on toimittanut asetuksen (ETY) N:o 94/92 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti edellytetyt tiedot.

| (4) | Näiden tietojen tarkastelun ja Intian viranomaisten kanssa sen jälkeen käytyjen keskustelujen perusteella voidaan päätellä, että maataloustuotteita koskevat tuotanto- ja tarkastussäännöt kyseisessä maassa vastaavat asetuksessa (ETY) N:o 2092/91 vahvistettuja sääntöjä. |
| --- | --- |

(4)

Näiden tietojen tarkastelun ja Intian viranomaisten kanssa sen jälkeen käytyjen keskustelujen perusteella voidaan päätellä, että maataloustuotteita koskevat tuotanto- ja tarkastussäännöt kyseisessä maassa vastaavat asetuksessa (ETY) N:o 2092/91 vahvistettuja sääntöjä.

| (5) | Komissio on tehnyt paikalla tuotantosääntöjen ja tarkastustoimenpiteiden tosiasiallista soveltamista Intiassa koskevan tarkastuksen asetuksen (ETY) N:o 2092/91 11 artiklan 5 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(5)

Komissio on tehnyt paikalla tuotantosääntöjen ja tarkastustoimenpiteiden tosiasiallista soveltamista Intiassa koskevan tarkastuksen asetuksen (ETY) N:o 2092/91 11 artiklan 5 kohdan mukaisesti.

| (6) | Costa Rican ja Uuden-Seelannin luetteloon sisällyttämisen kestoaika päättyy 30 päivänä kesäkuuta 2006. Jotta kaupankäynti ei keskeytyisi, näiden maiden mukanaoloa luettelossa olisi jatkettava. |
| --- | --- |

(6)

Costa Rican ja Uuden-Seelannin luetteloon sisällyttämisen kestoaika päättyy 30 päivänä kesäkuuta 2006. Jotta kaupankäynti ei keskeytyisi, näiden maiden mukanaoloa luettelossa olisi jatkettava.

| (7) | Australia on ilmoittanut komissiolle, että sen yksi tarkastuslaitos on muuttanut nimensä ja että se on korjannut erään toisen tarkastuslaitoksen nimen. |
| --- | --- |

(7)

Australia on ilmoittanut komissiolle, että sen yksi tarkastuslaitos on muuttanut nimensä ja että se on korjannut erään toisen tarkastuslaitoksen nimen.

| (8) | Sveitsi on pyytänyt komissiota muuttamaan sen luetteloon sisällyttämistä koskevia ehtoja neuvoston ja komission päätöksellä 2002/309/EY (3) hyväksytyn Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton välisen maataloustuotteiden kaupasta tehdyn sopimuksen (4) ja erityisesti kyseisessä sopimuksessa olevan, luonnonmukaisella tuotantotavalla tuotettuja maataloustuotteita ja elintarvikkeita koskevan liitteen 9 mukaisesti. |
| --- | --- |

(8)

Sveitsi on pyytänyt komissiota muuttamaan sen luetteloon sisällyttämistä koskevia ehtoja neuvoston ja komission päätöksellä 2002/309/EY (3) hyväksytyn Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton välisen maataloustuotteiden kaupasta tehdyn sopimuksen (4) ja erityisesti kyseisessä sopimuksessa olevan, luonnonmukaisella tuotantotavalla tuotettuja maataloustuotteita ja elintarvikkeita koskevan liitteen 9 mukaisesti.

| (9) | Sveitsi on toimittanut asetuksen (ETY) N:o 94/92 2 artiklan 5 kohdan mukaisesti edellytetyt tiedot. Toimitettujen tietojen perusteella on voitu päätellä, että vaatimukset vastaavat yhteisön lainsäädännössä säädettyjä vaatimuksia. |
| --- | --- |

(9)

Sveitsi on toimittanut asetuksen (ETY) N:o 94/92 2 artiklan 5 kohdan mukaisesti edellytetyt tiedot. Toimitettujen tietojen perusteella on voitu päätellä, että vaatimukset vastaavat yhteisön lainsäädännössä säädettyjä vaatimuksia.

| (10) | Uusi-Seelanti on ilmoittanut komissiolle, että sen yksi tarkastuslaitos on muuttanut nimensä. |
| --- | --- |

(10)

Uusi-Seelanti on ilmoittanut komissiolle, että sen yksi tarkastuslaitos on muuttanut nimensä.

| (11) | Näin ollen asetus (ETY) N:o 94/92 olisi muutettava vastaavasti. |
| --- | --- |

(11)

Näin ollen asetus (ETY) N:o 94/92 olisi muutettava vastaavasti.

| (12) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat asetuksen (ETY) N:o 2092/91 14 artiklassa perustetun komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(12)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat asetuksen (ETY) N:o 2092/91 14 artiklassa perustetun komitean lausunnon mukaiset,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Muutetaan asetuksen (ETY) N:o 94/92 liite tämän asetuksen liitteen mukaisesti.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan seitsemäntenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 28 päivänä kesäkuuta 2006.

Komission puolesta

Mariann FISCHER BOEL

Komission jäsen

---

(1)  EYVL L 198, 22.7.1991, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 780/2006 (EUVL L 137, 25.5.2006, s. 9).

1

(2)  EYVL L 11, 17.1.1992, s. 14. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 746/2004 (EUVL L 122, 26.4.2004, s. 10).

2

(3)  EYVL L 114, 30.4.2002, s. 132.

3

(4)  EYVL L 114, 30.4.2002, s. 1.

4

---

LIITE

Muutetaan asetuksen (ETY) N:o 94/92 liite seuraavasti:

| 1) | Korvataan Australiaa koskevan tekstin 3 kohta seuraavasti:






  ”3. | Tarkastuslaitokset:






  — | Australian Quarantine and Inspection Service (AQIS) (Department of Agriculture, Fisheries and Forestry) |
| --- | --- | --- | --- |

1)

Korvataan Australiaa koskevan tekstin 3 kohta seuraavasti:

”3.

Tarkastuslaitokset:

—

Australian Quarantine and Inspection Service (AQIS) (Department of Agriculture, Fisheries and Forestry)

| — | Bio-dynamic Research Institute (BDRI) |
| --- | --- |

—

Bio-dynamic Research Institute (BDRI)

| — | Organic Growers of Australia Inc. (OGA) |
| --- | --- |

—

Organic Growers of Australia Inc. (OGA)

| — | Organic Food Chain Pty Ltd (OFC) |
| --- | --- |

—

Organic Food Chain Pty Ltd (OFC)

| — | National Association of Sustainable Agriculture, Australia (NASAA) |
| --- | --- |

—

National Association of Sustainable Agriculture, Australia (NASAA)

| — | Australian Certified Organic Pty. Ltd”. |
| --- | --- |

—

Australian Certified Organic Pty. Ltd”.

| 2) | Korvataan Costa Ricaa koskevan tekstin 5 kohta seuraavasti:






  ”5. | Luetteloon sisällyttämisen kestoaika: 30.6.2011”. |
| --- | --- | --- |

2)

Korvataan Costa Ricaa koskevan tekstin 5 kohta seuraavasti:

”5.

Luetteloon sisällyttämisen kestoaika: 30.6.2011”.

| 3) | Lisätään Costa Ricaa koskevan tekstin jälkeen teksti seuraavasti:
  ”INTIA






  1. | Tuoteluokat:






  a) | asetuksen (ETY) N:o 2092/91 1 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitetut jalostamattomat kasvinviljelytuotteet; |
| --- | --- | --- | --- |

3)

Lisätään Costa Ricaa koskevan tekstin jälkeen teksti seuraavasti:

”INTIA

1.

Tuoteluokat:

a)

asetuksen (ETY) N:o 2092/91 1 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitetut jalostamattomat kasvinviljelytuotteet;

| b) | yhdestä tai useammasta asetuksen (ETY) N:o 2092/91 1 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetusta kasviperäisestä ainesosasta koostuvat elintarvikkeet. |
| --- | --- |

b)

yhdestä tai useammasta asetuksen (ETY) N:o 2092/91 1 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetusta kasviperäisestä ainesosasta koostuvat elintarvikkeet.

| 2. | Alkuperä: luokan 1 a) tuotteet ja luonnonmukaisesti tuotetut luokan 1 b) tuotteiden ainesosat, jotka on tuotettu Intiassa. |
| --- | --- |

2.

Alkuperä: luokan 1 a) tuotteet ja luonnonmukaisesti tuotetut luokan 1 b) tuotteiden ainesosat, jotka on tuotettu Intiassa.

| 3. | Tarkastuslaitokset:






  — | BVQI (India) Pvt. Ltd |
| --- | --- | --- |

3.

Tarkastuslaitokset:

—

BVQI (India) Pvt. Ltd

| — | Ecocert SA (India Branch Office) |
| --- | --- |

—

Ecocert SA (India Branch Office)

| — | IMO Control Private Limited |
| --- | --- |

—

IMO Control Private Limited

| — | Indian Organic Certification Agency (INDOCERT) |
| --- | --- |

—

Indian Organic Certification Agency (INDOCERT)

| — | International Resources for Fairer Trade |
| --- | --- |

—

International Resources for Fairer Trade

| — | Lacon Quality Certification Pvt. Ltd |
| --- | --- |

—

Lacon Quality Certification Pvt. Ltd

| — | Natural Organic Certification Association |
| --- | --- |

—

Natural Organic Certification Association

| — | OneCert Asia Agri Certification private Limited |
| --- | --- |

—

OneCert Asia Agri Certification private Limited

| — | SGS India Pvt. Ltd. |
| --- | --- |

—

SGS India Pvt. Ltd.

| — | Skal International (India) |
| --- | --- |

—

Skal International (India)

| — | Uttaranchal State Organic Certification Agency (USOCA) |
| --- | --- |

—

Uttaranchal State Organic Certification Agency (USOCA)

| 4. | Todistuksen antavat laitokset: 3 kohta |
| --- | --- |

4.

Todistuksen antavat laitokset: 3 kohta

| 5. | Luetteloon sisällyttämisen kestoaika: 30.6.2009”. |
| --- | --- |

5.

Luetteloon sisällyttämisen kestoaika: 30.6.2009”.

| 4) | Muutetaan Sveitsiä koskeva teksti seuraavasti:






  a) | Korvataan 1 kohta seuraavasti:






  ”1. | Tuoteluokat:






  a) | asetuksen (ETY) N:o 2092/91 1 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitetut jalostamattomat kasvinviljelytuotteet sekä tuotantoeläimet ja jalostamattomat eläintuotteet, paitsi:






  — | mainitun asetuksen 5 artiklan 5 kohdassa tarkoitetut tuotteet, jotka on tuotettu luonnonmukaiseen tuotantoon siirtymisen aikana; |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

4)

Muutetaan Sveitsiä koskeva teksti seuraavasti:

a)

Korvataan 1 kohta seuraavasti:

”1.

Tuoteluokat:

a)

asetuksen (ETY) N:o 2092/91 1 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitetut jalostamattomat kasvinviljelytuotteet sekä tuotantoeläimet ja jalostamattomat eläintuotteet, paitsi:

—

mainitun asetuksen 5 artiklan 5 kohdassa tarkoitetut tuotteet, jotka on tuotettu luonnonmukaiseen tuotantoon siirtymisen aikana;

| b) | asetuksen (ETY) N:o 2092/91 1 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetut ihmisravinnoksi tarkoitetut jalostetut kasvinviljelytuotteet ja eläintuotteet, paitsi:






  — | mainitun asetuksen 5 artiklan 5 kohdassa tarkoitetut tuotteet, joissa on luonnonmukaiseen tuotantoon siirtymisen aikana tuotettu maataloudesta peräisin oleva ainesosa.” |
| --- | --- | --- |

b)

asetuksen (ETY) N:o 2092/91 1 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetut ihmisravinnoksi tarkoitetut jalostetut kasvinviljelytuotteet ja eläintuotteet, paitsi:

—

mainitun asetuksen 5 artiklan 5 kohdassa tarkoitetut tuotteet, joissa on luonnonmukaiseen tuotantoon siirtymisen aikana tuotettu maataloudesta peräisin oleva ainesosa.”

| b) | Korvataan 3 kohta seuraavasti:






  ”3. | Tarkastuslaitokset:






  — | Institut für Marktökologie (IMO) |
| --- | --- | --- | --- |

b)

Korvataan 3 kohta seuraavasti:

”3.

Tarkastuslaitokset:

—

Institut für Marktökologie (IMO)

| — | bio.inspecta AG |
| --- | --- |

—

bio.inspecta AG

| — | Schweizerische Vereinigung für Qualitäts- und Management-Systeme (SQS) |
| --- | --- |

—

Schweizerische Vereinigung für Qualitäts- und Management-Systeme (SQS)

| — | Bio Test Agro (BTA)”. |
| --- | --- |

—

Bio Test Agro (BTA)”.

| 5) | Muutetaan Uutta-Seelantia koskeva teksti seuraavasti:






  a) | Korvataan 3 kohta seuraavasti:






  ”3. | Tarkastuslaitokset:






  — | AgriQuality |
| --- | --- | --- | --- | --- |

5)

Muutetaan Uutta-Seelantia koskeva teksti seuraavasti:

a)

Korvataan 3 kohta seuraavasti:

”3.

Tarkastuslaitokset:

—

AgriQuality

| — | BIO-GRO New Zealand”. |
| --- | --- |

—

BIO-GRO New Zealand”.

| b) | Korvataan 5 kohta seuraavasti:






  ”5. | Luetteloon sisällyttämisen kestoaika: 30.6.2011”. |
| --- | --- | --- |

b)

Korvataan 5 kohta seuraavasti:

”5.

Luetteloon sisällyttämisen kestoaika: 30.6.2011”.

---

| 29.6.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 175/45 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 175/45

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 957/2006,

annettu 28 päivänä kesäkuuta 2006,

eräiden tavaroiden luokittelusta yhdistettyyn nimikkeistöön ja asetuksen (ETY) N:o 48/90 muuttamisesta

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon tariffi- ja tilastonimikkeistöstä ja yhteisestä tullitariffista 23 päivänä heinäkuuta 1987 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2658/87 (1) ja erityisesti sen 9 artiklan 1 kohdan a alakohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksen (ETY) N:o 2658/87 liitteenä olevan yhdistetyn nimikkeistön (CN) yhdenmukaisen soveltamisen varmistamiseksi on tarpeen antaa tämän asetuksen liitteessä esitettyjen tavaroiden luokittelua koskevia säännöksiä. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksen (ETY) N:o 2658/87 liitteenä olevan yhdistetyn nimikkeistön (CN) yhdenmukaisen soveltamisen varmistamiseksi on tarpeen antaa tämän asetuksen liitteessä esitettyjen tavaroiden luokittelua koskevia säännöksiä.

| (2) | Asetuksessa (ETY) N:o 2658/87 vahvistetaan yhdistetyn nimikkeistön yleiset tulkintasäännöt; näitä sääntöjä sovelletaan myös kaikkiin muihin nimikkeistöihin, jotka perustuvat kokonaan tai osittain yhdistettyyn nimikkeistöön taikka joissa siihen mahdollisesti lisätään alajakoja ja jotka vahvistetaan yhteisön erityissäännöksillä tavaroiden kauppaa koskevien tariffimääräysten tai muiden toimenpiteiden soveltamiseksi. |
| --- | --- |

(2)

Asetuksessa (ETY) N:o 2658/87 vahvistetaan yhdistetyn nimikkeistön yleiset tulkintasäännöt; näitä sääntöjä sovelletaan myös kaikkiin muihin nimikkeistöihin, jotka perustuvat kokonaan tai osittain yhdistettyyn nimikkeistöön taikka joissa siihen mahdollisesti lisätään alajakoja ja jotka vahvistetaan yhteisön erityissäännöksillä tavaroiden kauppaa koskevien tariffimääräysten tai muiden toimenpiteiden soveltamiseksi.

| (3) | Mainittujen yleisten tulkintasääntöjen mukaan on tämän asetuksen liitteen taulukossa olevassa sarakkeessa 1 esitetyt tavarat luokiteltava sarakkeen 2 CN-koodeihin sarakkeesta 3 ilmenevin perustein. |
| --- | --- |

(3)

Mainittujen yleisten tulkintasääntöjen mukaan on tämän asetuksen liitteen taulukossa olevassa sarakkeessa 1 esitetyt tavarat luokiteltava sarakkeen 2 CN-koodeihin sarakkeesta 3 ilmenevin perustein.

| (4) | On asianmukaista, että jäsenvaltioiden tulliviranomaisten tavaroiden luokittelusta yhdistettyyn nimikkeistöön antamiin sitoviin tariffitietoihin, jotka eivät ole tällä asetuksella vahvistettujen säännösten mukaisia, voi haltija edelleen vedota yhteisön tullikoodeksista 12 päivänä lokakuuta 1992 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2913/92 (2), 12 artiklan 6 kohdan mukaisesti kolmen kuukauden ajan. |
| --- | --- |

(4)

On asianmukaista, että jäsenvaltioiden tulliviranomaisten tavaroiden luokittelusta yhdistettyyn nimikkeistöön antamiin sitoviin tariffitietoihin, jotka eivät ole tällä asetuksella vahvistettujen säännösten mukaisia, voi haltija edelleen vedota yhteisön tullikoodeksista 12 päivänä lokakuuta 1992 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2913/92 (2), 12 artiklan 6 kohdan mukaisesti kolmen kuukauden ajan.

| (5) | Pistematriisinäyttöjen luokittelu tiettyjen tavaroiden luokittelusta yhdistettyyn nimikkeistöön 9 päivänä tammikuuta 1990 annetussa komission asetuksessa (ETY) N:o 48/90 (3) on johtanut virheellisiin luokituksiin, ja sen vuoksi kyseisen asetuksen liitteen 2 kohta olisi poistettava. |
| --- | --- |

(5)

Pistematriisinäyttöjen luokittelu tiettyjen tavaroiden luokittelusta yhdistettyyn nimikkeistöön 9 päivänä tammikuuta 1990 annetussa komission asetuksessa (ETY) N:o 48/90 (3) on johtanut virheellisiin luokituksiin, ja sen vuoksi kyseisen asetuksen liitteen 2 kohta olisi poistettava.

| (6) | Tullikoodeksikomitea ei ole sen puheenjohtajan asettamassa määräajassa antanut lausuntoaan liitteenä olevan taulukon tavaran numero 3 osalta. |
| --- | --- |

(6)

Tullikoodeksikomitea ei ole sen puheenjohtajan asettamassa määräajassa antanut lausuntoaan liitteenä olevan taulukon tavaran numero 3 osalta.

| (7) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat tullikoodeksikomitean lausunnon mukaiset liitteenä olevan taulukon tavaroiden numerot 1 ja 2 osalta, |
| --- | --- |

(7)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat tullikoodeksikomitean lausunnon mukaiset liitteenä olevan taulukon tavaroiden numerot 1 ja 2 osalta,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Liitteenä olevan taulukon sarakkeessa 1 kuvattu tavara luokitellaan yhdistettyyn nimikkeistöön kyseisen taulukon sarakkeessa 2 mainittuihin CN-koodeihin.

2 artikla

Jäsenvaltioiden tulliviranomaisten antamaa sitovaa tariffitietoa, joka ei ole tämän asetuksen mukainen, voidaan soveltaa vielä kolmen kuukauden ajan asetuksen (ETY) N:o 2913/92 12 artiklan 6 kohdan mukaisesti.

3 artikla

Poistetaan asetuksen (ETY) N:o 48/90 liitteen 2 kohta.

4 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 28 päivänä kesäkuuta 2006.

Komission puolesta

László KOVÁCS

Komission jäsen

---

(1)  EYVL L 256, 7.9.1987, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 838/2006 (EUVL L 154, 8.6.2006, s. 1).

1

(2)  EYVL L 302, 19.10.1992, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 648/2005 (EUVL L 117, 4.5.2005, s. 13).

2

(3)  EYVL L 8, 11.1.1990, s. 16. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 705/2005 (EUVL L 118, 5.5.2005, s. 18).

3

---

LIITE

| Tavaran kuvaus | Luokittelu
  (CN-koodi) | Perusteet |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| 1. | Yksiväriseen passiivimatriisitekniikkaan perustuva graafinen ja aakkosnumeerinen nestekidenäyttö
  Näytössä on kahden lasilevyn välissä nestekidekerros, jossa on pisteitä (näkyvät 64 rivissä ja 240 sarakkeessa) sekä CMOS-tekniikkaa edustava sähköinen liitäntäkortti
  Se voidaan sisällyttää toisiin tuotteisiin
  Sillä ei pysty näyttämään videokuvia |

Tavaran kuvaus

Luokittelu

(CN-koodi)

Perusteet

(1)

(2)

(3)

1.

Yksiväriseen passiivimatriisitekniikkaan perustuva graafinen ja aakkosnumeerinen nestekidenäyttö

Näytössä on kahden lasilevyn välissä nestekidekerros, jossa on pisteitä (näkyvät 64 rivissä ja 240 sarakkeessa) sekä CMOS-tekniikkaa edustava sähköinen liitäntäkortti

Se voidaan sisällyttää toisiin tuotteisiin

Sillä ei pysty näyttämään videokuvia

8531 20 95

Luokittelu määräytyy yhdistetyn nimikkeistön 1 ja 6 yleisen tulkintasäännön määräysten ja CN-koodien 8531, 8531 20 ja 8531 20 95 nimiketekstien mukaisesti

Näytössä on sähköinen liitäntäkortti. Sen vuoksi sitä ei voida luokitella nimikkeeseen 9013 kuuluvaksi nestekidelaitteeksi (katso myös harmonoidun järjestelmän nimikettä 9013 koskevien selitysten 1 kohta)

Näytössä ei ole elektroniikkaa videosignaalien toistamiseen. Tämän vuoksi sitä ei voida luokitella nimikkeeseen 8528 kuuluvaksi videomonitoriksi

Näyttö on nimikkeeseen 8531 kuuluva ilmaisintaulu, koska se voi näyttää vain graafisia ja aakkosnumeerisia merkkejä (katso myös harmonoidun järjestelmän nimikettä 8531 koskevien selitysten D kohta)

| 2. | LCD-moduulina tunnettava tuote (kosketusnäyttötoiminnolla) on nestekidelaite, jossa on aktiivimatriisi. Siinä on taustavaloyksikkö, vaihtosuuntaajia ja piirilevyjä, joissa on ohjauselektroniikka ainoastaan kuvapisteiden ohjausta varten. Nestekidelaitteessa on nestekidekerros kahden lasilevyn välissä. Lasiosan ulkopinta on päällystetty ohuella metallisella, sähköä johtavalla vastuskerroksella
  Moduuli perustuu ohutkalvotransistoritekniikkaan (TFT). Sen leveys on 34,5 cm, korkeus 35,3 cm ja syvyys 16,5 cm. Kuvaruudun läpimitta on 38,1 cm (15′′)
  Moduuliin ei kuulu muita elektronisia osia, kuten virtalähde, videomuunnin, skaalain, viritin jne. eikä liitäntöjä muihin laitteisiin kytkemistä varten |
| --- | --- |

2.

LCD-moduulina tunnettava tuote (kosketusnäyttötoiminnolla) on nestekidelaite, jossa on aktiivimatriisi. Siinä on taustavaloyksikkö, vaihtosuuntaajia ja piirilevyjä, joissa on ohjauselektroniikka ainoastaan kuvapisteiden ohjausta varten. Nestekidelaitteessa on nestekidekerros kahden lasilevyn välissä. Lasiosan ulkopinta on päällystetty ohuella metallisella, sähköä johtavalla vastuskerroksella

Moduuli perustuu ohutkalvotransistoritekniikkaan (TFT). Sen leveys on 34,5 cm, korkeus 35,3 cm ja syvyys 16,5 cm. Kuvaruudun läpimitta on 38,1 cm (15′′)

Moduuliin ei kuulu muita elektronisia osia, kuten virtalähde, videomuunnin, skaalain, viritin jne. eikä liitäntöjä muihin laitteisiin kytkemistä varten

8548 90 90

Luokittelu määräytyy yhdistetyn nimikkeistön 1 ja 6 yleisen tulkintasäännön määräysten, XVI jakson 2 huomautuksen c kohdan ja CN-koodien 8548, 8548 90 ja 8548 90 90 nimiketekstien mukaisesti

Moduuli on osa, joka ei sovellu käytettäväksi yksinomaan tai pääasiallisesti XVI jaksoon kuuluvan erityislaitteen kanssa. Tämän vuoksi se luokitellaan nimikkeeseen 8548 kuuluvaksi XVI jakson 2 huomautuksen c kohdan mukaisesti

| 3. | LCD-moduulina tunnettava tuote on nestekidelaite, jossa on aktiivimatriisi. Siinä on taustavaloyksikkö, vaihtosuuntaajia ja piirilevyjä, joissa on ohjauselektroniikka ainoastaan kuvapisteiden ohjausta varten
  Moduuli perustuu ohutkalvotransistoritekniikkaan (TFT). Sen leveys on 75,9 cm, korkeus 44,9 cm ja syvyys 4,9 cm. Kuvaruudun läpimitta on 81,6 cm (32′′), ja kuvanerottelukyky on 1 366 × 768 kuvapistettä
  Moduuliin ei kuulu muita elektronisia osia, kuten virtalähde, videomuunnin, skaalain, viritin jne. eikä liitäntöjä muihin laitteisiin kytkemistä varten |
| --- | --- |

3.

LCD-moduulina tunnettava tuote on nestekidelaite, jossa on aktiivimatriisi. Siinä on taustavaloyksikkö, vaihtosuuntaajia ja piirilevyjä, joissa on ohjauselektroniikka ainoastaan kuvapisteiden ohjausta varten

Moduuli perustuu ohutkalvotransistoritekniikkaan (TFT). Sen leveys on 75,9 cm, korkeus 44,9 cm ja syvyys 4,9 cm. Kuvaruudun läpimitta on 81,6 cm (32′′), ja kuvanerottelukyky on 1 366 × 768 kuvapistettä

Moduuliin ei kuulu muita elektronisia osia, kuten virtalähde, videomuunnin, skaalain, viritin jne. eikä liitäntöjä muihin laitteisiin kytkemistä varten

8529 90 81

Luokittelu määräytyy yhdistetyn nimikkeistön 1 ja 6 yleisen tulkintasäännön määräysten, XVI jakson 2 huomautuksen b kohdan ja CN-koodien 8529, 8529 90 ja 8529 90 81 nimiketekstien mukaisesti

Moduulia ei voida luokitella nimikkeeseen 9013 kuuluvaksi, koska siinä on taustavaloyksikkö, vaihtosuuntaajia ja piirilevyjä, joissa on ohjauselektroniikka ainoastaan kuvapisteiden ohjausta varten (katso myös harmonoidun järjestelmän nimikettä 9013 koskevien selitysten 1 kohta)

Moduulia ei voida luokitella nimikkeeseen 8473 kuuluvaksi automaattisen tietojenkäsittelykoneen näyttöyksikön osaksi, koska se ei sovellu käytettäväksi yksinomaan tai pääasiallisesti nimikkeeseen 8471 kuuluvan automaattisen tietojenkäsittelykoneen kanssa

Moduuli ei ole luokiteltavissa nimikkeeseen 8531, koska sen ei ominaisuuksiensa perusteella katsota olevan tähän nimikkeeseen kuuluva sähköinen näkyviä merkkejä antava laite eikä tällaisen laitteen osa (katso myös harmonoidun järjestelmän nimikettä 8531 koskevat selitykset)

Moduulin ominaisuuksien perusteella, joita ovat esim. sen mitat ja kuvanerottelukyky, se luokitellaan nimikkeeseen 8529, koska se soveltuu käytettäväksi yksinomaan tai pääasiallisesti nimikkeen 8528 laitteen kanssa

---

| 29.6.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 175/49 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 175/49

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 958/2006,

annettu 28 päivänä kesäkuuta 2006,

valkoisen sokerin vientiä koskevasta pysyvästä tarjouskilpailusta vientitukien vahvistamiseksi markkinointivuodeksi 2006/2007

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon sokerialan yhteisestä markkinajärjestelystä 20 päivänä helmikuuta 2006 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 318/2006 (1), ja erityisesti sen 23 artiklan 4 kohdan ja 40 artiklan 1 kohdan g alakohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Sokerimarkkinoiden tilanteen yhteisössä ja maailmanmarkkinoilla huomioon ottaen vaikuttaa suotavalta avata mahdollisimman pikaisesti markkinointivuodeksi 2006/2007 valkoisen sokerin vientiä koskeva pysyvä tarjouskilpailu, joka maailmanmarkkinahintojen mahdolliset heilahtelut huomioon ottaen antaa mahdollisuuden vientitukien vahvistamiseen. |
| --- | --- |

(1)

Sokerimarkkinoiden tilanteen yhteisössä ja maailmanmarkkinoilla huomioon ottaen vaikuttaa suotavalta avata mahdollisimman pikaisesti markkinointivuodeksi 2006/2007 valkoisen sokerin vientiä koskeva pysyvä tarjouskilpailu, joka maailmanmarkkinahintojen mahdolliset heilahtelut huomioon ottaen antaa mahdollisuuden vientitukien vahvistamiseen.

| (2) | Olisi sovellettava asetuksen (EY) N:o 318/2006 32 artiklassa vahvistettuja sokerin vientitukien vahvistamiseen käytettävää tarjouskilpailumenettelyä koskevia yleisiä sääntöjä. |
| --- | --- |

(2)

Olisi sovellettava asetuksen (EY) N:o 318/2006 32 artiklassa vahvistettuja sokerin vientitukien vahvistamiseen käytettävää tarjouskilpailumenettelyä koskevia yleisiä sääntöjä.

| (3) | Yhteisön sekä Bulgarian ja Romanian väliseen kauppaan sovelletaan joidenkin sokerialan tuotteiden osalta edelleen tuontitulleja ja vientitukia, ja vientituet ovat huomattavasti suurempia kuin tuontitullit. Koska mainitut maat liittynevät Euroopan unioniin, kyseinen ero voi johtaa keinottelutarkoituksessa tehtäviin siirtoihin. |
| --- | --- |

(3)

Yhteisön sekä Bulgarian ja Romanian väliseen kauppaan sovelletaan joidenkin sokerialan tuotteiden osalta edelleen tuontitulleja ja vientitukia, ja vientituet ovat huomattavasti suurempia kuin tuontitullit. Koska mainitut maat liittynevät Euroopan unioniin, kyseinen ero voi johtaa keinottelutarkoituksessa tehtäviin siirtoihin.

| (4) | Jotta vältettäisiin vientitukea saaneiden sokerialan tuotteiden yhteisöön jälleentuonnista aiheutuvat väärinkäytökset, on syytä olla vahvistamatta Länsi-Balkanin maiden osalta vientitukea. |
| --- | --- |

(4)

Jotta vältettäisiin vientitukea saaneiden sokerialan tuotteiden yhteisöön jälleentuonnista aiheutuvat väärinkäytökset, on syytä olla vahvistamatta Länsi-Balkanin maiden osalta vientitukea.

| (5) | Toimenpiteen erityisluonteen takia näyttää olevan tarpeen vahvistaa pysyvän tarjouskilpailun yhteydessä annettavia vientitodistuksia koskevat asianmukaiset säännökset, jotka koskevat erityisesti todistusten myöntämisen määräaikaa, voimassaoloaikaa, vakuuden määrää sekä määrää, jonka osalta todistuksesta johtuva vientivelvoite täytetään. Maataloustuotteiden tuonti-, vienti- ja ennakkovahvistustodistusmenettelyn soveltamista koskevista yhteisistä yksityiskohtaisista säännöistä 9 päivänä kesäkuuta 2000 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1291/2000 (2) säännöksiä samoin kuin maataloustuotteiden vientimaksujen soveltamista koskevista yhteisistä yksityiskohtaisista säännöistä 19 päivänä tammikuuta 1989 annetun komission asetuksen (ETY) N:o 120/89 (3) säännöksiä olisi kuitenkin sovellettava edelleen. |
| --- | --- |

(5)

Toimenpiteen erityisluonteen takia näyttää olevan tarpeen vahvistaa pysyvän tarjouskilpailun yhteydessä annettavia vientitodistuksia koskevat asianmukaiset säännökset, jotka koskevat erityisesti todistusten myöntämisen määräaikaa, voimassaoloaikaa, vakuuden määrää sekä määrää, jonka osalta todistuksesta johtuva vientivelvoite täytetään. Maataloustuotteiden tuonti-, vienti- ja ennakkovahvistustodistusmenettelyn soveltamista koskevista yhteisistä yksityiskohtaisista säännöistä 9 päivänä kesäkuuta 2000 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1291/2000 (2) säännöksiä samoin kuin maataloustuotteiden vientimaksujen soveltamista koskevista yhteisistä yksityiskohtaisista säännöistä 19 päivänä tammikuuta 1989 annetun komission asetuksen (ETY) N:o 120/89 (3) säännöksiä olisi kuitenkin sovellettava edelleen.

| (6) | Tämän asetuksen säännöksillä korvataan heinäkuun 2006 osittaisten tarjouskilpailujen osalta valkoisen sokerin vientiä koskevasta pysyvästä tarjouskilpailusta vientimaksujen ja/tai vientitukien määrittämiseksi markkinointivuodeksi 2005/2006 15 päivänä heinäkuuta 2005 annettu komission asetus (EY) N:o 1138/2005 (4). Mainittu asetus olisi avoimuuden ja oikeudellisen selkeyden vuoksi kumottava 1 päivänä heinäkuuta 2006. |
| --- | --- |

(6)

Tämän asetuksen säännöksillä korvataan heinäkuun 2006 osittaisten tarjouskilpailujen osalta valkoisen sokerin vientiä koskevasta pysyvästä tarjouskilpailusta vientimaksujen ja/tai vientitukien määrittämiseksi markkinointivuodeksi 2005/2006 15 päivänä heinäkuuta 2005 annettu komission asetus (EY) N:o 1138/2005 (4). Mainittu asetus olisi avoimuuden ja oikeudellisen selkeyden vuoksi kumottava 1 päivänä heinäkuuta 2006.

| (7) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat sokerin hallintokomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(7)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat sokerin hallintokomitean lausunnon mukaiset,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

1.   Avataan pysyvä tarjouskilpailu CN-koodiin 1701 99 10 kuuluvan valkoisen sokerin vientitukien vahvistamiseksi kaikkien määräpaikkojen osalta Albaniaa, Bulgariaa, Kroatiaa, Bosnia ja Hertsegovinaa, Serbia ja Montenegroa (5), entistä Jugoslavian tasavaltaa Makedoniaa ja Romaniaa lukuun ottamatta. Pysyvän tarjouskilpailun voimassaoloaikana järjestetään osittaisia tarjouskilpailuja.

2.   Pysyvä tarjouskilpailu on avoinna 27 päivään syyskuuta 2007.

2 artikla

1.   Tarjouskilpailuilmoitus julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä. Jäsenvaltioiden on laadittava sen perusteella tarjouskilpailuilmoitus, jonka ne voivat julkaista tai julkaisuttaa muualla.

2.   Tarjouskilpailuilmoituksessa on ilmoitettava erityisesti tarjouskilpailun edellytykset.

3.   Tarjouskilpailuilmoitusta on mahdollista muuttaa pysyvän tarjouskilpailun voimassaoloaikana. Sitä on muutettava, jos tarjouskilpailun edellytyksiä muutetaan kyseisenä aikana.

3 artikla

1.   Määräaika tarjousten tekemiselle ensimmäisessä osittaisessa tarjouskilpailussa:

| a) | alkaa 5 päivänä heinäkuuta 2006; |
| --- | --- |

a)

alkaa 5 päivänä heinäkuuta 2006;

| b) | päättyy torstaina 13 päivänä heinäkuuta 2006 kello 10.00 Brysselin aikaa. |
| --- | --- |

b)

päättyy torstaina 13 päivänä heinäkuuta 2006 kello 10.00 Brysselin aikaa.

2.   Määräaika tarjousten tekemiselle jokaisessa seuraavista osittaisista tarjouskilpailuista:

| a) | alkaa ensimmäisenä työpäivänä sen jälkeen, kun edellistä osittaista tarjouskilpailua koskeva määräaika on päättynyt; |
| --- | --- |

a)

alkaa ensimmäisenä työpäivänä sen jälkeen, kun edellistä osittaista tarjouskilpailua koskeva määräaika on päättynyt;

| b) | päättyy kello 10.00 Brysselin aikaa:






  — | 27 päivänä heinäkuuta 2006, |
| --- | --- | --- |

b)

päättyy kello 10.00 Brysselin aikaa:

—

27 päivänä heinäkuuta 2006,

| — | 10 ja 31 päivänä elokuuta 2006, |
| --- | --- |

—

10 ja 31 päivänä elokuuta 2006,

| — | 14 ja 28 päivänä syyskuuta 2006, |
| --- | --- |

—

14 ja 28 päivänä syyskuuta 2006,

| — | 5 ja 19 päivänä lokakuuta 2006, |
| --- | --- |

—

5 ja 19 päivänä lokakuuta 2006,

| — | 9 ja 23 päivänä marraskuuta 2006, |
| --- | --- |

—

9 ja 23 päivänä marraskuuta 2006,

| — | 7 ja 21 päivänä joulukuuta 2006, |
| --- | --- |

—

7 ja 21 päivänä joulukuuta 2006,

| — | 11 ja 25 päivänä tammikuuta 2007, |
| --- | --- |

—

11 ja 25 päivänä tammikuuta 2007,

| — | 8 ja 22 päivänä helmikuuta 2007, |
| --- | --- |

—

8 ja 22 päivänä helmikuuta 2007,

| — | 8 ja 29 päivänä maaliskuuta 2007, |
| --- | --- |

—

8 ja 29 päivänä maaliskuuta 2007,

| — | 19 ja 26 päivänä huhtikuuta 2007, |
| --- | --- |

—

19 ja 26 päivänä huhtikuuta 2007,

| — | 10 ja 24 päivänä toukokuuta 2007, |
| --- | --- |

—

10 ja 24 päivänä toukokuuta 2007,

| — | 14 ja 28 päivänä kesäkuuta 2007, |
| --- | --- |

—

14 ja 28 päivänä kesäkuuta 2007,

| — | 12 ja 19 päivänä heinäkuuta 2007, |
| --- | --- |

—

12 ja 19 päivänä heinäkuuta 2007,

| — | 9 ja 30 päivänä elokuuta 2007, |
| --- | --- |

—

9 ja 30 päivänä elokuuta 2007,

| — | 13 ja 27 päivänä syyskuuta 2007. |
| --- | --- |

—

13 ja 27 päivänä syyskuuta 2007.

4 artikla

1.   Asianomaiset osallistuvat tarjouskilpailuun noudattamalla jotain seuraavista menettelyistä:

| a) | jättämällä kirjallisen tarjouksensa vastaanottotodistusta vastaan jäsenvaltion toimivaltaiselle viranomaiselle; |
| --- | --- |

a)

jättämällä kirjallisen tarjouksensa vastaanottotodistusta vastaan jäsenvaltion toimivaltaiselle viranomaiselle;

| b) | lähettämällä tarjouksen mainitulle viranomaiselle kirjattuna kirjeenä tai teleksillä; |
| --- | --- |

b)

lähettämällä tarjouksen mainitulle viranomaiselle kirjattuna kirjeenä tai teleksillä;

| c) | lähettämällä tarjouksen mainitulle viranomaiselle teleksillä, faksina tai sähköpostitse, jos kyseinen viranomainen hyväksyy kyseiset viestintämuodot. |
| --- | --- |

c)

lähettämällä tarjouksen mainitulle viranomaiselle teleksillä, faksina tai sähköpostitse, jos kyseinen viranomainen hyväksyy kyseiset viestintämuodot.

2.   Tarjous on voimassa ainoastaan, jos seuraavat edellytykset täyttyvät:

| a) | tarjouksessa mainitaan:






  i) | tarjouskilpailun tai osittaisen tarjouskilpailun viite; |
| --- | --- | --- |

a)

tarjouksessa mainitaan:

i)

tarjouskilpailun tai osittaisen tarjouskilpailun viite;

| ii) | tarjouksentekijän nimi, osoite ja alv-tunnus; |
| --- | --- |

ii)

tarjouksentekijän nimi, osoite ja alv-tunnus;

| iii) | vietävä valkoisen sokerin määrä; |
| --- | --- |

iii)

vietävä valkoisen sokerin määrä;

| iv) | vientituen määrä 100 kilogrammalta valkoista sokeria euroina kolmen desimaalin tarkkuudella ilmaistuna; |
| --- | --- |

iv)

vientituen määrä 100 kilogrammalta valkoista sokeria euroina kolmen desimaalin tarkkuudella ilmaistuna;

| v) | vähintään iii alakohdassa tarkoitetulta sokerimäärältä 5 artiklan 1 kohdan mukaisesti asetettavan vakuuden määrä ilmaistuna sen jäsenvaltion valuuttana, jossa tarjous tehdään; |
| --- | --- |

v)

vähintään iii alakohdassa tarkoitetulta sokerimäärältä 5 artiklan 1 kohdan mukaisesti asetettavan vakuuden määrä ilmaistuna sen jäsenvaltion valuuttana, jossa tarjous tehdään;

| b) | vietävä määrä koskee vähintään 250:tä tonnia valkoista sokeria; |
| --- | --- |

b)

vietävä määrä koskee vähintään 250:tä tonnia valkoista sokeria;

| c) | ennen tarjousten tekemiselle asetetun määräajan päättymistä esitetään todiste siitä, että tarjouksentekijä on asettanut tarjouksessa ilmoitetun vakuuden; |
| --- | --- |

c)

ennen tarjousten tekemiselle asetetun määräajan päättymistä esitetään todiste siitä, että tarjouksentekijä on asettanut tarjouksessa ilmoitetun vakuuden;

| d) | tarjoukseen sisältyy tarjouksentekijän ilmoitus, jossa tämä sitoutuu tarjouskilpailun voittaessaan hakemaan 11 artiklan 2 kohdan toisessa alakohdassa tarkoitetussa määräajassa vientitodistuksen tai vientitodistukset vietäville valkoisen sokerin määrille; |
| --- | --- |

d)

tarjoukseen sisältyy tarjouksentekijän ilmoitus, jossa tämä sitoutuu tarjouskilpailun voittaessaan hakemaan 11 artiklan 2 kohdan toisessa alakohdassa tarkoitetussa määräajassa vientitodistuksen tai vientitodistukset vietäville valkoisen sokerin määrille;

| e) | tarjoukseen sisältyy tarjouksentekijän ilmoitus, jossa tämä sitoutuu tarjouskilpailun voittaessaan:






  i) | täydentämään vakuuden maksamalla 12 artiklan 3 kohdassa tarkoitetun määrän, jos 11 artiklan 2 kohdassa tarkoitetusta vientitodistuksesta johtuvaa vientivelvoitetta ei täytetä; |
| --- | --- | --- |

e)

tarjoukseen sisältyy tarjouksentekijän ilmoitus, jossa tämä sitoutuu tarjouskilpailun voittaessaan:

i)

täydentämään vakuuden maksamalla 12 artiklan 3 kohdassa tarkoitetun määrän, jos 11 artiklan 2 kohdassa tarkoitetusta vientitodistuksesta johtuvaa vientivelvoitetta ei täytetä;

| ii) | ilmoittamaan kyseisen vientitodistuksen myöntäneelle viranomaiselle 30 päivän kuluessa todistuksen voimassaoloajan päättymispäivästä määrän tai määrät, joiden osalta vientitodistus on jäänyt käyttämättä. |
| --- | --- |

ii)

ilmoittamaan kyseisen vientitodistuksen myöntäneelle viranomaiselle 30 päivän kuluessa todistuksen voimassaoloajan päättymispäivästä määrän tai määrät, joiden osalta vientitodistus on jäänyt käyttämättä.

3.   Tarjouksessa voidaan ilmoittaa, että sitä on pidettävä tehtynä ainoastaan, jos toinen tai molemmat seuraavista edellytyksistä täyttyvät:

| a) | päätös on tehtävä vientituen enimmäismäärästä kyseisten tarjousten tekemiselle asetetun määräajan päättymispäivänä; |
| --- | --- |

a)

päätös on tehtävä vientituen enimmäismäärästä kyseisten tarjousten tekemiselle asetetun määräajan päättymispäivänä;

| b) | tarjouskilpailun ratkaisun on koskettava koko sitä määrää, josta tarjous on tehty, tai tiettyä osaa siitä. |
| --- | --- |

b)

tarjouskilpailun ratkaisun on koskettava koko sitä määrää, josta tarjous on tehty, tai tiettyä osaa siitä.

4.   Tarjousta, jota ei ole tehty 1 ja 2 kohdan mukaisesti tai johon sisältyy muita kuin tätä tarjouskilpailua varten säädettyjä edellytyksiä, ei oteta huomioon.

5.   Esitettyä tarjousta ei voi peruuttaa.

5 artikla

1.   Jokaisen tarjouksentekijän on asetettava vakuus, jonka suuruus on 11 euroa 100 kilogrammalta tällä tarjouskilpailulla vietävää valkoista sokeria.

Tarjouskilpailun voittajien osalta tästä vakuudesta muodostuu 11 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua hakemusta jätettäessä vientitodistukseen tarvittava vakuus, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 12 artiklan 3 kohdan soveltamista.

2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitettu vakuus on asetettava tarjouksentekijän valinnan mukaan joko käteisenä tai sen jäsenvaltion, jossa tarjous tehdään, vahvistamat edellytykset täyttävän laitoksen antamana takuuna.

3.   Edellä 1 kohdassa tarkoitettu vakuus vapautetaan:

| a) | tarjouksentekijöiden osalta siltä määrältä, jota koskeva tarjouskilpailu on jätetty ratkaisematta; |
| --- | --- |

a)

tarjouksentekijöiden osalta siltä määrältä, jota koskeva tarjouskilpailu on jätetty ratkaisematta;

| b) | niiden tarjouskilpailun voittajien osalta, jotka eivät ole hakeneet kyseistä vientitodistusta 11 artiklan 2 kohdan toisessa alakohdassa tarkoitetussa määräajassa, 10 euron määrältä 100:aa kilogrammaa valkoista sokeria kohden; |
| --- | --- |

b)

niiden tarjouskilpailun voittajien osalta, jotka eivät ole hakeneet kyseistä vientitodistusta 11 artiklan 2 kohdan toisessa alakohdassa tarkoitetussa määräajassa, 10 euron määrältä 100:aa kilogrammaa valkoista sokeria kohden;

| c) | tarjouskilpailun voittajien osalta siltä määrältä, jonka osalta nämä ovat täyttäneet asetuksen (EY) N:o 1291/2000 31 artiklan b alakohdassa ja 32 artiklan 1 kohdan b alakohdan i alakohdassa tarkoitetun, tämän asetuksen 11 artiklan 2 kohdassa tarkoitetusta todistuksesta johtuvan vientivelvoitteen asetuksen (EY) N:o 1291/2000 35 artiklassa säädetyin edellytyksin. |
| --- | --- |

c)

tarjouskilpailun voittajien osalta siltä määrältä, jonka osalta nämä ovat täyttäneet asetuksen (EY) N:o 1291/2000 31 artiklan b alakohdassa ja 32 artiklan 1 kohdan b alakohdan i alakohdassa tarkoitetun, tämän asetuksen 11 artiklan 2 kohdassa tarkoitetusta todistuksesta johtuvan vientivelvoitteen asetuksen (EY) N:o 1291/2000 35 artiklassa säädetyin edellytyksin.

Ensimmäisen alakohdan b alakohdassa tarkoitetussa tapauksessa vapautettavasta vakuuden osasta vähennetään kyseistä osittaista tarjouskilpailua varten vahvistetun vientituen enimmäismäärän ja seuraavaa osittaista tarjouskilpailua varten vahvistetun vientituen enimmäismäärän välinen erotus silloin, kun kyseisistä määristä jälkimmäinen on edellistä suurempi.

Se vakuuden osa tai vakuus, jota ei vapauteta, menetetään sen sokerimäärän osalta, jolta vastaavia velvoitteita ei ole täytetty, jollei kyseessä ole ylivoimainen este.

4.   Jos kyseessä on ylivoimainen este, kyseisen jäsenvaltion toimivaltainen viranomainen toteuttaa vakuuden vapauttamista koskevat toimenpiteet, jotka se katsoo tarpeellisiksi asianomaisen ilmoittamien olosuhteiden vuoksi.

6 artikla

1.   Asianomaisen toimivaltaisen viranomaisen on käsiteltävä tarjoukset salassa julkisuudelta. Käsittelyyn osallistuvat henkilöt ovat sen osalta vaitiolovelvollisia.

2.   Tämän asetuksen säännösten mukaisesti jätetyt tarjoukset, jotka voidaan ottaa huomioon, on toimitettava komissioon nimettöminä, ja niiden on saavuttava komissioon jäsenvaltioiden välityksellä viimeistään puolentoista tunnin kuluttua viikoittaisten tarjousten jättämiselle tarjouskilpailuilmoituksessa asetetun määräajan päättymisestä.

Tarjousten puuttuessa jäsenvaltioiden on ilmoitettava siitä komissiolle samassa määräajassa.

7 artikla

1.   Saatujen tarjousten tutkimisen jälkeen voidaan vahvistaa enimmäismäärä osittaisella tarjouskilpailulla.

2.   Tietty osittainen tarjouskilpailu voidaan jättää ratkaisematta.

8 artikla

1.   Jos komissio päättää ratkaista osittaisen tarjouskilpailun, se vahvistaa vientituen enimmäismäärän asetuksen (EY) N:o 318/2006 39 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen. Kyseinen määrä vahvistetaan ottaen erityisesti huomioon sokerimarkkinoiden tilanne ja ennakoitavissa oleva kehitys yhteisössä ja maailmanmarkkinoilla.

2.   Tarjouskilpailu ratkaistaan tarjouksentekijöistä sen tai niiden hyväksi, joiden tarjous on yhtä suuri tai pienempi kuin vientituen enimmäismäärä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 9 artiklan soveltamista.

9 artikla

1.   Jos osittaisessa tarjouskilpailussa on vahvistettu tavaran enimmäismäärä, tarjouskilpailu ratkaistaan sen tarjouksentekijän hyväksi, jonka tarjouksessa ilmoitettu vientituki on alhaisin. Jollei enimmäismäärä mene kokonaisuudessaan kaupaksi kyseisen tarjouksen myötä, tarjouskilpailun ratkaisemista jatketaan vientimaksun suuruuden perusteella antaen etusija alhaisimmalle vientituelle, kunnes mainittu määrä on kokonaisuudessaan käytetty.

2.   Jos 1 kohdassa säädetyn tarjouskilpailun ratkaisemissäännön mukaisesta yhden tarjouksen huomioon ottamisesta olisi seurauksena enimmäismäärän ylittyminen, tarjouskilpailu ratkaistaan kyseisen tarjouksentekijän hyväksi ainoastaan siltä osin kuin tämän tarjous mahdollistaa enimmäismäärän käyttämisen kokonaisuudessaan. Samansuuruista vientitukea koskevat tarjoukset, joiden hyväksymisestä täysimääräisinä olisi seurauksena enimmäismäärän ylittyminen, on otettava huomioon:

| a) | suhteessa kussakin tarjouksessa tarkoitettuun kokonaismäärään; |
| --- | --- |

a)

suhteessa kussakin tarjouksessa tarkoitettuun kokonaismäärään;

| b) | kunkin tarjouskilpailun osalta erikseen vahvistettavaan enimmäistonnimäärään asti; |
| --- | --- |

b)

kunkin tarjouskilpailun osalta erikseen vahvistettavaan enimmäistonnimäärään asti;

| c) | arpomalla. |
| --- | --- |

c)

arpomalla.

10 artikla

1.   Asianomaisen jäsenvaltion toimivaltaisen elimen on välittömästi ilmoitettava kaikille tarjouksen tekijöille tuloksesta, jonka ne ovat saaneet tarjouskilpailussa. Kyseisen viranomaisen on lisäksi toimitettava tarjouskilpailun voittajille ilmoitus tarjouskilpailun ratkaisusta.

2.   Tarjouskilpailun ratkaisuilmoituksessa on ilmoitettava vähintään:

| a) | tarjouskilpailua koskeva viite; |
| --- | --- |

a)

tarjouskilpailua koskeva viite;

| b) | vietävä valkoisen sokerin määrä; |
| --- | --- |

b)

vietävä valkoisen sokerin määrä;

| c) | euroina ilmaistu vientituen määrä, joka myönnetään 100 kilogrammalta valkoista sokeria b alakohdassa tarkoitetun määrän osalta. |
| --- | --- |

c)

euroina ilmaistu vientituen määrä, joka myönnetään 100 kilogrammalta valkoista sokeria b alakohdassa tarkoitetun määrän osalta.

11 artikla

1.   Tarjouskilpailun voittajalla on oikeus saada tarjouskilpailuratkaisun mukaiselle määrälle 2 kohdassa tarkoitetuin edellytyksin vientitodistus, jossa mainitaan tarjouksessa tarkoitettu vientituki.

2.   Tarjouskilpailun voittajalla on, poiketen siitä, mitä asetuksen (ETY) N:o 120/89 12 artiklassa säädetään, velvollisuus jättää asetuksen (EY) N:o 1291/2000 asiaa koskevien säännösten mukaisesti vientitodistushakemus tarjouskilpailun voittajalle myönnetyltä määrältä ilman, että kyseinen hakemus olisi peruutettavissa.

Hakemus on jätettävä viimeistään:

| a) | seuraavalla viikolla pidettävän osittaisen tarjouskilpailun alkamispäivää edeltävänä viimeisenä työpäivänä; |
| --- | --- |

a)

seuraavalla viikolla pidettävän osittaisen tarjouskilpailun alkamispäivää edeltävänä viimeisenä työpäivänä;

| b) | seuraavan viikon viimeisenä työpäivänä, jollei kyseisellä viikolla järjestetä osittaista tarjouskilpailua. |
| --- | --- |

b)

seuraavan viikon viimeisenä työpäivänä, jollei kyseisellä viikolla järjestetä osittaista tarjouskilpailua.

3.   Tarjouskilpailun voittajalla on velvollisuus viedä tarjouksessa ilmoitettu määrä ja jollei tätä velvoitetta täytetä, tarvittaessa maksaa 12 artiklan 3 kohdassa tarkoitettu määrä.

4.   Edellä 1, 2 ja 3 kohdassa tarkoitettuja oikeutta ja velvoitteita ei voi siirtää toiselle.

12 artikla

1.   Todistuksen voimassaoloajan määrittämiseksi sovelletaan asetuksen (EY) N:o 1291/2000 23 artiklan 1 kohtaa.

2.   Osittaisen tarjouskilpailun yhteydessä myönnetyt vientitodistukset ovat voimassa niiden antopäivästä kyseisen osittaisen tarjouskilpailun toteuttamiskuukautta seuraavan viidennen kuukauden loppuun.

Toukokuun 1 päivän 2007 jälkeen toteutettujen osittaisten tarjouskilpailujen yhteydessä myönnetyt vientitodistukset ovat kuitenkin voimassa ainoastaan 30 päivään syyskuuta 2007.

3.   Todistuksen haltija suorittaa toimivaltaiselle viranomaiselle määrätyn summan siitä määrästä, jonka osalta 11 artiklan 2 kohdassa tarkoitetusta vientitodistuksesta johtuvaa vientivelvoitetta ei ole täytetty ilman että sille olisi ylivoimainen este, ja jos 5 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu vakuus on pienempi kuin asetuksen (EY) N:o 318/2006 33 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitetun, todistuksen viimeisenä voimassaolopäivänä voimassa olevan vientituen ja kyseisessä todistuksessa mainitun vientituen välinen erotus.

Ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettu maksettava määrä on yhtä suuri kuin ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetun erotuksen ja 5 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun vakuuden erotus.

13 artikla

Kumotaan asetus (EY) N:o 1138/2005.

14 artikla

Tämä asetus tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 28 päivänä kesäkuuta 2006.

Komission puolesta

Mariann FISCHER BOEL

Komission jäsen

---

(1)  EUVL L 58, 28.2.2006, s. 1.

1

(2)  EYVL L 152, 24.6.2000, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 410/2006 (EUVL L 71, 10.3.2006, s. 7).

2

(3)  EYVL L 16, 20.1.1989, s. 19. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 910/2004 (EUVL L 163, 30.4.2004, s. 63).

3

(4)  EUVL L 185, 16.7.2005, s. 3.

4

(5)  Mukaan luettuna Kosovo, sellaisena kuin se on 10 päivänä kesäkuuta 1999 annetussa Yhdistyneiden Kansakuntien turvallisuusneuvoston päätöslauselmassa nro 1244 määriteltynä.

5

---

| 29.6.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 175/54 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 175/54

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 959/2006,

annettu 28 päivänä kesäkuuta 2006,

riisin tuontitodistusten myöntämisestä vuoden 2006 huhtikuun kymmenen ensimmäisen työpäivän aikana asetuksen (EY) N:o 327/98 mukaisesti jätettyjen hakemusten perusteella annetun asetuksen (EY) N:o 647/2006 oikaisemisesta

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon riisin yhteisestä markkinajärjestelystä 29 päivänä syyskuuta 2003 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1785/2003 (1),

ottaa huomioon riisin ja rikottujen riisinjyvien tuontia koskevien tiettyjen tariffikiintiöiden avaamisesta ja hallinnoimisesta 10 päivänä helmikuuta 1998 annetun komission asetuksen (EY) N:o 327/98 (2) ja erityisesti sen 5 artiklan 2 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Komission asetuksessa (EY) N:o 647/2006 (3) vahvistetaan CN-koodiin 1006 30 kuuluvan kokonaan tai osittain hiotun riisin vuoden 2006 huhtikuun osuutta varten haettuihin määriin sovellettavat vähennysprosentit ja vuoden 2006 heinäkuun osuuteen siirrettävät määrät. |
| --- | --- |

(1)

Komission asetuksessa (EY) N:o 647/2006 (3) vahvistetaan CN-koodiin 1006 30 kuuluvan kokonaan tai osittain hiotun riisin vuoden 2006 huhtikuun osuutta varten haettuihin määriin sovellettavat vähennysprosentit ja vuoden 2006 heinäkuun osuuteen siirrettävät määrät.

| (2) | Erään jäsenvaltion tekemän hallinnollisen virheen vuoksi vuoden 2006 heinäkuun osuuteen siirrettävä, kiintiöön 09.4128 kuuluva määrä ei vastaa todellisuudessa siirrettyä määrää. |
| --- | --- |

(2)

Erään jäsenvaltion tekemän hallinnollisen virheen vuoksi vuoden 2006 heinäkuun osuuteen siirrettävä, kiintiöön 09.4128 kuuluva määrä ei vastaa todellisuudessa siirrettyä määrää.

| (3) | Sen vuoksi asetusta (EY) N:o 647/2006 olisi muutettava, |
| --- | --- |

(3)

Sen vuoksi asetusta (EY) N:o 647/2006 olisi muutettava,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Korvataan asetuksen (EY) N:o 647/2006 liitteessä oleva a kohta tämän asetuksen liitteessä olevalla taulukolla.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 29 päivänä kesäkuuta 2006.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 28 päivänä kesäkuuta 2006.

Komission puolesta

J. L. DEMARTY

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EUVL L 270, 21.10.2003, s. 96. Asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 797/2006 (EUVL L 144, 31.5.2006, s. 1).

1

(2)  EYVL L 37, 11.2.1998, s. 5. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 2152/2005 (EUVL L 342, 24.12.2005, s. 30).

2

(3)  EUVL L 115, 28.4.2006, s. 18.

3

---

LIITE

| ”a) | Asetuksen (EY) N:o 327/98 1 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitettu CN-koodiin 1006 30 kuuluvan kokonaan tai osittain hiotun riisin kiintiö.








  Alkuperä | Järjestysnumero | Vuoden 2006 huhtikuun osuuteen sovellettava vähennysprosentti | Vuoden 2006 heinäkuun osuuteen siirrettävä määrä
  (t) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Yhdysvallat | 09.4127 | 0 (1) | 11 635 |
| Thaimaa | 09.4128 | 0 (1) | 1 161,419 |
| Australia | 09.4129 | 0 (1) | 531,5 |
| Muut alkuperät | 09.4130 | 98,7985 | 0 |

”a)

Asetuksen (EY) N:o 327/98 1 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitettu CN-koodiin 1006 30 kuuluvan kokonaan tai osittain hiotun riisin kiintiö.

Alkuperä

Järjestysnumero

Vuoden 2006 huhtikuun osuuteen sovellettava vähennysprosentti

Vuoden 2006 heinäkuun osuuteen siirrettävä määrä

(t)

Yhdysvallat

09.4127

0 (1)

11 635

Thaimaa

09.4128

0 (1)

1 161,419

Australia

09.4129

0 (1)

531,5

Muut alkuperät

09.4130

98,7985

0

---

(1)  Todistus myönnetty hakemuksessa olevalle määrälle.”

1

---

| 29.6.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 175/56 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 175/56

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 960/2006,

annettu 28 päivänä kesäkuuta 2006,

yhteisön yksinomaan tuontitodistusten perusteella avaamien kiintiöiden mukaisesti maito- ja maitotuotealan tiettyjen tuotteiden vuoden 2006 toisen vuosipuoliskon aikana käytettävissä olevasta määrästä

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon maito- ja maitotuotealan yhteisestä markkinajärjestelystä 17 päivänä toukokuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1255/1999 (1),

ottaa huomioon neuvoston asetuksen (EY) N:o 1255/1999 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä maito- ja maitotuotealan tuontijärjestelmän ja tariffikiintiöiden avaamisen osalta 14 päivänä joulukuuta 2001 annetun komission asetuksen (EY) N:o 2535/2001 (2) ja erityisesti sen 16 artiklan 2 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

Kun vuoden 2006 ensimmäiseksi vuosipuoliskoksi myönnettiin tuontitodistuksia tiettyjen asetuksessa (EY) N:o 2535/2001 tarkoitettujen kiintiöiden osalta, kyseisistä tuotteista esitettiin todistushakemuksia pienemmistä määristä, kuin mitä olisi ollut käytettävissä. Tämän vuoksi kunkin asianomaisen kiintiön osalta olisi määriteltävä 1 päivän heinäkuuta ja 31 päivän joulukuuta 2006 välisenä aikana käytettävissä oleva määrä ottaen huomioon määrät, jotka jäivät myöntämättä asetuksella (EY) N:o 2535/2001 avatuissa tiettyjen maitotuotteiden tariffikiintiöissä tammikuuta 2006 jätettyjen tuontitodistushakemusten hyväksyttävyydestä annetun komission asetuksen (EY) N:o 160/2006 (3) perusteella,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Liitteessä esitetään tiettyjen asetuksessa (EY) N:o 2535/2001 tarkoitettujen kiintiöiden käytettävissä olevat määrät tuontivuoden toisen vuosipuoliskon osalta 1 päivän heinäkuuta ja 31 päivän joulukuuta 2006 välisenä aikana.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 29 päivänä kesäkuuta 2006.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 28 päivänä kesäkuuta 2006.

Komission puolesta

J. L. DEMARTY

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EYVL L 160, 26.6.1999, s. 48. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 1913/2005 (EUVL L 307, 25.11.2005, s. 2).

1

(2)  EYVL L 341, 22.12.2001, s. 29. Αsetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 926/2006 (EUVL L 170, 23.6.2006, s. 8).

2

(3)  EUVL L 25, 28.1.2006, s. 21.

3

---

LIITE I.C

AKT-valtioista peräisin olevat tuotteet

| Kiintiön numero | Määrä (t) |
| --- | --- |
| 09.4026 | 1 000 |
| 09.4027 | 1 000 |

Kiintiön numero

Määrä (t)

09.4026

1 000

09.4027

1 000

---

LIITE I.D

Turkista peräisin olevat tuotteet

| Kiintiön numero | Määrä (t) |
| --- | --- |
| 09.4101 | 1 500 |

Kiintiön numero

Määrä (t)

09.4101

1 500

---

LIITE I.E

Etelä-Afrikasta peräisin olevat tuotteet

| Kiintiön numero | Määrä (t) |
| --- | --- |
| 09.4151 | 6 500 |

Kiintiön numero

Määrä (t)

09.4151

6 500

---

| 29.6.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 175/58 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 175/58

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 961/2006,

annettu 28 päivänä kesäkuuta 2006,

tuontitodistusten myöntämisestä ruokosokerille tietyissä tariffikiintiöissä ja tiettyjen etuuskohtelusopimusten mukaisesti

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon sokerialan yhteisestä markkinajärjestelystä 19 päivänä kesäkuuta 2001 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1260/2001 (1),

ottaa huomioon luettelossa CXL olevien myönnytysten täytäntöönpanosta GATT-sopimuksen XXIV artiklan 6 kohdan mukaisesti käytyjen neuvottelujen päättymisen seurauksena 18 päivänä kesäkuuta 1996 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1095/96 (2),

ottaa huomioon eräissä tariffikiintiöissä tai etuuskohtelusopimusten mukaisesti tapahtuvaa ruokosokerin tuontia koskevista yksityiskohtaisista soveltamissäännöistä markkinointivuosiksi 2003/2004, 2004/2005 ja 2005/2006 sekä asetusten (EY) N:o 1464/95 ja (EY) N:o 779/96 muuttamisesta 30 päivänä kesäkuuta 2003 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1159/2003 (3) ja erityisesti sen 5 artiklan 3 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksen (EY) N:o 1159/2003 9 artiklassa säädetään yksityiskohtaisista säännöistä, jotka koskevat valkoisen sokerin ekvivalenttina ilmaistujen, CN-koodiin 1701 kuuluvien tuotteiden AKT-pöytäkirjan ja Intia-sopimuksen allekirjoittajamaista peräisin olevan tuonnin tullittoman toimitusvelvoitteen määrittämistä. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksen (EY) N:o 1159/2003 9 artiklassa säädetään yksityiskohtaisista säännöistä, jotka koskevat valkoisen sokerin ekvivalenttina ilmaistujen, CN-koodiin 1701 kuuluvien tuotteiden AKT-pöytäkirjan ja Intia-sopimuksen allekirjoittajamaista peräisin olevan tuonnin tullittoman toimitusvelvoitteen määrittämistä.

| (2) | Asetuksen (EY) N:o 1159/2003 16 artiklassa säädetään yksityiskohtaisista säännöistä, jotka koskevat valkoisen sokerin ekvivalenttina ilmaistujen, CN-koodiin 1701 11 10 kuuluvien tuotteiden AKT-pöytäkirjan ja Intia-sopimuksen allekirjoittajamaista peräisin olevan tuonnin tullittomien tariffikiintiöiden määrittämistä. |
| --- | --- |

(2)

Asetuksen (EY) N:o 1159/2003 16 artiklassa säädetään yksityiskohtaisista säännöistä, jotka koskevat valkoisen sokerin ekvivalenttina ilmaistujen, CN-koodiin 1701 11 10 kuuluvien tuotteiden AKT-pöytäkirjan ja Intia-sopimuksen allekirjoittajamaista peräisin olevan tuonnin tullittomien tariffikiintiöiden määrittämistä.

| (3) | Asetuksen (EY) N:o 1159/2003 22 artiklassa avataan Brasiliasta, Kuubasta ja muista kolmansista maista tapahtuvan CN-koodiin 1701 11 10 kuuluvien tuotteiden tuontia varten tariffikiintiöt, joissa tulli on 98 euroa tonnilta. |
| --- | --- |

(3)

Asetuksen (EY) N:o 1159/2003 22 artiklassa avataan Brasiliasta, Kuubasta ja muista kolmansista maista tapahtuvan CN-koodiin 1701 11 10 kuuluvien tuotteiden tuontia varten tariffikiintiöt, joissa tulli on 98 euroa tonnilta.

| (4) | Toimivaltaisille viranomaisille on esitetty 19 päivän ja 23 päivän kesäkuuta 2006 välisellä viikolla asetuksen (EY) N:o 1159/2003 5 artiklan 1 kohdan mukaisesti tuontitodistushakemuksia, joissa haettu kokonaismäärä ylittää yhden asianomaisen maan osalta AKT–Intia-sokerille asetuksen (EY) N:o 1159/2003 9 artiklan perusteella vahvistetun toimitusvelvoitteen määrän. |
| --- | --- |

(4)

Toimivaltaisille viranomaisille on esitetty 19 päivän ja 23 päivän kesäkuuta 2006 välisellä viikolla asetuksen (EY) N:o 1159/2003 5 artiklan 1 kohdan mukaisesti tuontitodistushakemuksia, joissa haettu kokonaismäärä ylittää yhden asianomaisen maan osalta AKT–Intia-sokerille asetuksen (EY) N:o 1159/2003 9 artiklan perusteella vahvistetun toimitusvelvoitteen määrän.

| (5) | Näin ollen komission on vahvistettava vähennyskerroin, jotta todistukset voidaan myöntää suhteessa käytettävissä olevaan määrään, ja ilmoitettava kyseisten määrien täyttymisestä, |
| --- | --- |

(5)

Näin ollen komission on vahvistettava vähennyskerroin, jotta todistukset voidaan myöntää suhteessa käytettävissä olevaan määrään, ja ilmoitettava kyseisten määrien täyttymisestä,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Tuontitodistukset, joita on haettu asetuksen (EY) N:o 1159/2003 5 artiklan 1 kohdan mukaisesti 19 päivän ja 23 päivän kesäkuuta 2006 välisenä aikana, myönnetään tämän asetuksen liitteessä mainittujen määrien rajoissa.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 29 päivänä kesäkuuta 2006.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 28 päivänä kesäkuuta 2006.

Komission puolesta

J. L. DEMARTY

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EYVL L 178, 30.6.2001, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 987/2005 (EUVL L 167, 29.6.2005, s. 12).

1

(2)  EYVL L 146, 20.6.1996, s. 1.

2

(3)  EUVL L 162, 1.7.2003, s. 25. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 568/2005 (EUVL L 97, 15.4.2005, s. 9).

3

---

LIITE

Etuuskohteluun oikeutettu AKT–INTIA-sokeri

Asetuksen (EY) N:o 1159/2003 II osasto

Markkinointivuosi 2005/2006

| Maa | Haetuista määristä myönnettävä osuus viikolla 19.–23.6.2006 | Raja |
| --- | --- | --- |
| Barbados | 100 | |
| Belize | 0 | Täynnä |
| Kongo | 100 | |
| Fidžisaaret | 0 | Täynnä |
| Guyana | 0 | Täynnä |
| Intia | 0 | |
| Norsunluurannikko | 100 | |
| Jamaika | 0 | Täynnä |
| Kenia | 0 | Täynnä |
| Madagaskar | 100 | |
| Malawi | 100 | |
| Mauritius | 0 | Täynnä |
| Mosambik | 0 | Täynnä |
| Saint Kitts ja Nevis | 0 | Täynnä |
| Swazimaa | 0 | Täynnä |
| Tansania | 100 | |
| Trinidad ja Tobago | 100 | |
| Zambia | 64,1347 | Täynnä |
| Zimbabwe | 0 | Täynnä |

Maa

Haetuista määristä myönnettävä osuus viikolla 19.–23.6.2006

Raja

Barbados

100

Belize

0

Täynnä

Kongo

100

Fidžisaaret

0

Täynnä

Guyana

0

Täynnä

Intia

0

Norsunluurannikko

100

Jamaika

0

Täynnä

Kenia

0

Täynnä

Madagaskar

100

Malawi

100

Mauritius

0

Täynnä

Mosambik

0

Täynnä

Saint Kitts ja Nevis

0

Täynnä

Swazimaa

0

Täynnä

Tansania

100

Trinidad ja Tobago

100

Zambia

64,1347

Täynnä

Zimbabwe

0

Täynnä

Markkinointivuosi 2006/2007

| Maa | Haetuista määristä myönnettävä osuus viikolla 19.–23.6.2006 | Raja |
| --- | --- | --- |
| Barbados | 100 | |
| Belize | 100 | |
| Kongo | 100 | |
| Fidžisaaret | 100 | |
| Guyana | 100 | |
| Intia | 100 | |
| Norsunluurannikko | 100 | |
| Jamaika | 100 | |
| Kenia | 100 | |
| Madagaskar | 100 | |
| Malawi | 100 | |
| Mauritius | 100 | |
| Mosambik | 100 | |
| Saint Kitts ja Nevis | 100 | |
| Swazimaa | 100 | |
| Tansania | 100 | |
| Trinidad ja Tobago | 100 | |
| Zambia | 100 | |
| Zimbabwe | 100 | |

Maa

Haetuista määristä myönnettävä osuus viikolla 19.–23.6.2006

Raja

Barbados

100

Belize

100

Kongo

100

Fidžisaaret

100

Guyana

100

Intia

100

Norsunluurannikko

100

Jamaika

100

Kenia

100

Madagaskar

100

Malawi

100

Mauritius

100

Mosambik

100

Saint Kitts ja Nevis

100

Swazimaa

100

Tansania

100

Trinidad ja Tobago

100

Zambia

100

Zimbabwe

100

Erityiseen etuuskohteluun oikeutettu sokeri

Asetuksen (EY) N:o 1159/2003 III osasto

Markkinointivuosi 2005/2006

| Maa | Haetuista määristä myönnettävä osuus viikolla 19.–23.6.2006 | Raja |
| --- | --- | --- |
| Intia | 0 | Täynnä |
| AKT | 100 | |

Maa

Haetuista määristä myönnettävä osuus viikolla 19.–23.6.2006

Raja

Intia

0

Täynnä

AKT

100

CXL-myönnytyksiin oikeutettu sokeri

Asetuksen (EY) N:o 1159/2003 IV osasto

Markkinointivuosi 2005/2006

| Maa | Haetuista määristä myönnettävä osuus viikolla 19.–23.6.2006 | Raja |
| --- | --- | --- |
| Brasilia | 0 | Täynnä |
| Kuuba | 100 | |
| Muut kolmannet maat | 0 | Täynnä |

Maa

Haetuista määristä myönnettävä osuus viikolla 19.–23.6.2006

Raja

Brasilia

0

Täynnä

Kuuba

100

Muut kolmannet maat

0

Täynnä

---

| 29.6.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 175/61 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 175/61

---

KOMISSION DIREKTIIVI 2006/59/EY,

annettu 28 päivänä kesäkuuta 2006,

neuvoston direktiivien 76/895/ETY, 86/362/ETY, 86/363/ETY ja 90/642/ETY liitteiden muuttamisesta karbaryylin, deltametriinin, endosulfaanin, fenitrotionin, metidationin ja oksamyylin jäämien enimmäismäärien osalta

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon hedelmien ja vihannesten torjunta-ainejäämien enimmäismäärien vahvistamisesta 23 päivänä marraskuuta 1976 annetun neuvoston direktiivin 76/895/ETY (1) ja erityisesti sen 5 artiklan,

ottaa huomioon viljojen torjunta-ainejäämien enimmäismääristä 24 päivänä heinäkuuta 1986 annetun neuvoston direktiivin 86/362/ETY (2) ja erityisesti sen 10 artiklan,

ottaa huomioon eläinkunnasta peräisin olevissa elintarvikkeissa ja niiden pinnassa olevien torjunta-ainejäämien enimmäismäärien vahvistamisesta 24 päivänä heinäkuuta 1986 annetun neuvoston direktiivin 86/363/ETY (3) ja erityisesti sen 10 artiklan,

ottaa huomioon torjunta-ainejäämien enimmäismäärien vahvistamisesta tietyille kasvikunnasta peräisin oleville tuotteille, mukaan lukien hedelmät ja vihannekset, 27 päivänä marraskuuta 1990 annetun neuvoston direktiivin 90/642/ETY (4) ja erityisesti sen 7 artiklan,

ottaa huomioon kasvinsuojeluaineiden markkinoille saattamisesta 15 päivänä heinäkuuta 1991 annetun neuvoston direktiivin 91/414/ETY (5) ja erityisesti sen 4 artiklan 1 kohdan f alakohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Viljojen ja kasviperäisten tuotteiden, hedelmät ja vihannekset mukaan luettuina, jäämien enimmäismäärät kuvastavat sellaista käyttöä, joka on kasveille tehokkaan suojan antava pienin mahdollinen tarvittava määrä torjunta-ainetta käytettäessä sitä niin, että jäämä on mahdollisimman alhainen sekä toksikologisesti hyväksyttävä etenkin ympäristönsuojelun ja kuluttajien ravinnon välityksellä tapahtuvan arvioidun saannin kannalta. Eläinperäisten elintarvikkeiden osalta jäämien enimmäismäärät kuvastavat sitä, kuinka paljon eläimet kuluttavat torjunta-aineilla käsiteltyjä viljoja ja kasviperäisiä tuotteita, ottaen tarvittaessa huomioon eläinlääkkeiden välittömät vaikutukset. Yhteisössä sovellettavat jäämien enimmäismäärät edustavat tällaisten jäämien enimmäismääriä, joita hyödykkeissä voi olla silloin kun hyvää viljelykäytäntöä on noudatettu. |
| --- | --- |

(1)

Viljojen ja kasviperäisten tuotteiden, hedelmät ja vihannekset mukaan luettuina, jäämien enimmäismäärät kuvastavat sellaista käyttöä, joka on kasveille tehokkaan suojan antava pienin mahdollinen tarvittava määrä torjunta-ainetta käytettäessä sitä niin, että jäämä on mahdollisimman alhainen sekä toksikologisesti hyväksyttävä etenkin ympäristönsuojelun ja kuluttajien ravinnon välityksellä tapahtuvan arvioidun saannin kannalta. Eläinperäisten elintarvikkeiden osalta jäämien enimmäismäärät kuvastavat sitä, kuinka paljon eläimet kuluttavat torjunta-aineilla käsiteltyjä viljoja ja kasviperäisiä tuotteita, ottaen tarvittaessa huomioon eläinlääkkeiden välittömät vaikutukset. Yhteisössä sovellettavat jäämien enimmäismäärät edustavat tällaisten jäämien enimmäismääriä, joita hyödykkeissä voi olla silloin kun hyvää viljelykäytäntöä on noudatettu.

| (2) | Torjunta-aineiden jäämien enimmäismääriä arvioidaan jatkuvasti uudelleen, ja niitä muutetaan uuden tietämyksen ja tutkimustulosten huomioon ottamiseksi. Jäämien enimmäismääriksi vahvistetaan analyysiherkkyyden alaraja, kun kasvinsuojeluaineiden sallitusta käytöstä ei aiheudu elintarvikkeisiin tai niiden pinnalle havaittavissa olevia torjunta-aineiden jäämiä tai kun sallittua käyttöä ei ole tai kun jäsenvaltioiden salliman käytön tukena ei ole ollut tarvittavia tietoja tai kun kolmansissa maissa käytön tukena ei ole ollut tarvittavia tietoja ja käytöstä on aiheutunut torjunta-aineiden jäämiä yhteisön markkinoille mahdollisesti tuleviin elintarvikkeisiin tai niiden pinnalle. |
| --- | --- |

(2)

Torjunta-aineiden jäämien enimmäismääriä arvioidaan jatkuvasti uudelleen, ja niitä muutetaan uuden tietämyksen ja tutkimustulosten huomioon ottamiseksi. Jäämien enimmäismääriksi vahvistetaan analyysiherkkyyden alaraja, kun kasvinsuojeluaineiden sallitusta käytöstä ei aiheudu elintarvikkeisiin tai niiden pinnalle havaittavissa olevia torjunta-aineiden jäämiä tai kun sallittua käyttöä ei ole tai kun jäsenvaltioiden salliman käytön tukena ei ole ollut tarvittavia tietoja tai kun kolmansissa maissa käytön tukena ei ole ollut tarvittavia tietoja ja käytöstä on aiheutunut torjunta-aineiden jäämiä yhteisön markkinoille mahdollisesti tuleviin elintarvikkeisiin tai niiden pinnalle.

| (3) | Komissiolle on ilmoitettu, että useiden torjunta-aineiden nykyisiä enimmäismääriä on ehkä tarkistettava ottaen huomioon toksisuutta ja kuluttajien altistumista koskevat uudet tiedot. Komissio on pyytänyt esittelijöinä toimivia jäsenvaltioita tekemään ehdotuksia yhteisön enimmäismäärien tarkistamiseksi. Tällaisia ehdotuksia on toimitettu komissiolle. |
| --- | --- |

(3)

Komissiolle on ilmoitettu, että useiden torjunta-aineiden nykyisiä enimmäismääriä on ehkä tarkistettava ottaen huomioon toksisuutta ja kuluttajien altistumista koskevat uudet tiedot. Komissio on pyytänyt esittelijöinä toimivia jäsenvaltioita tekemään ehdotuksia yhteisön enimmäismäärien tarkistamiseksi. Tällaisia ehdotuksia on toimitettu komissiolle.

| (4) | Kuluttajien elinikäistä ja lyhytaikaista altistumista tämän direktiivin soveltamisalaan kuuluville torjunta-aineille elintarvikkeiden välityksellä on arvioitu yhteisössä käytettyjen menettelyjen ja käytänteiden mukaan ottaen huomioon Maailman terveysjärjestön julkaisemat ohjeet (6). Tältä pohjalta on aiheellista vahvistaa uudet jäämien enimmäismäärät, joilla taataan, että kuluttajien altistuminen ei ole liiallista. |
| --- | --- |

(4)

Kuluttajien elinikäistä ja lyhytaikaista altistumista tämän direktiivin soveltamisalaan kuuluville torjunta-aineille elintarvikkeiden välityksellä on arvioitu yhteisössä käytettyjen menettelyjen ja käytänteiden mukaan ottaen huomioon Maailman terveysjärjestön julkaisemat ohjeet (6). Tältä pohjalta on aiheellista vahvistaa uudet jäämien enimmäismäärät, joilla taataan, että kuluttajien altistuminen ei ole liiallista.

| (5) | Kuluttajien akuuttia altistumista näille torjunta-aineille kaikkien sellaisten elintarvikkeiden välityksellä, jotka saattavat sisältää jäämiä, on tarvittaessa arvioitu yhteisössä käytettyjen menettelyjen ja käytänteiden mukaan ottaen samalla huomioon Maailman terveysjärjestön julkaisemat ohjeet. Päätelmänä on, että uusia jäämien enimmäismääriä vastaavilla tai niitä alhaisemmilla torjunta-ainejäämillä ei ole akuutteja myrkytysvaikutuksia. |
| --- | --- |

(5)

Kuluttajien akuuttia altistumista näille torjunta-aineille kaikkien sellaisten elintarvikkeiden välityksellä, jotka saattavat sisältää jäämiä, on tarvittaessa arvioitu yhteisössä käytettyjen menettelyjen ja käytänteiden mukaan ottaen samalla huomioon Maailman terveysjärjestön julkaisemat ohjeet. Päätelmänä on, että uusia jäämien enimmäismääriä vastaavilla tai niitä alhaisemmilla torjunta-ainejäämillä ei ole akuutteja myrkytysvaikutuksia.

| (6) | Yhteisön kauppakumppaneita on kuultu uusista jäämien enimmäismääristä Maailman kauppajärjestön välityksellä, ja niiden näitä määriä koskevat huomautukset on otettu huomioon. |
| --- | --- |

(6)

Yhteisön kauppakumppaneita on kuultu uusista jäämien enimmäismääristä Maailman kauppajärjestön välityksellä, ja niiden näitä määriä koskevat huomautukset on otettu huomioon.

| (7) | Direktiivien 76/895/ETY, 86/362/ETY, 86/363/ETY sekä 90/642/ETY liitteet olisi tämän vuoksi muutettava vastaavasti. |
| --- | --- |

(7)

Direktiivien 76/895/ETY, 86/362/ETY, 86/363/ETY sekä 90/642/ETY liitteet olisi tämän vuoksi muutettava vastaavasti.

| (8) | Tässä direktiivissä säädetyt toimenpiteet ovat elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(8)

Tässä direktiivissä säädetyt toimenpiteet ovat elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaiset,

ON ANTANUT TÄMÄN DIREKTIIVIN:

1 artikla

Poistetaan direktiivin 76/895/ETY liitteessä II olevat karbaryylia ja fenitrotionia koskevat tiedot.

2 artikla

Muutetaan direktiivi 86/362/ETY seuraavasti:

| a) | Lisätään liitteessä II olevaan A osaan oksamyylia koskevat kohdat tämän direktiivin liitteen I mukaisesti. |
| --- | --- |

a)

Lisätään liitteessä II olevaan A osaan oksamyylia koskevat kohdat tämän direktiivin liitteen I mukaisesti.

| b) | Korvataan liitteessä II olevassa A osassa deltametriinia ja metidationia koskevat kohdat tämän direktiivin liitteessä II olevalla tekstillä. |
| --- | --- |

b)

Korvataan liitteessä II olevassa A osassa deltametriinia ja metidationia koskevat kohdat tämän direktiivin liitteessä II olevalla tekstillä.

3 artikla

Muutetaan direktiivi 86/363/ETY seuraavasti:

| a) | Lisätään liitteessä II olevaan A osaan karbaryylia koskeva kohta tämän direktiivin liitteen III mukaisesti. |
| --- | --- |

a)

Lisätään liitteessä II olevaan A osaan karbaryylia koskeva kohta tämän direktiivin liitteen III mukaisesti.

| b) | Korvataan liitteessä II olevassa B osassa deltametriinia koskeva kohta tämän direktiivin liitteessä IV olevalla tekstillä. |
| --- | --- |

b)

Korvataan liitteessä II olevassa B osassa deltametriinia koskeva kohta tämän direktiivin liitteessä IV olevalla tekstillä.

4 artikla

Muutetaan direktiivi 90/642/ETY seuraavasti:

| a) | Lisätään liitteeseen II karbaryylia ja oksamyylia koskevat kohdat tämän direktiivin liitteen V mukaisesti. |
| --- | --- |

a)

Lisätään liitteeseen II karbaryylia ja oksamyylia koskevat kohdat tämän direktiivin liitteen V mukaisesti.

| b) | Korvataan liitteessä II deltametriinia, endosulfaania, fenitrotionia ja metidationia koskevat kohdat tämän direktiivin liitteessä VI olevalla tekstillä. |
| --- | --- |

b)

Korvataan liitteessä II deltametriinia, endosulfaania, fenitrotionia ja metidationia koskevat kohdat tämän direktiivin liitteessä VI olevalla tekstillä.

5 artikla

1.   Jäsenvaltioiden on annettava ja julkaistava tämän direktiivin noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset viimeistään 29 päivänä joulukuuta 2006. Niiden on viipymättä toimitettava komissiolle kirjallisena nämä säännökset sekä kyseisiä säännöksiä ja tätä direktiiviä koskeva vastaavuustaulukko.

Niiden on sovellettava näitä säännöksiä 30 päivästä joulukuuta 2006, lukuun ottamatta oksamyylia koskevia säännöksiä, joita sovelletaan 30 päivästä joulukuuta 2007.

Näissä jäsenvaltioiden antamissa säännöksissä on viitattava tähän direktiiviin tai niihin on liitettävä tällainen viittaus, kun ne virallisesti julkaistaan. Jäsenvaltioiden on säädettävä siitä, miten viittaukset tehdään.

2.   Jäsenvaltioiden on toimitettava tässä direktiivissä tarkoitetuista kysymyksistä antamansa keskeiset kansalliset säännökset kirjallisina komissiolle.

6 artikla

Tämä direktiivi tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

7 artikla

Tämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

Tehty Brysselissä 28 päivänä kesäkuuta 2006.

Komission puolesta

Markos KYPRIANOU

Komission jäsen

---

(1)  EYVL L 340, 9.12.1976, s. 26. Direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission direktiivillä 2005/70/EY (EUVL L 276, 21.10.2005, s. 35).

1

(2)  EYVL L 221, 7.8.1986, s. 37. Direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission direktiivillä 2006/30/EY (EUVL L 75, 14.3.2006, s. 7).

2

(3)  EYVL L 221, 7.8.1986, s. 43. Direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä 2006/30/EY.

3

(4)  EYVL L 350, 14.12.1990, s. 71. Direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission direktiivillä 2006/53/EY (EUVL L 154, 8.6.2006, s. 11).

4

(5)  EYVL L 230, 19.8.1991, s. 1. Direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission direktiivillä 2006/45/EY (EUVL L 130, 18.5.2006, s. 27).

5

(6)  Ohjeet ravinnon mukana saatavien torjunta-ainejäämien arvioimiseksi (tarkistettu). Laadittu GEMS/Food Programme -ohjelmassa yhdessä elintarvikkeiden torjunta-ainejäämiä käsittelevän Codex-komitean kanssa. Maailman terveysjärjestön julkaisu, 1997 (WHO/FSF/FOS/97.7).

6

---

LIITE I

| Torjunta-ainejäämät | Enimmäismäärä mg/kg |
| --- | --- |
| ”Oksamyyli | 0,01 (1)
   (2)

  VILJAT |

Torjunta-ainejäämät

Enimmäismäärä mg/kg

”Oksamyyli

0,01 (1)
   (2)

VILJAT

---

(1)  Analyysiherkkyyden alaraja.

1

(2)  Jäämien väliaikainen enimmäismäärä direktiivin 91/414/ETY 4 artiklan 1 kohdan f alakohdan mukaisesti. Jollei muutoksia tehdä, tämä enimmäismäärä katsotaan lopulliseksi 19 päivänä heinäkuuta 2010.”

2

---

LIITE II

| Torjunta-ainejäämät | Enimmäismäärä mg/kg |
| --- | --- |
| ”Deltametriini | 2
  VILJAT |
| Metidationi | 0,02 (1)

  VILJAT |

Torjunta-ainejäämät

Enimmäismäärä mg/kg

”Deltametriini

2

VILJAT

Metidationi

0,02 (1)

VILJAT

---

(1)  Analyysiherkkyyden alaraja.”

1

---

LIITE III

| Torjunta-ainejäämät | Enimmäismäärä mg/kg |
| --- | --- |
| | rasva, jota on lihassa, lihavalmisteissa, muissa eläimenosissa ja eläinrasvoissa, jotka on lueteltu liitteessä I nimikkeissä ex 0201, 0202, 0203, 0204, 0205 00 00, 0206, 0207, ex 0208, 0209 00, 0210, 1601 00 ja 1602 (1) (4) | lehmänmaito ja täysrasvainen lehmänmaito, jotka on lueteltu liitteessä I nimikkeessä 0401; muut elintarvikkeet nimikkeissä 0401, 0402, 0405 00 ja 0406 alaviitteiden (2) ja (4) mukaisesti | kuorelliset tuoreet munat, linnunmunat ja munankeltuaiset, jotka on lueteltu liitteessä I nimikkeissä 0407 00 ja 0408 (3) (4) |
| ”karbaryyli | 0,05 (1) | 0,05 (1) | 0,05 (1) |

Torjunta-ainejäämät

Enimmäismäärä mg/kg

rasva, jota on lihassa, lihavalmisteissa, muissa eläimenosissa ja eläinrasvoissa, jotka on lueteltu liitteessä I nimikkeissä ex 0201, 0202, 0203, 0204, 0205 00 00, 0206, 0207, ex 0208, 0209 00, 0210, 1601 00 ja 1602 (1) (4)

lehmänmaito ja täysrasvainen lehmänmaito, jotka on lueteltu liitteessä I nimikkeessä 0401; muut elintarvikkeet nimikkeissä 0401, 0402, 0405 00 ja 0406 alaviitteiden (2) ja (4) mukaisesti

kuorelliset tuoreet munat, linnunmunat ja munankeltuaiset, jotka on lueteltu liitteessä I nimikkeissä 0407 00 ja 0408 (3) (4)

”karbaryyli

0,05 (1)

0,05 (1)

0,05 (1)

---

(1)  Analyysiherkkyyden alaraja.”

1

---

LIITE IV

| Torjunta-ainejäämät | Enimmäismäärä mg/kg |
| --- | --- |
| | rasva, jota on lihassa, lihavalmisteissa, muissa eläimenosissa ja eläinrasvoissa, jotka on lueteltu liitteessä I nimikkeissä ex 0201, 0202, 0203, 0204, 0205 00 00, 0206, 0207, ex 0208, 0209 00, 0210, 1601 00 ja 1602 (1) (4) | lehmänmaito ja täysrasvainen lehmänmaito, jotka on lueteltu liitteessä I nimikkeessä 0401; muut elintarvikkeet nimikkeissä 0401, 0402, 0405 00 ja 0406 alaviitteiden (2) ja (4) mukaisesti | kuorelliset tuoreet munat, linnunmunat ja munankeltuaiset, jotka on lueteltu liitteessä I nimikkeissä 0407 00 ja 0408 (3) (4) |
| ”deltametriini
  (cisdeltametriini) (2) | maksa ja munuaiset 0,03 (1); siipikarja ja siipikarjatuotteet 0,1; muut 0,5 | 0,05 | 0,05 (1) |

Torjunta-ainejäämät

Enimmäismäärä mg/kg

rasva, jota on lihassa, lihavalmisteissa, muissa eläimenosissa ja eläinrasvoissa, jotka on lueteltu liitteessä I nimikkeissä ex 0201, 0202, 0203, 0204, 0205 00 00, 0206, 0207, ex 0208, 0209 00, 0210, 1601 00 ja 1602 (1) (4)

lehmänmaito ja täysrasvainen lehmänmaito, jotka on lueteltu liitteessä I nimikkeessä 0401; muut elintarvikkeet nimikkeissä 0401, 0402, 0405 00 ja 0406 alaviitteiden (2) ja (4) mukaisesti

kuorelliset tuoreet munat, linnunmunat ja munankeltuaiset, jotka on lueteltu liitteessä I nimikkeissä 0407 00 ja 0408 (3) (4)

”deltametriini

(cisdeltametriini) (2)

maksa ja munuaiset 0,03 (1); siipikarja ja siipikarjatuotteet 0,1; muut 0,5

0,05

0,05 (1)

---

(1)  Analyysiherkkyyden alaraja.

1

(2)  Väliaikainen enimmäismäärä on voimassa 1 päivään marraskuuta 2007 odotettaessa direktiivin 91/414/ETY liitettä III koskevan asiakirjan tarkistusta ja deltametriinivalmisteiden uudelleenrekisteröintiä jäsenvaltioissa.”

2

---

LIITE V

| Ryhmät ja esimerkkejä yksittäisistä tuotteista, joihin jäämien enimmäismääriä sovelletaan | Karbaryyli | Oksamyyli (3) |
| --- | --- | --- |
| ”1.   Tuoreet, kuivatut tai keittämättömät, jäädyttämällä ilman sokerin lisäystä säilötyt hedelmät; pähkinät |
| i) | SITRUSHEDELMÄT |

Ryhmät ja esimerkkejä yksittäisistä tuotteista, joihin jäämien enimmäismääriä sovelletaan

Karbaryyli

Oksamyyli (3)

Tuoreet, kuivatut tai keittämättömät, jäädyttämällä ilman sokerin lisäystä säilötyt hedelmät; pähkinät

i)

0,05 (1)

Greipit

Sitruunat

Limetit

Mandariinit (klementiinit ja muut hybridit mukaan luettuina)

0,02 (2)

Appelsiinit

Pomelot

Muut

0,01 (1)
   (2)

| ii) | PÄHKINÄT (kuoritut tai kuorimattomat) |
| --- | --- |

ii)

0,05 (1)

0,01 (1)
   (2)

Mantelit

Parapähkinät

Cashewpähkinät

Kastanjat

Kookospähkinät

Hasselpähkinät

Macadamiapähkinät (Queenslandin pähkinät)

Pekaanipähkinät

Pinjansiemenet

Pistaasimantelit

Saksanpähkinät

Muut

| iii) | SIEMENHEDELMÄT |
| --- | --- |

iii)

0,05 (1)

0,01 (1)
   (2)

Omenat

Päärynät

Kvittenit

Muut

| iv) | KIVIHEDELMÄT |
| --- | --- |

iv)

0,05 (1)

0,01 (1)
   (2)

Aprikoosit

Kirsikat

Persikat (nektariinit ja niiden kaltaiset hybridit mukaan luettuina)

Luumut

Muut

| v) | MARJAT JA PIENET HEDELMÄT |
| --- | --- |

v)

0,05 (1)

0,01 (1)
   (2)

| a) | Syötäväksi ja viinin valmistukseen tarkoitetut viinirypäleet |
| --- | --- |

a)

Syötäväksi ja viinin valmistukseen tarkoitetut viinirypäleet

Syötäväksi tarkoitetut viinirypäleet

Viinin valmistukseen tarkoitetut viinirypäleet

| b) | Mansikat (muut kuin luonnonvaraiset) |
| --- | --- |

b)

Mansikat (muut kuin luonnonvaraiset)

| c) | Vadelmat ja vatukat (muut kuin luonnonvaraiset) |
| --- | --- |

c)

Vadelmat ja vatukat (muut kuin luonnonvaraiset)

Karhunvatukat

Sinivatukat

Loganinmarjat (jättivatukat)

Vadelmat

Muut

| d) | Muut pienet hedelmät ja marjat (muut kuin luonnonvaraiset) |
| --- | --- |

d)

Muut pienet hedelmät ja marjat (muut kuin luonnonvaraiset)

Mustikat

Karpalot

Herukat (puna-, musta- ja valkoherukat)

Karviaismarjat

Muut

| e) | Luonnonvaraiset marjat ja hedelmät |
| --- | --- |

e)

Luonnonvaraiset marjat ja hedelmät

| vi) | MUUT HEDELMÄT |
| --- | --- |

vi)

0,01 (1)
   (2)

Avokadot

Banaanit

Taatelit

Viikunat

Kiivit

Kumkvatit

Litsit

Mangot

Oliivit (syötäviksi tarkoitetut)

5

Oliivit (öljyn valmistukseen tarkoitetut)

5

Papaijat

Passionhedelmät

Ananakset

Granaattiomenat

Muut

0,05 (1)

Tuoreet tai keittämättömät, jäädytetyt tai kuivatut vihannekset

| i) | JUUREKSET JA JUURIMUKULAT |
| --- | --- |

i)

0,05 (1)

0,01 (1)
   (2)

Punajuurikkaat

Porkkanat

Kassavat

Mukulasellerit

Piparjuuri

Maa-artisokat

Palsternakat

Juuripersiljat

Retiisit ja retikat

Kaurajuuret

Bataatit

Lantut

Nauriit

Jamssit

Muut

| ii) | SIPULIKASVIT |
| --- | --- |

ii)

0,05 (1)

0,01 (1)
   (2)

Valkosipuli

Sipulit

Salottisipulit

Varhaissipulit

Muut

| iii) | HEDELMÄVIHANNEKSET |
| --- | --- |

iii)

| a) | Solanaceae-heimo |
| --- | --- |

a)

Solanaceae-heimo

Tomaatit

0,5

0,02 (2)

Paprikat

0,02 (2)

Munakoisot

0,02 (2)

Okra

Muut

0,05 (1)

0,01 (1)
   (2)

| b) | Syötäväkuoriset Cucurbitaceae-heimon vihannekset |
| --- | --- |

b)

Syötäväkuoriset Cucurbitaceae-heimon vihannekset

0,05 (1)

Kurkut

0,02 (2)

Pikkukurkut

0,02 (2)

Kesäkurpitsat

0,03 (2)

Muut

0,01 (1)
   (2)

| c) | Paksukuoriset Cucurbitaceae-heimon vihannekset |
| --- | --- |

c)

Paksukuoriset Cucurbitaceae-heimon vihannekset

0,05 (1)

0,01 (1)
   (2)

Melonit

Kurpitsat

Vesimelonit

Muut

| d) | Sokerimaissi |
| --- | --- |

d)

Sokerimaissi

0,01 (1)
   (2)

| iv) | KAALIKASVIT |
| --- | --- |

iv)

0,05 (1)

0,01 (1)
   (2)

| a) | Kukinnon muodostavat kaalit |
| --- | --- |

a)

Kukinnon muodostavat kaalit

Parsakaalit

Kukkakaali

Muut

| b) | Kerivät kaalit |
| --- | --- |

b)

Kerivät kaalit

Ruusukaali

Keräkaali

Muut

| c) | Lehtikaalit |
| --- | --- |

c)

Lehtikaalit

Kiinankaalit

Lehtikaali

Muut

| d) | Kyssäkaali |
| --- | --- |

d)

Kyssäkaali

| v) | LEHTIVIHANNEKSET JA TUOREET YRTIT |
| --- | --- |

v)

0,05 (1)

0,01 (1)
   (2)

| a) | Lehtisalaatti ja sen kaltaiset vihannekset |
| --- | --- |

a)

Lehtisalaatti ja sen kaltaiset vihannekset

Vihanneskrassi

Vuonankaali

Lehtisalaatti

Siloendiivi

Sinappikaali (rucola)

Kaalikasvien lehdet ja lehtiruodit

Muut

| b) | Pinaatti ja sen kaltaiset |
| --- | --- |

b)

Pinaatti ja sen kaltaiset

Pinaatti

Mangoldi (lehtijuurikas)

Muut

| c) | Vesikrassi |
| --- | --- |

c)

Vesikrassi

| d) | Sikuri |
| --- | --- |

d)

Sikuri

| e) | Yrtit |
| --- | --- |

e)

Yrtit

Kirveli

Ruohosipuli

Persilja

Yrttiselleri

Muut

| vi) | PALKOVIHANNEKSET (tuoreet) |
| --- | --- |

vi)

0,05 (1)

0,01 (1)
   (2)

Pavut (silpimättömät)

Pavut (silvityt)

Herneet (silpimättömät)

Herneet (silvityt)

Muut

| vii) | VARSIVIHANNEKSET (tuoreet) |
| --- | --- |

vii)

0,05 (1)

0,01 (1)
   (2)

Parsat

Kardoni

Lehtisellerit

Fenkoli

Latva-artisokka

Purjo

Raparperi

Muut

| viii) | SIENET |
| --- | --- |

viii)

0,05 (1)

0,01 (1)
   (2)

| a) | Viljellyt sienet |
| --- | --- |

a)

Viljellyt sienet

| b) | Luonnonvaraiset sienet |
| --- | --- |

b)

Luonnonvaraiset sienet

| 3. | Kuivatut palkokasvit |
| --- | --- |

3.

0,05 (1)

0,01 (1)
   (2)

Pavut

Linssit

Herneet

Muut

| 4. | Öljysiemenet |
| --- | --- |

4.

0,05 (1)

0,02 (1)
   (2)

Pellavansiemenet

Maapähkinät

Unikonsiemenet

Seesaminsiemenet

Auringonkukansiemenet

Rapsinsiemenet

Soijapavut

Sinapinsiemenet

Puuvillansiemenet

Hampunsiemenet

Muut

| 5. | Perunat |
| --- | --- |

5.

0,05 (1)

0,01 (1)
   (2)

Varhaisperunat

Varastoperunat

| 6. | Tee (kuivatut lehdet ja lehtiruodit, fermentoitu ja muu, Camellia sinensis -laji) |
| --- | --- |

6.

0,1 (1)

0,02 (2)

| 7. | Humala (kuivattu), humalan siemenet ja tähkäjauhe mukaan luettuina |
| --- | --- |

7.

0,1 (1)

0,02 (2)

---

(1)  Analyysiherkkyyden alaraja.

1

(2)  Jäämien väliaikainen enimmäismäärä direktiivin 91/414/ETY 4 artiklan 1 kohdan f alakohdan mukaisesti. Jollei muutoksia tehdä, tämä enimmäismäärä katsotaan lopulliseksi 19 päivänä heinäkuuta 2010.

2

(3)  Jäämien väliaikainen enimmäismäärä voimassa 1 päivään tammikuuta 2008 odotettaessa tutkimustulosten valmistumista.”

3

---

LIITE VI

| Ryhmät ja esimerkkejä yksittäisistä tuotteista, joihin jäämien enimmäismääriä sovelletaan | Deltametriini (cis-deltametriini) (1) | Endosulfaani (alfa- ja beetaisomeerien ja endosulfaanisulfaatin summa endosulfaanina ilmaistuna) | Fenitrotioni | Metidationi |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| ”1. | Tuoreet, kuivatut tai keittämättömät, jäädyttämällä ilman sokerin lisäystä säilötyt hedelmät; pähkinät |

Ryhmät ja esimerkkejä yksittäisistä tuotteista, joihin jäämien enimmäismääriä sovelletaan

Deltametriini (cis-deltametriini) (1)

Endosulfaani (alfa- ja beetaisomeerien ja endosulfaanisulfaatin summa endosulfaanina ilmaistuna)

Fenitrotioni

Metidationi

”1.

0,01 (2)

| i) | SITRUSHEDELMÄT |
| --- | --- |

i)

0,05 (2)

0,05 (2)

2

Greipit

Sitruunat

Limetit

Mandariinit (klementiinit ja muut hybridit mukaan luettuina)

Appelsiinit

Pomelot

Muut

| ii) | PÄHKINÄT (kuoritut tai kuorimattomat) |
| --- | --- |

ii)

0,05 (2)

0,1 (2)

0,05 (2)

Mantelit

Parapähkinät

Cashewpähkinät

Kastanjat

Kookospähkinät

Hasselpähkinät

Macadamiapähkinät (Queenslandin pähkinät)

Pekaanipähkinät

Pinjansiemenet

Pistaasimantelit

Saksanpähkinät

Muut

| iii) | SIEMENHEDELMÄT |
| --- | --- |

iii)

0,02 (2)

Omenat

0,2

Päärynät

0,3

Kvittenit

Muut

0,1

0,05 (2)

| iv) | KIVIHEDELMÄT |
| --- | --- |

iv)

0,05 (2)

Aprikoosit

Kirsikat

0,2

Persikat (nektariinit ja niiden kaltaiset hybridit mukaan luettuina)

0,05

Luumut

0,2

Muut

0,1

0,02 (2)

| v) | MARJAT JA PIENET HEDELMÄT |
| --- | --- |

v)

| a) | Syötäväksi ja viinin valmistukseen tarkoitetut viinirypäleet |
| --- | --- |

a)

Syötäväksi ja viinin valmistukseen tarkoitetut viinirypäleet

0,2

0,5

0,02 (2)

Syötäväksi tarkoitetut viinirypäleet

Viinin valmistukseen tarkoitetut viinirypäleet

| b) | Mansikat (muut kuin luonnonvaraiset) |
| --- | --- |

b)

Mansikat (muut kuin luonnonvaraiset)

0,2

0,05 (2)

0,02 (2)

| c) | Vadelmat ja vatukat (muut kuin luonnonvaraiset) |
| --- | --- |

c)

Vadelmat ja vatukat (muut kuin luonnonvaraiset)

0,05 (2)

0,02 (2)

Karhunvatukat

0,5

Sinivatukat

Loganinmarjat (jättivatukat)

Vadelmat

0,5

Muut

0,05 (2)

| d) | Muut pienet hedelmät ja marjat (muut kuin luonnonvaraiset) |
| --- | --- |

d)

Muut pienet hedelmät ja marjat (muut kuin luonnonvaraiset)

0,05 (2)

0,02 (2)

Mustikat

Karpalot

Herukat (puna-, musta- ja valkoherukat)

0,5

Karviaismarjat

0,2

Muut

0,05 (2)

| e) | Luonnonvaraiset marjat ja hedelmät |
| --- | --- |

e)

Luonnonvaraiset marjat ja hedelmät

0,05 (2)

0,05 (2)

0,02 (2)

| vi) | MUUT HEDELMÄT |
| --- | --- |

vi)

0,05 (2)

Avokadot

Banaanit

Taatelit

Viikunat

Kiivit

0,2

Kumkvatit

Litsit

Mangot

Oliivit (syötäviksi tarkoitetut)

1

1

Oliivit (öljyn valmistukseen tarkoitetut)

1

1

Papaijat

Passionhedelmät

Ananakset

Granaattiomenat

Muut

0,05 (2)

0,02 (2)

| 2. | Tuoreet tai keittämättömät, jäädytetyt tai kuivatut vihannekset |
| --- | --- |

2.

0,01 (2)

0,02 (2)

| i) | JUUREKSET JA JUURIMUKULAT |
| --- | --- |

i)

0,05 (2)

0,05 (2)

Punajuurikkaat

Porkkanat

Kassavat

Mukulasellerit

Piparjuuri

Maa-artisokat

Palsternakat

Juuripersiljat

Retiisit ja retikat

Kaurajuuret

Bataatit

Lantut

Nauriit

Jamssit

Muut

| ii) | SIPULIKASVIT |
| --- | --- |

ii)

0,05 (2)

Valkosipuli

0,1

Sipulit

0,1

Salottisipulit

0,1

Varhaissipulit

0,1

Muut

0,05 (2)

| iii) | HEDELMÄVIHANNEKSET |
| --- | --- |

iii)

| a) | Solanaceae-heimo |
| --- | --- |

a)

Solanaceae-heimo

Tomaatit

0,3

0,5

Paprikat

1

Munakoisot

0,3

Okra

0,3

Muut

0,2

0,05 (2)

| b) | Syötäväkuoriset Cucurbitaceae-heimon vihannekset |
| --- | --- |

b)

Syötäväkuoriset Cucurbitaceae-heimon vihannekset

0,2

0,05 (2)

Kurkut

Pikkukurkut

Kesäkurpitsat

Muut

| c) | Paksukuoriset Cucurbitaceae-heimon vihannekset |
| --- | --- |

c)

Paksukuoriset Cucurbitaceae-heimon vihannekset

0,2

0,05 (2)

Melonit

Kurpitsat

Vesimelonit

Muut

| d) | Sokerimaissi |
| --- | --- |

d)

Sokerimaissi

0,05 (2)

0,05 (2)

| iv) | KAALIKASVIT |
| --- | --- |

iv)

0,05 (2)

| a) | Kukinnon muodostavat kaalit |
| --- | --- |

a)

Kukinnon muodostavat kaalit

0,1

Parsakaalit

Kukkakaali

Muut

| b) | Kerivät kaalit |
| --- | --- |

b)

Kerivät kaalit

0,1

Ruusukaali

Keräkaali

Muut

| c) | Lehtikaalit |
| --- | --- |

c)

Lehtikaalit

0,5

Kiinankaalit

Lehtikaali

Muut

| d) | Kyssäkaali |
| --- | --- |

d)

Kyssäkaali

0,05 (2)

| v) | LEHTIVIHANNEKSET JA TUOREET YRTIT |
| --- | --- |

v)

0,05 (2)

| a) | Lehtisalaatti ja sen kaltaiset vihannekset |
| --- | --- |

a)

Lehtisalaatti ja sen kaltaiset vihannekset

0,5

Vihanneskrassi

Vuonankaali

Lehtisalaatti

Siloendiivi

Sinappikaali (rucola)

Kaalikasvien lehdet ja lehtiruodit

Muut

| b) | Pinaatti ja sen kaltaiset |
| --- | --- |

b)

Pinaatti ja sen kaltaiset

0,5

Pinaatti

Mangoldi (lehtijuurikas)

Muut

| c) | Vesikrassi |
| --- | --- |

c)

Vesikrassi

0,05 (2)

| d) | Sikuri |
| --- | --- |

d)

Sikuri

0,05 (2)

| e) | Yrtit |
| --- | --- |

e)

Yrtit

0,5

Kirveli

Ruohosipuli

Persilja

Yrttiselleri

Muut

| vi) | PALKOVIHANNEKSET (tuoreet) |
| --- | --- |

vi)

0,2

0,05 (2)

Pavut (silpimättömät)

Pavut (silvityt)

Herneet (silpimättömät)

Herneet (silvityt)

Muut

| vii) | VARSIVIHANNEKSET (tuoreet) |
| --- | --- |

vii)

0,05 (2)

Parsat

Kardoni

Lehtisellerit

Fenkoli

Latva-artisokka

0,1

Purjo

0,2

Raparperi

Muut

0,05 (2)

| viii) | SIENET |
| --- | --- |

viii)

0,05 (2)

0,05 (2)

| a) | Viljellyt sienet |
| --- | --- |

a)

Viljellyt sienet

| b) | Luonnonvaraiset sienet |
| --- | --- |

b)

Luonnonvaraiset sienet

| 3. | Kuivatut palkokasvit |
| --- | --- |

3.

1

0,05 (2)

0,01 (2)

0,02 (2)

Pavut

Linssit

Herneet

Öljysiemenet

| 4. | Öljysiemenet |
| --- | --- |

4.

0,01 (2)

Pellavansiemenet

Maapähkinät

Unikonsiemenet

Seesaminsiemenet

Auringonkukansiemenet

Rapsinsiemenet

0,1

0,05

Soijapavut

0,5

Sinapinsiemenet

0,1

Puuvillansiemenet

5

Hampunsiemenet

Muut

0,05 (2)

0,1 (2)

0,02 (2)

| 5. | Perunat |
| --- | --- |

5.

0,05 (2)

0,05 (2)

0,01 (2)

0,02 (2)

Varhaisperunat

Varastoperunat

| 6. | Tee (kuivatut lehdet ja lehtiruodit, fermentoitu ja muu, Camellia sinensis-laji) |
| --- | --- |

6.

5

30

0,5

0,1 (2)

| 7. | Humala (kuivattu), humalan siemenet ja tähkäjauhe mukaan luettuina |
| --- | --- |

7.

5

0,1 (2)

0,02 (2)

0,1 (2)

---

(1)  Väliaikainen enimmäismäärä on voimassa 1 päivään marraskuuta 2007 odotettaessa direktiivin 91/414/ETY liitettä III koskevan asiakirjan tarkistusta ja deltametriinivalmisteiden uudelleenrekisteröintiä jäsenvaltioissa.

1

(2)  Analyysiherkkyyden alaraja.”

2

---

II Säädökset, joita ei tarvitse julkaista

Neuvosto

| 29.6.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 175/77 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 175/77

---

NEUVOSTON PÄÄTÖS,

tehty 1 päivänä kesäkuuta 2006,

viisumihakemuksen käsittelyn hallinnollisia kuluja vastaavia maksuja koskevan yhteisen konsuliohjeiston liitteen 12 ja yhteisen käsikirjan liitteen 14 a muuttamisesta

(2006/440/EY)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon täytäntöönpanovallan varaamisesta neuvostolle viisumihakemusten käsittelyä koskevien tiettyjen yksityiskohtaisten määräysten ja käytännön menettelytapojen osalta 24 päivänä huhtikuuta 2001 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 789/2001 (1),

ottaa huomioon täytäntöönpanovallan pidättämisestä neuvostolle rajatarkastusten ja -valvonnan toteuttamista koskevien tiettyjen yksityiskohtaisten määräysten ja käytännön menettelytapojen osalta 24 päivänä huhtikuuta 2001 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 790/2001 (2),

ottaa huomioon Ranskan tasavallan aloitteen,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Yhteisen konsuliohjeiston VII osan ja liitteen 12 sekä yhteisen käsikirjan liitteen 14 a muuttamisesta 20 päivänä joulukuuta 2001 tehdyssä neuvoston päätöksessä 2002/44/EY (3) vahvistettiin, että viisumihakemuksesta perittävät maksut vastaavat aiheutuneita hallinnollisia kuluja. Yhteistä konsuliohjeistoa ja yhteistä käsikirjaa olisi näin ollen muutettava vastaavasti. |
| --- | --- |

(1)

Yhteisen konsuliohjeiston VII osan ja liitteen 12 sekä yhteisen käsikirjan liitteen 14 a muuttamisesta 20 päivänä joulukuuta 2001 tehdyssä neuvoston päätöksessä 2002/44/EY (3) vahvistettiin, että viisumihakemuksesta perittävät maksut vastaavat aiheutuneita hallinnollisia kuluja. Yhteistä konsuliohjeistoa ja yhteistä käsikirjaa olisi näin ollen muutettava vastaavasti.

| (2) | Viisumihakemuksen käsittelystä aiheutuvien hallinnollisten kulujen mukaisesti perittävän maksun määräksi vahvistettiin 35 euroa diplomaatti- ja konsuliedustustojen yhteisen konsuliohjeiston liitteen 12 ja yhteisen käsikirjan liitteen 14 a muuttamisesta viisumimaksujen osalta 13 päivänä kesäkuuta 2003 tehdyssä neuvoston päätöksessä 2003/454/EY (4). |
| --- | --- |

(2)

Viisumihakemuksen käsittelystä aiheutuvien hallinnollisten kulujen mukaisesti perittävän maksun määräksi vahvistettiin 35 euroa diplomaatti- ja konsuliedustustojen yhteisen konsuliohjeiston liitteen 12 ja yhteisen käsikirjan liitteen 14 a muuttamisesta viisumimaksujen osalta 13 päivänä kesäkuuta 2003 tehdyssä neuvoston päätöksessä 2003/454/EY (4).

| (3) | Päätöksen 2003/454/EY johdanto-osan 2 kappaleessa todetaan, että perittäviä maksuja olisi tarkistettava säännöllisin väliajoin. |
| --- | --- |

(3)

Päätöksen 2003/454/EY johdanto-osan 2 kappaleessa todetaan, että perittäviä maksuja olisi tarkistettava säännöllisin väliajoin.

| (4) | Perittävä 35 euron määrä ei enää kata viisumihakemusten nykyisiä käsittelykustannuksia. Lisäksi olisi otettava huomioon seuraukset, jotka aiheutuvat eurooppalaisen viisumitietojärjestelmän (VIS) käyttöönotosta ja biometriasta, jota VIS:n käyttöönottaminen viisumihakemusten tutkimismenettelyssä edellyttää. |
| --- | --- |

(4)

Perittävä 35 euron määrä ei enää kata viisumihakemusten nykyisiä käsittelykustannuksia. Lisäksi olisi otettava huomioon seuraukset, jotka aiheutuvat eurooppalaisen viisumitietojärjestelmän (VIS) käyttöönotosta ja biometriasta, jota VIS:n käyttöönottaminen viisumihakemusten tutkimismenettelyssä edellyttää.

| (5) | Nykyistä 35 euron määrää olisi näin ollen mukautettava biometrian ja viisumitietojärjestelmän käyttöönotosta viisumihakemusten käsittelyssä aiheutuvien lisäkustannusten kattamiseksi. |
| --- | --- |

(5)

Nykyistä 35 euron määrää olisi näin ollen mukautettava biometrian ja viisumitietojärjestelmän käyttöönotosta viisumihakemusten käsittelyssä aiheutuvien lisäkustannusten kattamiseksi.

| (6) | Paikallista rajaliikennettä koskevan järjestelyn käyttöönottamisesta jäsenvaltioiden maaulkorajoilla sekä Schengenin yleissopimuksen säännösten muuttamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o .../2006 (5) ansiosta paikallinen rajaliikennelupa voidaan myöntää maksutta. |
| --- | --- |

(6)

Paikallista rajaliikennettä koskevan järjestelyn käyttöönottamisesta jäsenvaltioiden maaulkorajoilla sekä Schengenin yleissopimuksen säännösten muuttamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o .../2006 (5) ansiosta paikallinen rajaliikennelupa voidaan myöntää maksutta.

| (7) | Yhteisössä tieteellistä tutkimusta varten matkustaville kolmansien maiden tutkijoille lyhytaikaiseen oleskeluun tarkoitettuja yhtenäisiä viisumeja koskevien jäsenvaltioiden myöntämismenettelyjen helpottamiseksi 28 päivänä syyskuuta 2005 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston suosituksessa 2005/761/EY (6) kannustetaan viisumien myöntämistä tutkijoille ilman hallinnollisia kuluja. |
| --- | --- |

(7)

Yhteisössä tieteellistä tutkimusta varten matkustaville kolmansien maiden tutkijoille lyhytaikaiseen oleskeluun tarkoitettuja yhtenäisiä viisumeja koskevien jäsenvaltioiden myöntämismenettelyjen helpottamiseksi 28 päivänä syyskuuta 2005 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston suosituksessa 2005/761/EY (6) kannustetaan viisumien myöntämistä tutkijoille ilman hallinnollisia kuluja.

| (8) | Tiettyjen kolmansien maiden kansalaisten osalta perittävien maksujen perimättä jättämisestä tai niiden alentamisesta voidaan tämän päätöksen 2 artiklassa mainittujen poikkeusten lisäksi Euroopan yhteisön ja kolmansien maiden välillä tehdä sopimuksia, joissa noudatetaan yhteisön yleistä toimintatapaa viisumimenettelyjen helpottamista koskeviin sopimuksiin. |
| --- | --- |

(8)

Tiettyjen kolmansien maiden kansalaisten osalta perittävien maksujen perimättä jättämisestä tai niiden alentamisesta voidaan tämän päätöksen 2 artiklassa mainittujen poikkeusten lisäksi Euroopan yhteisön ja kolmansien maiden välillä tehdä sopimuksia, joissa noudatetaan yhteisön yleistä toimintatapaa viisumimenettelyjen helpottamista koskeviin sopimuksiin.

| (9) | Jäsenvaltioiden olisi mahdollisimman pitkälle hyödynnettävä Schengenin säännöstön tarjoamia mahdollisuuksia kehittää kansalaisten välisiä yhteyksiä naapurimaiden kanssa EU:n yleisten poliittisten tavoitteiden mukaisesti. |
| --- | --- |

(9)

Jäsenvaltioiden olisi mahdollisimman pitkälle hyödynnettävä Schengenin säännöstön tarjoamia mahdollisuuksia kehittää kansalaisten välisiä yhteyksiä naapurimaiden kanssa EU:n yleisten poliittisten tavoitteiden mukaisesti.

| (10) | Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan yhteisön perustamissopimukseen liitetyn, Tanskan asemasta tehdyn pöytäkirjan 1 ja 2 artiklan mukaisesti Tanska ei osallistu tämän päätöksen tekemiseen eikä päätös sido Tanskaa eikä sitä sovelleta siihen. Koska tämä päätös perustuu Schengenin säännöstöön Euroopan yhteisön perustamissopimuksen kolmannen osan IV osaston määräysten mukaisesti, Tanska päättää mainitun pöytäkirjan 5 artiklan mukaisesti kuuden kuukauden kuluessa siitä, kun neuvosto on tehnyt tämän päätöksen, saattaako se päätöksen osaksi kansallista lainsäädäntöään. |
| --- | --- |

(10)

Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan yhteisön perustamissopimukseen liitetyn, Tanskan asemasta tehdyn pöytäkirjan 1 ja 2 artiklan mukaisesti Tanska ei osallistu tämän päätöksen tekemiseen eikä päätös sido Tanskaa eikä sitä sovelleta siihen. Koska tämä päätös perustuu Schengenin säännöstöön Euroopan yhteisön perustamissopimuksen kolmannen osan IV osaston määräysten mukaisesti, Tanska päättää mainitun pöytäkirjan 5 artiklan mukaisesti kuuden kuukauden kuluessa siitä, kun neuvosto on tehnyt tämän päätöksen, saattaako se päätöksen osaksi kansallista lainsäädäntöään.

| (11) | Islannin ja Norjan osalta tämä päätös merkitsee Euroopan unionin neuvoston sekä Islannin tasavallan ja Norjan kuningaskunnan välisessä, viimeksi mainittujen osallistumisesta Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen tehdyssä sopimuksessa (7) tarkoitettujen Schengenin säännöstön niiden määräysten kehittämistä, jotka kuuluvat mainitun sopimuksen yksityiskohtaisista soveltamissäännöistä 17 päivänä toukokuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/437/EY (8) 1 artiklan A kohdassa tarkoitettuun alaan. |
| --- | --- |

(11)

Islannin ja Norjan osalta tämä päätös merkitsee Euroopan unionin neuvoston sekä Islannin tasavallan ja Norjan kuningaskunnan välisessä, viimeksi mainittujen osallistumisesta Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen tehdyssä sopimuksessa (7) tarkoitettujen Schengenin säännöstön niiden määräysten kehittämistä, jotka kuuluvat mainitun sopimuksen yksityiskohtaisista soveltamissäännöistä 17 päivänä toukokuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/437/EY (8) 1 artiklan A kohdassa tarkoitettuun alaan.

| (12) | Sveitsin osalta tällä päätöksellä kehitetään niitä Euroopan unionin, Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton välillä Sveitsin valaliiton osallistumisesta Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen allekirjoitetussa sopimuksessa tarkoitettuja Schengenin säännöstön määräyksiä, jotka kuuluvat päätöksen 1999/437/EY 1 artiklan A kohdassa ja mainitun sopimuksen allekirjoittamisesta Euroopan unionin puolesta ja Euroopan yhteisön puolesta sekä sopimuksen tiettyjen määräysten väliaikaisesta soveltamisesta 25 päivänä lokakuuta 2004 tehtyjen neuvoston päätösten 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuun alaan. |
| --- | --- |

(12)

Sveitsin osalta tällä päätöksellä kehitetään niitä Euroopan unionin, Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton välillä Sveitsin valaliiton osallistumisesta Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen allekirjoitetussa sopimuksessa tarkoitettuja Schengenin säännöstön määräyksiä, jotka kuuluvat päätöksen 1999/437/EY 1 artiklan A kohdassa ja mainitun sopimuksen allekirjoittamisesta Euroopan unionin puolesta ja Euroopan yhteisön puolesta sekä sopimuksen tiettyjen määräysten väliaikaisesta soveltamisesta 25 päivänä lokakuuta 2004 tehtyjen neuvoston päätösten 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuun alaan.

| (13) | Tämä päätös merkitsee Schengenin säännöstön niiden määräysten kehittämistä, joihin Yhdistynyt kuningaskunta ei osallistu Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan pyynnöstä saada osallistua joihinkin Schengenin säännöstön määräyksiin 29 päivänä toukokuuta 2000 tehdyn neuvoston päätöksen 2000/365/EY (9) mukaisesti. Näin ollen Yhdistynyt kuningaskunta ei osallistu tämän päätöksen tekemiseen eikä päätös sido Yhdistynyttä kuningaskuntaa eikä sitä sovelleta siihen. |
| --- | --- |

(13)

Tämä päätös merkitsee Schengenin säännöstön niiden määräysten kehittämistä, joihin Yhdistynyt kuningaskunta ei osallistu Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan pyynnöstä saada osallistua joihinkin Schengenin säännöstön määräyksiin 29 päivänä toukokuuta 2000 tehdyn neuvoston päätöksen 2000/365/EY (9) mukaisesti. Näin ollen Yhdistynyt kuningaskunta ei osallistu tämän päätöksen tekemiseen eikä päätös sido Yhdistynyttä kuningaskuntaa eikä sitä sovelleta siihen.

| (14) | Tämä päätös merkitsee Schengenin säännöstön niiden määräysten kehittämistä, joihin Irlanti ei osallistu Irlannin pyynnöstä saada osallistua joihinkin Schengenin säännöstön määräyksiin 28 päivänä helmikuuta 2002 tehdyn neuvoston päätöksen 2002/192/EY (10) mukaisesti. Näin ollen Irlanti ei osallistu tämän päätöksen tekemiseen eikä päätös sido Irlantia eikä sitä sovelleta siihen. |
| --- | --- |

(14)

Tämä päätös merkitsee Schengenin säännöstön niiden määräysten kehittämistä, joihin Irlanti ei osallistu Irlannin pyynnöstä saada osallistua joihinkin Schengenin säännöstön määräyksiin 28 päivänä helmikuuta 2002 tehdyn neuvoston päätöksen 2002/192/EY (10) mukaisesti. Näin ollen Irlanti ei osallistu tämän päätöksen tekemiseen eikä päätös sido Irlantia eikä sitä sovelleta siihen.

| (15) | Tämä päätös on vuoden 2003 liittymisasiakirjan 3 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu Schengenin säännöstöön perustuva tai muuten siihen liittyvä säädös, |
| --- | --- |

(15)

Tämä päätös on vuoden 2003 liittymisasiakirjan 3 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu Schengenin säännöstöön perustuva tai muuten siihen liittyvä säädös,

ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Korvataan yhteisen konsuliohjeiston liitteessä 12 oleva taulukko sekä yhteisen käsikirjan liitteessä 14 a oleva taulukko seuraavalla taulukolla:

”Perittävät maksut, jotka vastaavat viisumihakemusten käsittelyn hallinnollisia kuluja

| Viisumiluokka | Perittävät maksut (euroina) |
| --- | --- |
| Lentokentän kauttakulkuviisumi (viisumilaji A) | 60 |
| Kauttakulkuviisumi (viisumilaji B) | 60 |
| Viisumi lyhytaikaista oleskelua varten (1–90 päivää) (viisumilaji C) | 60 |
| Alueellisesti rajoitettu viisumi (viisumilajit B ja C) | 60 |
| Rajalla myönnettävä viisumi (viisumilajit B ja C) | 60
  Tämä viisumi voidaan myöntää maksutta. |
| Ryhmäviisumi (viisumilajit A, B ja C) | 60 + 1 henkilöä kohden |
| Kansallinen viisumi pitkäaikaista oleskelua varten (viisumilaji D) | Maksun määräävät jäsenvaltiot, ja ne voivat päättää myöntää näitä viisumeja maksutta. |
| Kansallinen viisumi pitkäaikaista oleskelua varten, voimassa samanaikaisesti kuin viisumi lyhytaikaista oleskelua varten (viisumilajit D ja C) | Maksun määräävät jäsenvaltiot, ja ne voivat päättää myöntää näitä viisumeja maksutta.” |

Viisumiluokka

Perittävät maksut (euroina)

Lentokentän kauttakulkuviisumi (viisumilaji A)

60

Kauttakulkuviisumi (viisumilaji B)

60

Viisumi lyhytaikaista oleskelua varten (1–90 päivää) (viisumilaji C)

60

Alueellisesti rajoitettu viisumi (viisumilajit B ja C)

60

Rajalla myönnettävä viisumi (viisumilajit B ja C)

60

Tämä viisumi voidaan myöntää maksutta.

Ryhmäviisumi (viisumilajit A, B ja C)

60 + 1 henkilöä kohden

Kansallinen viisumi pitkäaikaista oleskelua varten (viisumilaji D)

Maksun määräävät jäsenvaltiot, ja ne voivat päättää myöntää näitä viisumeja maksutta.

Kansallinen viisumi pitkäaikaista oleskelua varten, voimassa samanaikaisesti kuin viisumi lyhytaikaista oleskelua varten (viisumilajit D ja C)

Maksun määräävät jäsenvaltiot, ja ne voivat päättää myöntää näitä viisumeja maksutta.”

2 artikla

Korvataan yhteisen konsuliohjeiston liitteessä 12 ja yhteisen käsikirjan liitteessä 14 a ”Perusperiaatteiden” II kohta seuraavasti:

| ”II.1 | Yksittäistapauksissa voidaan maksu jättää perimättä tai perittävää maksua alentaa kansallisen lainsäädännön mukaisesti, kun tällä toimenpiteellä edistetään kulttuurietuja sekä ulkopoliittisia tai kehitysyhteistyöpoliittisia etuja tai muita merkittäviä yleisiä etuja, taikka humanitaarisista syistä. |
| --- | --- |

”II.1

Yksittäistapauksissa voidaan maksu jättää perimättä tai perittävää maksua alentaa kansallisen lainsäädännön mukaisesti, kun tällä toimenpiteellä edistetään kulttuurietuja sekä ulkopoliittisia tai kehitysyhteistyöpoliittisia etuja tai muita merkittäviä yleisiä etuja, taikka humanitaarisista syistä.

| II.2 | Maksu jätetään perimättä viisuminhakijoilta, jotka kuuluvat johonkin seuraavista ryhmistä:






  — | alle 6-vuotiaat lapset, |
| --- | --- | --- |

II.2

Maksu jätetään perimättä viisuminhakijoilta, jotka kuuluvat johonkin seuraavista ryhmistä:

—

alle 6-vuotiaat lapset,

| — | koululaiset, opiskelijat, jatko-opiskelijat ja mukana seuraavat opettajat, jotka matkustavat opiskelun tai ammattikoulutuksen vuoksi, ja |
| --- | --- |

—

koululaiset, opiskelijat, jatko-opiskelijat ja mukana seuraavat opettajat, jotka matkustavat opiskelun tai ammattikoulutuksen vuoksi, ja

| — | yhteisössä tieteellistä tutkimusta varten matkustaville kolmansien maiden tutkijoille lyhytaikaiseen oleskeluun tarkoitettuja yhtenäisiä viisumeja koskevien jäsenvaltioiden myöntämismenettelyjen helpottamiseksi 28 päivänä syyskuuta 2005 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston suosituksen 2005/761/EY (11) mukaisesti yhteisössä tieteellistä tutkimusta varten matkustavat kolmansien maiden tutkijat. |
| --- | --- |

—

yhteisössä tieteellistä tutkimusta varten matkustaville kolmansien maiden tutkijoille lyhytaikaiseen oleskeluun tarkoitettuja yhtenäisiä viisumeja koskevien jäsenvaltioiden myöntämismenettelyjen helpottamiseksi 28 päivänä syyskuuta 2005 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston suosituksen 2005/761/EY (11) mukaisesti yhteisössä tieteellistä tutkimusta varten matkustavat kolmansien maiden tutkijat.

| II.3 | Maksun alentaminen tai perimättä jättäminen kolmannen maan kansalaisten osalta voi myös johtua Euroopan yhteisön ja kyseisen kolmannen maan välillä tehdystä viisumimenettelyjen helpottamista koskevasta sopimuksesta, jossa noudatetaan yhteisön yleistä toimintatapaa viisumimenettelyjen helpottamista koskeviin sopimuksiin. |
| --- | --- |

II.3

Maksun alentaminen tai perimättä jättäminen kolmannen maan kansalaisten osalta voi myös johtua Euroopan yhteisön ja kyseisen kolmannen maan välillä tehdystä viisumimenettelyjen helpottamista koskevasta sopimuksesta, jossa noudatetaan yhteisön yleistä toimintatapaa viisumimenettelyjen helpottamista koskeviin sopimuksiin.

| II.4 | Tämä päätös ei ennen 1 päivää tammikuuta 2008 vaikuta niiden kolmansien maiden kansalaisilta perittävään maksuun, joiden osalta neuvosto on antanut 1 päivään tammikuuta 2007 mennessä komissiolle valtuudet neuvotella viisumimenettelyjen helpottamista koskeva sopimus. |
| --- | --- |

II.4

Tämä päätös ei ennen 1 päivää tammikuuta 2008 vaikuta niiden kolmansien maiden kansalaisilta perittävään maksuun, joiden osalta neuvosto on antanut 1 päivään tammikuuta 2007 mennessä komissiolle valtuudet neuvotella viisumimenettelyjen helpottamista koskeva sopimus.

3 artikla

Tätä päätöstä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2007 alkaen.

Jäsenvaltiot voivat soveltaa tätä päätöstä ennen 1 päivää tammikuuta 2007 mutta eivät kuitenkaan ennen 1 päivää lokakuuta 2006 edellyttäen, että ne ilmoittavat neuvoston pääsihteeristöön päivän, josta lähtien ne kykenevät sen tekemään.

4 artikla

Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille Euroopan yhteisön perustamissopimuksen mukaisesti.

Tehty Luxemburgissa 1 päivänä kesäkuuta 2006.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

L. PROKOP

---

(1)  EYVL L 116, 26.4.2001, s. 2.

1

(2)  EYVL L 116, 26.4.2001, s. 5.

2

(3)  EYVL L 20, 23.1.2002, s. 5.

3

(4)  EUVL L 152, 20.6.2003, s. 82.

4

(5)  Ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä.

5

(6)  EUVL L 289, 3.11.2005, s. 23.

6

(7)  EYVL L 176, 10.7.1999, s. 36.

7

(8)  EYVL L 176, 10.7.1999, s. 31.

8

(9)  EYVL L 131, 1.6.2000, s. 43.

9

(10)  EYVL L 64, 7.3.2002, s. 20.

10

(11)  EUVL L 289, 3.11.2005, s. 23.”

11

---

NEUVOSTON JA KOMISSION LAUSUMA

Neuvosto ja komissio toteavat, että viisumien myöntämisen helpottaminen eli viisumimenettelyjen yksinkertaistaminen sellaisten kolmansien maiden kansalaisten osalta, joita koskee viisumivelvollisuus, voi auttaa EU:n ja naapurimaiden välisten yhteyksien edistämistä esimerkiksi jättämällä perimättä tai alentamalla maksuja kolmansien maiden tiettyjen kansalaisryhmien osalta.

Neuvosto ja komissio toteavat myös, että viisumimenettelyjen helpottamista koskevan yhteisen toimintatavan ansiosta voidaan tapauskohtaisen arvion pohjalta aloittaa viisumimenettelyjen yksinkertaistamista koskevat neuvottelut kolmansien maiden kanssa ottaen huomioon Euroopan unionin yleiset suhteet ehdokasmaiden, Eurooppaa lähentyvien maiden ja Euroopan naapuruuspolitiikan piiriin kuuluvien maiden sekä strategisten kumppanien kanssa.

Neuvosto ja komissio vahvistavat kannattavansa sitä, että kehitetään viisumimenettelyjen helpottamista koskevia sopimuksia kolmansien maiden kanssa viisumimenettelyjen helpottamista koskevan yhteisen lähestymistavan mukaiset menetelmät ja näkökohdat huomioon ottaen, ja pitävät tärkeänä sitä, että neuvotellaan takaisinottoa koskevia rinnakkaissopimuksia, jotta tällaiset sopimukset tulisivat voimaan samanaikaisesti.

Neuvosto ja komissio palauttavat mieleen, että edistettäessä ihmisten keskinäistä kanssakäymistä naapurimaiden välillä EU:n yleisten poliittisten tavoitteiden mukaisesti jäsenvaltioiden olisi hyödynnettävä Schengenin säännöstön tarjoamia mahdollisuuksia etenkin silloin, kun tällaiset kansalaisten väliset yhteydet voivat osaltaan vahvistaa kansalaisyhteiskuntaa ja demokratiakehitystä kyseisissä maissa. Neuvosto ja komissio myös kehottavat seuraamaan uusien toimenpiteiden vaikutusta tästä näkökulmasta.

---

NEUVOSTON LAUSUMA

Ottaen huomioon viisumimenettelyjen helpottamista koskevan yhteisen lähestymistavan mukaiset menetelmät ja näkökohdat, jotka perustuvat asianomaisten maiden tapauskohtaiseen arviointiin, ja tämän päätöksen säännön II.3 neuvosto pyytää komissiota esittämään suosituksia valtuutuksiksi aloittaa neuvottelut viisumimenettelyjen helpottamista ja takaisinottoa koskevista sopimuksista, kesäkuun 2003 ja kesäkuun 2005 Eurooppa-neuvoston päätelmissä tarkoitetuista Eurooppaa lähentyvistä maista aloittaen.

---

Komissio

| 29.6.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 175/81 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 175/81

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

tehty 23 päivänä kesäkuuta 2006,

tiettyjen muun muassa Romaniasta peräisin olevien saumattomien rauta- tai teräsputkien tuontia koskevan polkumyynnin vastaisen menettelyn yhteydessä tarjottujen sitoumusten hyväksymisestä

(2006/441/EY)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 22 päivänä joulukuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 384/96 (1) ja erityisesti sen 8 artiklan 1 kohdan,

on kuullut neuvoa-antavaa komiteaa

sekä katsoo seuraavaa:

A.   MENETTELY

| (1) | Komissio ilmoitti 31 päivänä maaliskuuta 2005Euroopan unionin virallisessa lehdessä julkaistulla ilmoituksella (2) muun muassa tiettyjen Kroatiasta, Romaniasta, Venäjältä ja Ukrainasta peräisin olevien saumattomien rauta- tai teräsputkien yhteisöön suuntautuvaa tuontia koskevan polkumyynnin vastaisen menettelyn aloittamisesta. |
| --- | --- |

(1)

Komissio ilmoitti 31 päivänä maaliskuuta 2005Euroopan unionin virallisessa lehdessä julkaistulla ilmoituksella (2) muun muassa tiettyjen Kroatiasta, Romaniasta, Venäjältä ja Ukrainasta peräisin olevien saumattomien rauta- tai teräsputkien yhteisöön suuntautuvaa tuontia koskevan polkumyynnin vastaisen menettelyn aloittamisesta.

| (2) | Tutkimuksen lopulliset tulokset ja päätelmät esitetään neuvoston asetuksessa (EY) N:o 954/2006 (3), jossa säädetään muun muassa lopullisen polkumyyntitullin käyttöönotosta tiettyjen Kroatiasta, Romaniasta, Venäjältä ja Ukrainasta peräisin olevien saumattomien rauta- tai teräsputkien tuonnissa. |
| --- | --- |

(2)

Tutkimuksen lopulliset tulokset ja päätelmät esitetään neuvoston asetuksessa (EY) N:o 954/2006 (3), jossa säädetään muun muassa lopullisen polkumyyntitullin käyttöönotosta tiettyjen Kroatiasta, Romaniasta, Venäjältä ja Ukrainasta peräisin olevien saumattomien rauta- tai teräsputkien tuonnissa.

B.   SITOUMUKSET

| (3) | Ennen lopullisten polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden käyttöönottoa seuraavat Romaniassa toimivat yhteistyössä toimineet vientiä harjoittavat tuottajat (jäljempänä ’vientiä harjoittavat tuottajat’) tarjosivat hintasitoumuksia asetuksen (EY) N:o 384/96 (jäljempänä ’perusasetus’) 8 artiklan 1 kohdan mukaisesti:






  — | SC Artrom SA, |
| --- | --- | --- |

(3)

Ennen lopullisten polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden käyttöönottoa seuraavat Romaniassa toimivat yhteistyössä toimineet vientiä harjoittavat tuottajat (jäljempänä ’vientiä harjoittavat tuottajat’) tarjosivat hintasitoumuksia asetuksen (EY) N:o 384/96 (jäljempänä ’perusasetus’) 8 artiklan 1 kohdan mukaisesti:

—

SC Artrom SA,

| — | SC Silcotub SA, |
| --- | --- |

—

SC Silcotub SA,

| — | SC Mittal Steel Roman SA. |
| --- | --- |

—

SC Mittal Steel Roman SA.

| (4) | Näissä sitoumuksissa vientiä harjoittavat tuottajat tarjoutuivat myymään rajallisen määrän kyseisiä tuotetyyppejä, jotka on määritelty asetuksessa (EY) N:o 954/2006, määrällisen rajoituksen puitteissa vähintään hinnoilla, joiden myötä polkumyynnin vahingolliset vaikutukset poistuvat. Määrällisen rajoituksen ylittävään tuontiin sovelletaan voimassa olevaa polkumyyntitullia. Sitoumusten piiriin kuuluvien tyyppien määrä on kaikissa tapauksissa korkeintaan kuusi sitoumusten seurannan rajoitusten takia, ja kyseiset tyypit muodostavat noin 75 prosenttia vientiä harjoittavien tuottajien myynnistä yhteisöön. Vientiä harjoittavat tuottajat sitoutuvat lisäksi noudattamaan erilaisia vähimmäistuontihintoja kunkin sitoumusten piiriin kuuluvan tuotetyypin osalta. Muihin tarkasteltavana oleviin vientiä harjoittavien tuottajien yhteisöön viemiin tuotetyyppeihin sovelletaan voimassa olevaa polkumyyntitullia. |
| --- | --- |

(4)

Näissä sitoumuksissa vientiä harjoittavat tuottajat tarjoutuivat myymään rajallisen määrän kyseisiä tuotetyyppejä, jotka on määritelty asetuksessa (EY) N:o 954/2006, määrällisen rajoituksen puitteissa vähintään hinnoilla, joiden myötä polkumyynnin vahingolliset vaikutukset poistuvat. Määrällisen rajoituksen ylittävään tuontiin sovelletaan voimassa olevaa polkumyyntitullia. Sitoumusten piiriin kuuluvien tyyppien määrä on kaikissa tapauksissa korkeintaan kuusi sitoumusten seurannan rajoitusten takia, ja kyseiset tyypit muodostavat noin 75 prosenttia vientiä harjoittavien tuottajien myynnistä yhteisöön. Vientiä harjoittavat tuottajat sitoutuvat lisäksi noudattamaan erilaisia vähimmäistuontihintoja kunkin sitoumusten piiriin kuuluvan tuotetyypin osalta. Muihin tarkasteltavana oleviin vientiä harjoittavien tuottajien yhteisöön viemiin tuotetyyppeihin sovelletaan voimassa olevaa polkumyyntitullia.

| (5) | On huomattava, että tarkasteltavana olevan tuotteen ja sen pääraaka-aineiden hinnat ovat vaihdelleet huomattavasti viime vuosina, eikä vaihtelua ole voitu käsitellä vähimmäistuontihinnan indeksoinnilla. Merkittävien hintavaihtelujen esiintymisen mahdollisuutta voitaisiin kuitenkin vähentää rajoittamalla sitoumusten hyväksynnän voimassaoloaikaa. Sitoumusten voimassaoloaikaa rajoittaa joka tapauksessa Romanian lähestyvä liittyminen yhteisöön, jolloin asetuksen (EY) N:o 954/2006 mukaisten polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden voimassaolo lakkaa vientiä harjoittavien tuottajien osalta. |
| --- | --- |

(5)

On huomattava, että tarkasteltavana olevan tuotteen ja sen pääraaka-aineiden hinnat ovat vaihdelleet huomattavasti viime vuosina, eikä vaihtelua ole voitu käsitellä vähimmäistuontihinnan indeksoinnilla. Merkittävien hintavaihtelujen esiintymisen mahdollisuutta voitaisiin kuitenkin vähentää rajoittamalla sitoumusten hyväksynnän voimassaoloaikaa. Sitoumusten voimassaoloaikaa rajoittaa joka tapauksessa Romanian lähestyvä liittyminen yhteisöön, jolloin asetuksen (EY) N:o 954/2006 mukaisten polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden voimassaolo lakkaa vientiä harjoittavien tuottajien osalta.

| (6) | Vientiä harjoittavat tuottajat toimittavat lisäksi komissiolle säännöllisesti yksityiskohtaisia tietoja yhteisöön suuntautuvasta viennistään, joten komissio voi valvoa tehokkaasti sitoumusten noudattamista. Lisäksi komissio katsoo näiden yritysten myyntirakenteen perusteella, että sitoumusten kiertämisen vaara on vähäinen. |
| --- | --- |

(6)

Vientiä harjoittavat tuottajat toimittavat lisäksi komissiolle säännöllisesti yksityiskohtaisia tietoja yhteisöön suuntautuvasta viennistään, joten komissio voi valvoa tehokkaasti sitoumusten noudattamista. Lisäksi komissio katsoo näiden yritysten myyntirakenteen perusteella, että sitoumusten kiertämisen vaara on vähäinen.

| (7) | Näin ollen sitoumukset voidaan hyväksyä. Edellä olevassa 5 kappaleessa esitetyistä syistä sitoumukset hyväksytään kuitenkin rajoitetuksi yhdeksän kuukauden ajaksi, sanotun kuitenkaan rajoittamatta asetuksen (EY) N:o 954/2006 mukaista polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden tavanomaista kestoaikaa. Lisäksi komissio varaa mahdollisuuden tarkastella sitoumusten hyväksyttävyyttä myöhemmin uudelleen kuultuaan jäsenvaltioita. |
| --- | --- |

(7)

Näin ollen sitoumukset voidaan hyväksyä. Edellä olevassa 5 kappaleessa esitetyistä syistä sitoumukset hyväksytään kuitenkin rajoitetuksi yhdeksän kuukauden ajaksi, sanotun kuitenkaan rajoittamatta asetuksen (EY) N:o 954/2006 mukaista polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden tavanomaista kestoaikaa. Lisäksi komissio varaa mahdollisuuden tarkastella sitoumusten hyväksyttävyyttä myöhemmin uudelleen kuultuaan jäsenvaltioita.

| (8) | Jotta komissio voisi valvoa tehokkaasti vientiä harjoittavien tuottajien sitoumusten noudattamista, vapautus polkumyyntitullista voidaan myöntää ainoastaan, jos sitoumukseen perustuvan vapaaseen liikkeeseen luovutusta koskevan ilmoituksen yhteydessä toimivaltaisille tulliviranomaisille esitetään kauppalasku, joka sisältää vähintään neuvoston asetuksen (EY) N:o 954/2006 liitteessä luetellut tiedot. Nämä tiedot ovat tarpeen myös siksi, että tulliviranomaiset voisivat varmistaa riittävän tarkasti, että lähetys vastaa kaupallisia asiakirjoja. Jos tällaista laskua ei esitetä tai jos muut edellä mainitun asetuksen mukaiset edellytykset eivät täyty, kannetaan asianmukainen polkumyyntitulli. |
| --- | --- |

(8)

Jotta komissio voisi valvoa tehokkaasti vientiä harjoittavien tuottajien sitoumusten noudattamista, vapautus polkumyyntitullista voidaan myöntää ainoastaan, jos sitoumukseen perustuvan vapaaseen liikkeeseen luovutusta koskevan ilmoituksen yhteydessä toimivaltaisille tulliviranomaisille esitetään kauppalasku, joka sisältää vähintään neuvoston asetuksen (EY) N:o 954/2006 liitteessä luetellut tiedot. Nämä tiedot ovat tarpeen myös siksi, että tulliviranomaiset voisivat varmistaa riittävän tarkasti, että lähetys vastaa kaupallisia asiakirjoja. Jos tällaista laskua ei esitetä tai jos muut edellä mainitun asetuksen mukaiset edellytykset eivät täyty, kannetaan asianmukainen polkumyyntitulli.

| (9) | Sitoumusten noudattamisen tehostamiseksi maahantuojien tietoon on edellä mainitun neuvoston asetuksen kautta saatettu, että kyseisen asetuksen mukaisten edellytysten noudattamatta jättäminen tai se, että komissio peruuttaa sitoumusten hyväksynnän, voi johtaa kyseisiä taloustoimia koskevan tullivelan syntymiseen. |
| --- | --- |

(9)

Sitoumusten noudattamisen tehostamiseksi maahantuojien tietoon on edellä mainitun neuvoston asetuksen kautta saatettu, että kyseisen asetuksen mukaisten edellytysten noudattamatta jättäminen tai se, että komissio peruuttaa sitoumusten hyväksynnän, voi johtaa kyseisiä taloustoimia koskevan tullivelan syntymiseen.

| (10) | Jos sitoumuksia rikotaan tai peruutetaan tai jos komissio peruu sitoumuksille antamansa hyväksynnän, perusasetuksen 9 artiklan 4 kohdan mukaisesti käyttöön otettua polkumyyntitullia aletaan soveltaa perusasetuksen 8 artiklan 9 kohdan nojalla ilman eri toimenpiteitä. |
| --- | --- |

(10)

Jos sitoumuksia rikotaan tai peruutetaan tai jos komissio peruu sitoumuksille antamansa hyväksynnän, perusasetuksen 9 artiklan 4 kohdan mukaisesti käyttöön otettua polkumyyntitullia aletaan soveltaa perusasetuksen 8 artiklan 9 kohdan nojalla ilman eri toimenpiteitä.

C.   NIMENMUUTOS

| (11) | SC Artrom SA -yhtiö on ilmoittanut komissiolle, että sen nimi 22 päivästä toukokuuta 2006 alkaen on SC TMK – Artrom SA, joka kuvastaa yhtiön kuulumista yritysryhmään. |
| --- | --- |

(11)

SC Artrom SA -yhtiö on ilmoittanut komissiolle, että sen nimi 22 päivästä toukokuuta 2006 alkaen on SC TMK – Artrom SA, joka kuvastaa yhtiön kuulumista yritysryhmään.

| (12) | Komissio on tutkinut saamansa tiedot ja katsoo, että nimenmuutos ei vaikuta millään tavalla yhtiön rakenteeseen tai oikeudelliseen muotoon eikä komission päätelmiin. Sen vuoksi kaikkia viittauksia SC Artrom SA -yhtiöön on pidettävä viittauksina SC TMK – Artrom SA -yhtiöön. |
| --- | --- |

(12)

Komissio on tutkinut saamansa tiedot ja katsoo, että nimenmuutos ei vaikuta millään tavalla yhtiön rakenteeseen tai oikeudelliseen muotoon eikä komission päätelmiin. Sen vuoksi kaikkia viittauksia SC Artrom SA -yhtiöön on pidettävä viittauksina SC TMK – Artrom SA -yhtiöön.

ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Hyväksytään sitoumukset, jotka jäljempänä mainitut vientiä harjoittavat tuottajat ovat tarjonneet tiettyjen muun muassa Romaniasta peräisin olevien saumattomien rauta- tai teräsputkien tuontia koskevan polkumyynnin vastaisen menettelyn yhteydessä.

| Maa | Yritys | Taric-lisäkoodi |
| --- | --- | --- |
| Romania | SC TMK – Artrom SA |
| Draganesti Street No 30 |
| 230119 Slatina |

Maa

Yritys

Taric-lisäkoodi

Romania

SC TMK – Artrom SA

Draganesti Street No 30

230119 Slatina

A738

| SC Silcotub SA |
| --- |
| 93, Mihai Viteazu Bvd. |
| 450131 Zalau |
| Salaj County |

SC Silcotub SA

93, Mihai Viteazu Bvd.

450131 Zalau

Salaj County

A739

| SC Mittal Steel Roman SA |
| --- |
| Stefan cel Mare Street No 246 |
| 611040 Roman |
| Neamt County |

SC Mittal Steel Roman SA

Stefan cel Mare Street No 246

611040 Roman

Neamt County

A740

2 artikla

Tämä päätös tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä, ja sitä sovelletaan yhdeksän kuukauden ajan.

Tehty Brysselissä 23 päivänä kesäkuuta 2006.

Komission puolesta

Peter MANDELSON

Komission jäsen

---

(1)  EYVL L 56, 6.3.1996, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 2117/2005 (EUVL L 340, 23.12.2005, s. 17).

1

(2)  EUVL C 77, 31.3.2005, s. 2.

2

(3)  Katso tämän virallisen lehden sivu 4.

3

---

Komissio Euroopan yhteisöjen siirtotyöläisten sosiaaliturvan hallintotoimikunta

| 29.6.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 175/83 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 175/83

---

PÄÄTÖS N:o 207,

tehty 7 päivänä huhtikuuta 2006,

asetuksen (ETY) N:o 1408/71 76 artiklan ja 79 artiklan 3 kohdan sekä asetuksen (ETY) N:o 574/72 10 artiklan 1 kohdan tulkinnasta perhe-etuuksien ja perheavustusten päällekkäisyyden osalta

(ETA:n kannalta ja EU:n ja Sveitsin sopimuksen kannalta merkityksellinen teksti)

(2006/442/EY)

EUROOPAN YHTEISÖJEN SIIRTOTYÖLÄISTEN SOSIAALITURVAN HALLINTOTOIMIKUNTA, joka

ottaa huomioon sosiaaliturvajärjestelmien soveltamisesta yhteisön alueella liikkuviin palkattuihin työntekijöihin, itsenäisiin ammatinharjoittajiin ja heidän perheenjäseniinsä 14 päivänä kesäkuuta 1971 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1408/71 (1) 81 artiklan a alakohdan, jonka mukaisesti hallintotoimikunnan tehtävänä on käsitellä kaikkia hallinnollisia kysymyksiä, jotka johtuvat asetuksen (ETY) N:o 1408/71 ja myöhempien asetusten säännöksistä,

ottaa huomioon edellä mainitun asetuksen 76 artiklan ja 79 artiklan 3 kohdan ja neuvoston asetuksen (ETY) N:o 574/72 (2),

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | On olennaisen tärkeää tietää asetuksen (ETY) N:o 1408/71 76 artiklassa ja 79 artiklan 3 kohdassa tarkoitettujen ”ammatin harjoittamisen perusteella” tai ”ammatillisen tai kaupallisen toiminnan harjoittamisen vuoksi” maksettavien perhe-etuuksien tai perheavustusten soveltamisala. |
| --- | --- |

(1)

On olennaisen tärkeää tietää asetuksen (ETY) N:o 1408/71 76 artiklassa ja 79 artiklan 3 kohdassa tarkoitettujen ”ammatin harjoittamisen perusteella” tai ”ammatillisen tai kaupallisen toiminnan harjoittamisen vuoksi” maksettavien perhe-etuuksien tai perheavustusten soveltamisala.

| (2) | Jos perhe-etuuksia voitaisiin maksaa kahdelle eri henkilölle samana aikana samaa perheenjäsentä varten yhden jäsenvaltion lainsäädännön nojalla ja myös sen jäsenvaltion lainsäädännön nojalla, jonka alueella perheenjäsenet asuvat, oikeus ensiksi mainitun jäsenvaltion lainsäädännön mukaisiin perhe-etuuksiin tai perheavustuksiin keskeytetään siihen perhe-etuuksien määrään, josta säädetään viimeksi mainitun jäsenvaltion lainsäädännössä, asetuksen (ETY) N:o 1408/71 76 artiklan mukaan, jos perhe-etuudet maksetaan ”ammatin harjoittamisen perusteella” viimeksi mainitun jäsenvaltion lainsäädännön nojalla. Asetuksen (ETY) N:o 1408/71 79 artiklan 3 kohta sisältää eläkkeensaajia ja orpoja koskevan vastaavan säännöksen. |
| --- | --- |

(2)

Jos perhe-etuuksia voitaisiin maksaa kahdelle eri henkilölle samana aikana samaa perheenjäsentä varten yhden jäsenvaltion lainsäädännön nojalla ja myös sen jäsenvaltion lainsäädännön nojalla, jonka alueella perheenjäsenet asuvat, oikeus ensiksi mainitun jäsenvaltion lainsäädännön mukaisiin perhe-etuuksiin tai perheavustuksiin keskeytetään siihen perhe-etuuksien määrään, josta säädetään viimeksi mainitun jäsenvaltion lainsäädännössä, asetuksen (ETY) N:o 1408/71 76 artiklan mukaan, jos perhe-etuudet maksetaan ”ammatin harjoittamisen perusteella” viimeksi mainitun jäsenvaltion lainsäädännön nojalla. Asetuksen (ETY) N:o 1408/71 79 artiklan 3 kohta sisältää eläkkeensaajia ja orpoja koskevan vastaavan säännöksen.

| (3) | Asetuksen (ETY) N:o 1408/71 76 artiklassa ja 79 artiklan 3 kohdassa ei tehdä eroa muuna kuin palkattuna työntekijänä toimimisen tai ammatillisen tai kaupallisen toiminnan harjoittamisen perusteella maksettavien etuuksien ja avustuksien ja palkattuna työntekijänä toimimisen tai ammatillisen tai kaupallisen toiminnan harjoittamisen perusteella maksettavien etuuksien ja avustusten välillä. |
| --- | --- |

(3)

Asetuksen (ETY) N:o 1408/71 76 artiklassa ja 79 artiklan 3 kohdassa ei tehdä eroa muuna kuin palkattuna työntekijänä toimimisen tai ammatillisen tai kaupallisen toiminnan harjoittamisen perusteella maksettavien etuuksien ja avustuksien ja palkattuna työntekijänä toimimisen tai ammatillisen tai kaupallisen toiminnan harjoittamisen perusteella maksettavien etuuksien ja avustusten välillä.

| (4) | Lisäksi tiettyjen jäsenvaltioiden lainsäädännössä säädetään, että sellaisia varsinaisen ammatin tai ammatillisen tai kaupallisen toiminnan harjoittamisen keskeytymiskausia, jotka johtuvat lomasta, työttömyydestä, tilapäisestä työkyvyttömyydestä, lakoista tai työsuluista, käsitellään ammatin tai ammatillisen tai kaupallisen toiminnan harjoittamisen kausina perhe-etuuksia tai perheavustuksia koskevan oikeuden saamiseksi, tai niitä pidetään kausina, joina työskentely on keskeytyneenä ja jotka tapauksen mukaan joko sellaisenaan tai keskeytymistä edeltävän ammatin tai ammatillisen tai kaupallisen toiminnan harjoittamisen perusteella johtavat perhe-etuuksien tai perheavustusten maksamiseen. |
| --- | --- |

(4)

Lisäksi tiettyjen jäsenvaltioiden lainsäädännössä säädetään, että sellaisia varsinaisen ammatin tai ammatillisen tai kaupallisen toiminnan harjoittamisen keskeytymiskausia, jotka johtuvat lomasta, työttömyydestä, tilapäisestä työkyvyttömyydestä, lakoista tai työsuluista, käsitellään ammatin tai ammatillisen tai kaupallisen toiminnan harjoittamisen kausina perhe-etuuksia tai perheavustuksia koskevan oikeuden saamiseksi, tai niitä pidetään kausina, joina työskentely on keskeytyneenä ja jotka tapauksen mukaan joko sellaisenaan tai keskeytymistä edeltävän ammatin tai ammatillisen tai kaupallisen toiminnan harjoittamisen perusteella johtavat perhe-etuuksien tai perheavustusten maksamiseen.

| (5) | Jotta vältettäisiin mahdolliset tulkintaepäselvyydet tai -erot, on tärkeää määritellä ilmaisujen ”ammatin harjoittaminen” ja ”ammatillisen tai kaupallisen toiminnan harjoittaminen” soveltamisala. |
| --- | --- |

(5)

Jotta vältettäisiin mahdolliset tulkintaepäselvyydet tai -erot, on tärkeää määritellä ilmaisujen ”ammatin harjoittaminen” ja ”ammatillisen tai kaupallisen toiminnan harjoittaminen” soveltamisala.

| (6) | On myös tärkeää tietää, mikä asetuksen (ETY) N:o 574/72 10 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun ”ammatillisen tai kaupallisen toiminnan” käsitteen soveltamisala. |
| --- | --- |

(6)

On myös tärkeää tietää, mikä asetuksen (ETY) N:o 574/72 10 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun ”ammatillisen tai kaupallisen toiminnan” käsitteen soveltamisala.

| (7) | Jos perhe-etuuksia tai -avustuksia voitaisiin maksaa kahdelle eri henkilölle samana aikana samaa perheenjäsentä varten yhden jäsenvaltion lainsäädännön nojalla ja myös sellaisen toisen jäsenvaltion lainsäädännön nojalla, jossa etuuksia koskevan oikeuden saavuttaminen ei edellytä vakuutusta, työskentelyä tai itsenäistä ammatinharjoittamista, oikeus ensiksi mainitun jäsenvaltion lainsäädännön mukaisiin perhe-etuuksiin rajoitetaan siihen perhe-etuuksien määrään, josta säädetään viimeksi mainitun jäsenvaltion lainsäädännössä, asetuksen (ETY) N:o 574/72 10 artiklan 1 kohdan b alakohdan i alakohdan mukaan, jos ammatillista tai kaupallista toimintaa harjoitetaan viimeksi mainitussa jäsenvaltiossa. Asetuksen (ETY) N:o 574/72 10 artiklan 1 kohdan b alakohdan ii alakohta sisältää eläkkeensaajia ja orpoja koskevan vastaavan säännöksen. |
| --- | --- |

(7)

Jos perhe-etuuksia tai -avustuksia voitaisiin maksaa kahdelle eri henkilölle samana aikana samaa perheenjäsentä varten yhden jäsenvaltion lainsäädännön nojalla ja myös sellaisen toisen jäsenvaltion lainsäädännön nojalla, jossa etuuksia koskevan oikeuden saavuttaminen ei edellytä vakuutusta, työskentelyä tai itsenäistä ammatinharjoittamista, oikeus ensiksi mainitun jäsenvaltion lainsäädännön mukaisiin perhe-etuuksiin rajoitetaan siihen perhe-etuuksien määrään, josta säädetään viimeksi mainitun jäsenvaltion lainsäädännössä, asetuksen (ETY) N:o 574/72 10 artiklan 1 kohdan b alakohdan i alakohdan mukaan, jos ammatillista tai kaupallista toimintaa harjoitetaan viimeksi mainitussa jäsenvaltiossa. Asetuksen (ETY) N:o 574/72 10 artiklan 1 kohdan b alakohdan ii alakohta sisältää eläkkeensaajia ja orpoja koskevan vastaavan säännöksen.

| (8) | Päällekkäisten perhe-etuuksien tai -avustusten tapauksessa 10 artiklan 1 kohdan tarkoituksena on antaa ammatillisen tai kaupallisen toiminnan harjoittamiselle sellaisessa jäsenvaltiossa, jossa oikeus perhe-etuuksiin tai -avustuksiin ei johdu sellaisen toiminnan harjoittamisesta, sama vaikutus kuin sellaisessa jäsenvaltiossa, jossa oikeus johtuu sellaisen toiminnan harjoittamisesta. Asetuksen (ETY) N:o 1408/71 76 artiklaa ja 79 artiklan 3 kohtaa ja asetuksen (ETY) N:o 574/72 10 artiklan 1 kohtaa olisi tulkittava samalla tavoin. |
| --- | --- |

(8)

Päällekkäisten perhe-etuuksien tai -avustusten tapauksessa 10 artiklan 1 kohdan tarkoituksena on antaa ammatillisen tai kaupallisen toiminnan harjoittamiselle sellaisessa jäsenvaltiossa, jossa oikeus perhe-etuuksiin tai -avustuksiin ei johdu sellaisen toiminnan harjoittamisesta, sama vaikutus kuin sellaisessa jäsenvaltiossa, jossa oikeus johtuu sellaisen toiminnan harjoittamisesta. Asetuksen (ETY) N:o 1408/71 76 artiklaa ja 79 artiklan 3 kohtaa ja asetuksen (ETY) N:o 574/72 10 artiklan 1 kohtaa olisi tulkittava samalla tavoin.

| (9) | Tapauksessa, jossa palkattu työntekijä oli palkattomalla vapaalla eli hänen työsuhteensa lepäsi lapsen syntymän ja hoidon vuoksi, Euroopan yhteisöjen tuomioistuin käytti perustana asetuksen (ETY) N:o 1408/71 73 artiklaa luettuna yhdessä asetuksen (ETY) N:o 1408/71 13 artiklan 2 kohdan a alakohdan kanssa (3). Tällaista palkatonta vapaata on näin ollen pidettävä ammatin tai ammatillisen tai kaupallisen toiminnan harjoittamisena sovellettaessa asetuksen (ETY) N:o 1408/71 76 artiklaa ja 79 artiklan 3 kohtaa sekä asetuksen (ETY) N:o 574/72 10 artiklan 1 kohtaa. Tässä yhteydessä tuomioistuin toi esiin, että edellä mainittuja säännöksiä voidaan soveltaa ainoastaan siinä tapauksessa, että asianomainen henkilö on asetuksen (ETY) N:o 1408/71 1 artiklan a alakohdassa tarkoitetun palkatun työntekijän tai itsenäisen ammatinharjoittajan asemassa, mikä edellyttää sitä, että asianomaisella henkilöllä on vakuutus ainakin yhdellä sosiaaliturvan alalla. Tämä sulkee ulkopuolelle ne palkattomalla vapaalla olevat henkilöt, jotka eivät enää ole vakuutettuja missään kyseisen jäsenvaltion sosiaaliturvajärjestelmässä. |
| --- | --- |

(9)

Tapauksessa, jossa palkattu työntekijä oli palkattomalla vapaalla eli hänen työsuhteensa lepäsi lapsen syntymän ja hoidon vuoksi, Euroopan yhteisöjen tuomioistuin käytti perustana asetuksen (ETY) N:o 1408/71 73 artiklaa luettuna yhdessä asetuksen (ETY) N:o 1408/71 13 artiklan 2 kohdan a alakohdan kanssa (3). Tällaista palkatonta vapaata on näin ollen pidettävä ammatin tai ammatillisen tai kaupallisen toiminnan harjoittamisena sovellettaessa asetuksen (ETY) N:o 1408/71 76 artiklaa ja 79 artiklan 3 kohtaa sekä asetuksen (ETY) N:o 574/72 10 artiklan 1 kohtaa. Tässä yhteydessä tuomioistuin toi esiin, että edellä mainittuja säännöksiä voidaan soveltaa ainoastaan siinä tapauksessa, että asianomainen henkilö on asetuksen (ETY) N:o 1408/71 1 artiklan a alakohdassa tarkoitetun palkatun työntekijän tai itsenäisen ammatinharjoittajan asemassa, mikä edellyttää sitä, että asianomaisella henkilöllä on vakuutus ainakin yhdellä sosiaaliturvan alalla. Tämä sulkee ulkopuolelle ne palkattomalla vapaalla olevat henkilöt, jotka eivät enää ole vakuutettuja missään kyseisen jäsenvaltion sosiaaliturvajärjestelmässä.

| (10) | On mahdollista tehdä vain ohjeellinen luettelo tapauksista, joissa voidaan katsoa, että henkilö vapaajakson aikana harjoittaa ammattia tai ammatillista tai kaupallista toimintaa, sillä jäsenvaltioissa on useita erilaisia palkattomiin vapaisiin liittyviä järjestelmiä ja kansalliseen lainsäädäntöön ollaan tekemässä muutoksia. Sen vuoksi ei ole aiheellista määritellä kaikkia tapauksia, joissa tällainen palkaton vapaa rinnastetaan ammatin tai ammatillisen tai kaupallisen toiminnan harjoittamiseen, ja niitä tapauksia, joissa ei ole tarvittavaa läheistä yhteyttä ansiotoimintaan.
  Käsiteltyään asiaa ottaen huomioon asetuksen (ETY) N:o 1408/71 80 artiklan 3 kohdassa säädetyt edellytykset, |
| --- | --- |

(10)

On mahdollista tehdä vain ohjeellinen luettelo tapauksista, joissa voidaan katsoa, että henkilö vapaajakson aikana harjoittaa ammattia tai ammatillista tai kaupallista toimintaa, sillä jäsenvaltioissa on useita erilaisia palkattomiin vapaisiin liittyviä järjestelmiä ja kansalliseen lainsäädäntöön ollaan tekemässä muutoksia. Sen vuoksi ei ole aiheellista määritellä kaikkia tapauksia, joissa tällainen palkaton vapaa rinnastetaan ammatin tai ammatillisen tai kaupallisen toiminnan harjoittamiseen, ja niitä tapauksia, joissa ei ole tarvittavaa läheistä yhteyttä ansiotoimintaan.

Käsiteltyään asiaa ottaen huomioon asetuksen (ETY) N:o 1408/71 80 artiklan 3 kohdassa säädetyt edellytykset,

ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:

| 1) | Sovellettaessa asetuksen (ETY) N:o 1408/71 76 artiklaa ja 79 artiklan 3 kohtaa perhe-etuuksia tai perheavustuksia pidetään ”ammatin harjoittamisen perusteella” tai ”ammatillisen tai kaupallisen toiminnan harjoittamisen vuoksi” maksettavina erityisesti






  a) | sen perusteella, että varsinaisesti harjoitetaan ammattia tai harjoitetaan ammatillista tai kaupallista toimintaa joko palkattuna työntekijänä tai muuna kuin palkattuna työntekijänä; ja lisäksi |
| --- | --- | --- |

1)

Sovellettaessa asetuksen (ETY) N:o 1408/71 76 artiklaa ja 79 artiklan 3 kohtaa perhe-etuuksia tai perheavustuksia pidetään ”ammatin harjoittamisen perusteella” tai ”ammatillisen tai kaupallisen toiminnan harjoittamisen vuoksi” maksettavina erityisesti

a)

sen perusteella, että varsinaisesti harjoitetaan ammattia tai harjoitetaan ammatillista tai kaupallista toimintaa joko palkattuna työntekijänä tai muuna kuin palkattuna työntekijänä; ja lisäksi

| b) | kaikkina sellaisina kausina, jolloin tällainen ammatin harjoittaminen tai ammatillisen tai kaupallisen toiminnan harjoittaminen on väliaikaisesti keskeytyneenä






  i) | sairauden, äitiyden, työtapaturman, ammattitaudin tai työttömyyden vuoksi edellyttäen, että näiden vakuutustapahtumien osalta maksetaan palkkaa tai etuuksia, lukuun ottamatta eläkkeitä; tai |
| --- | --- | --- |

b)

kaikkina sellaisina kausina, jolloin tällainen ammatin harjoittaminen tai ammatillisen tai kaupallisen toiminnan harjoittaminen on väliaikaisesti keskeytyneenä

i)

sairauden, äitiyden, työtapaturman, ammattitaudin tai työttömyyden vuoksi edellyttäen, että näiden vakuutustapahtumien osalta maksetaan palkkaa tai etuuksia, lukuun ottamatta eläkkeitä; tai

| ii) | palkallisen vapaan, lakon tai työsulun aikana; tai |
| --- | --- |

ii)

palkallisen vapaan, lakon tai työsulun aikana; tai

| iii) | lapsenhoitoon tarkoitetun palkattoman vapaan aikana edellyttäen, että vapaa rinnastetaan tällaiseen ammatin harjoittamiseen tai ammatillisen tai kaupallisen toiminnan harjoittamiseen kyseisen lainsäädännön mukaisesti. |
| --- | --- |

iii)

lapsenhoitoon tarkoitetun palkattoman vapaan aikana edellyttäen, että vapaa rinnastetaan tällaiseen ammatin harjoittamiseen tai ammatillisen tai kaupallisen toiminnan harjoittamiseen kyseisen lainsäädännön mukaisesti.

| 2) | Sovellettaessa asetuksen (ETY) N:o 574/72 10 artiklan 1 kohtaa katsotaan ”ammatillisen tai kaupallisen toiminnan harjoittamiseksi” erityisesti






  a) | minkä tahansa ammatillisen tai kaupallisen toiminnan varsinainen harjoittaminen joko palkattuna työntekijänä tai muuna kuin palkattuna työntekijänä; ja lisäksi |
| --- | --- | --- |

2)

Sovellettaessa asetuksen (ETY) N:o 574/72 10 artiklan 1 kohtaa katsotaan ”ammatillisen tai kaupallisen toiminnan harjoittamiseksi” erityisesti

a)

minkä tahansa ammatillisen tai kaupallisen toiminnan varsinainen harjoittaminen joko palkattuna työntekijänä tai muuna kuin palkattuna työntekijänä; ja lisäksi

| b) | tällaisen ammatillisen tai kaupallisen toiminnan väliaikainen keskeytyminen






  i) | sairauden, äitiyden, työtapaturman, ammattitaudin tai työttömyyden vuoksi edellyttäen, että näiden vakuutustapahtumien osalta maksetaan palkkaa tai etuuksia, lukuun ottamatta eläkkeitä; tai |
| --- | --- | --- |

b)

tällaisen ammatillisen tai kaupallisen toiminnan väliaikainen keskeytyminen

i)

sairauden, äitiyden, työtapaturman, ammattitaudin tai työttömyyden vuoksi edellyttäen, että näiden vakuutustapahtumien osalta maksetaan palkkaa tai etuuksia, lukuun ottamatta eläkkeitä; tai

| ii) | palkallisen vapaan, lakon tai työsulun aikana; tai |
| --- | --- |

ii)

palkallisen vapaan, lakon tai työsulun aikana; tai

| iii) | lapsenhoitoon tarkoitetun palkattoman vapaan aikana edellyttäen, että vapaa rinnastetaan tällaiseen ammatillisen tai kaupallisen toiminnan harjoittamiseen kyseisen lainsäädännön mukaisesti. |
| --- | --- |

iii)

lapsenhoitoon tarkoitetun palkattoman vapaan aikana edellyttäen, että vapaa rinnastetaan tällaiseen ammatillisen tai kaupallisen toiminnan harjoittamiseen kyseisen lainsäädännön mukaisesti.

| 3) | Tämä päätös korvaa 24 päivänä helmikuuta 1983 tehdyn päätöksen N:o 119. Se tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä. |
| --- | --- |

3)

Tämä päätös korvaa 24 päivänä helmikuuta 1983 tehdyn päätöksen N:o 119. Se tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Hallintotoimikunnan puheenjohtaja

Bernhard SPIEGEL

---

(1)  EYVL L 149, 5.7.1971, s. 2. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 629/2006 (EUVL L 114, 27.4.2006, s. 1).

1

(2)  EYVL L 74, 27.3.1972, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 629/2006.

2

(3)  Asia C-543/03, Christine Dodl ja Petra Oberhollenzer vastaan Tiroler Gebietskrankenkasse, tuomio 7 päivänä kesäkuuta 2005.

3

---

EUROOPAN TALOUSALUE

ETA:n sekakomitea

| 29.6.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 175/86 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 175/86

---

ETA:n SEKAKOMITEAN PÄÄTÖS

N:o 42/2006,

tehty 28 päivänä huhtikuuta 2006,

ETA-sopimuksen liitteen I (Eläinlääkintä- ja kasvinsuojeluasiat) muuttamisesta

ETA:n SEKAKOMITEA, joka

ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen, sellaisena kuin se on muutettuna Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen tarkistamisesta tehdyllä pöytäkirjalla, jäljempänä ’sopimus’, ja erityisesti sen 98 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Sopimuksen liite I muutettiin 27 päivänä tammikuuta 2006 tehdyllä ETA:n sekakomitean päätöksellä N:o 1/2006 (1). |
| --- | --- |

(1)

Sopimuksen liite I muutettiin 27 päivänä tammikuuta 2006 tehdyllä ETA:n sekakomitean päätöksellä N:o 1/2006 (1).

| (2) | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 999/2001 muuttamisesta pikatestien osalta 19 päivänä kesäkuuta 2003 annettu komission asetus (EY) N:o 1053/2003 (2) olisi otettava osaksi sopimusta. |
| --- | --- |

(2)

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 999/2001 muuttamisesta pikatestien osalta 19 päivänä kesäkuuta 2003 annettu komission asetus (EY) N:o 1053/2003 (2) olisi otettava osaksi sopimusta.

| (3) | Asetuksen (EY) N:o 999/2001 muuttamisesta siirtymätoimenpiteiden täytäntöönpanokauden pidentämiseksi 16 päivänä kesäkuuta 2003 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1128/2003 (3) olisi otettava osaksi sopimusta. |
| --- | --- |

(3)

Asetuksen (EY) N:o 999/2001 muuttamisesta siirtymätoimenpiteiden täytäntöönpanokauden pidentämiseksi 16 päivänä kesäkuuta 2003 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1128/2003 (3) olisi otettava osaksi sopimusta.

| (4) | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 999/2001 muuttamisesta valvontaohjelmien ja erikseen määritellyn riskiaineksen osalta 27 päivänä kesäkuuta 2003 annettu komission asetus (EY) N:o 1139/2003 (4) olisi otettava osaksi sopimusta. |
| --- | --- |

(4)

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 999/2001 muuttamisesta valvontaohjelmien ja erikseen määritellyn riskiaineksen osalta 27 päivänä kesäkuuta 2003 annettu komission asetus (EY) N:o 1139/2003 (4) olisi otettava osaksi sopimusta.

| (5) | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 999/2001 liitteiden I, IV ja XI ja asetuksen (EY) N:o 1326/2001 muuttamisesta tarttuvien spongiformisten enkefalopatioiden ja eläinten ruokkimisen osalta 10 päivänä heinäkuuta 2003 annettu komission asetus (EY) N:o 1234/2003 (5) olisi otettava osaksi sopimusta. |
| --- | --- |

(5)

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 999/2001 liitteiden I, IV ja XI ja asetuksen (EY) N:o 1326/2001 muuttamisesta tarttuvien spongiformisten enkefalopatioiden ja eläinten ruokkimisen osalta 10 päivänä heinäkuuta 2003 annettu komission asetus (EY) N:o 1234/2003 (5) olisi otettava osaksi sopimusta.

| (6) | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 999/2001 muuttamisesta Costa Ricasta ja Uudesta-Kaledoniasta peräisin olevien elävien nautaeläinten ja naudoista, lampaista sekä vuohista saatujen tuotteiden tuontia koskevien sääntöjen osalta 15 päivänä lokakuuta 2003 annettu komission asetus (EY) N:o 1809/2003 (6) olisi otettava osaksi sopimusta. |
| --- | --- |

(6)

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 999/2001 muuttamisesta Costa Ricasta ja Uudesta-Kaledoniasta peräisin olevien elävien nautaeläinten ja naudoista, lampaista sekä vuohista saatujen tuotteiden tuontia koskevien sääntöjen osalta 15 päivänä lokakuuta 2003 annettu komission asetus (EY) N:o 1809/2003 (6) olisi otettava osaksi sopimusta.

| (7) | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 999/2001 liitteiden VII, VIII ja IX muuttamisesta lampaiden ja vuohien kaupan ja tuonnin osalta sekä nautaeläinten, lampaiden ja vuohien tarttuvien spongiformisten enkefalopatioiden toteamisesta johtuvien toimenpiteiden osalta 30 päivänä lokakuuta 2003 annettu komission asetus (EY) N:o 1915/2003 (7) olisi otettava osaksi sopimusta. |
| --- | --- |

(7)

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 999/2001 liitteiden VII, VIII ja IX muuttamisesta lampaiden ja vuohien kaupan ja tuonnin osalta sekä nautaeläinten, lampaiden ja vuohien tarttuvien spongiformisten enkefalopatioiden toteamisesta johtuvien toimenpiteiden osalta 30 päivänä lokakuuta 2003 annettu komission asetus (EY) N:o 1915/2003 (7) olisi otettava osaksi sopimusta.

| (8) | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 999/2001 liitteen III muuttamisesta nautojen, lampaiden ja vuohien tarttuvien spongiformisten enkefalopatioiden epidemiologisen valvonnan osalta 19 päivänä joulukuuta 2003 annettu komission asetus (EY) N:o 2245/2003 (8) olisi otettava osaksi sopimusta. |
| --- | --- |

(8)

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 999/2001 liitteen III muuttamisesta nautojen, lampaiden ja vuohien tarttuvien spongiformisten enkefalopatioiden epidemiologisen valvonnan osalta 19 päivänä joulukuuta 2003 annettu komission asetus (EY) N:o 2245/2003 (8) olisi otettava osaksi sopimusta.

| (9) | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 999/2001 liitteen VIII muuttamisesta jalostuslampaiden ja -vuohien kaupan osalta 29 päivänä huhtikuuta 2004 annettu komission asetus (EY) N:o 876/2004 (9) olisi otettava osaksi sopimusta. |
| --- | --- |

(9)

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 999/2001 liitteen VIII muuttamisesta jalostuslampaiden ja -vuohien kaupan osalta 29 päivänä huhtikuuta 2004 annettu komission asetus (EY) N:o 876/2004 (9) olisi otettava osaksi sopimusta.

| (10) | Asetuksella (EY) N:o 1234/2003 kumotaan neuvoston päätös 2000/766/EY (10) ja komission päätös 2001/9/EY (11), jotka on otettu osaksi sopimusta ja jotka näin ollen olisi poistettava sopimuksesta. |
| --- | --- |

(10)

Asetuksella (EY) N:o 1234/2003 kumotaan neuvoston päätös 2000/766/EY (10) ja komission päätös 2001/9/EY (11), jotka on otettu osaksi sopimusta ja jotka näin ollen olisi poistettava sopimuksesta.

| (11) | Tätä päätöstä ei sovelleta Islantiin eikä Liechtensteiniin, |
| --- | --- |

(11)

Tätä päätöstä ei sovelleta Islantiin eikä Liechtensteiniin,

ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:

1 artikla

Muutetaan sopimuksen liitteessä I oleva I luku seuraavasti:

| 1) | Lisätään 7.1 osan 12 kohtaan (Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 999/2001) luetelmakohdat seuraavasti:






  ”— | 32003 R 1053: komission asetus (EY) N:o 1053/2003, annettu 19 päivänä kesäkuuta 2003 (EUVL L 152, 20.6.2003, s. 8), |
| --- | --- | --- |

1)

Lisätään 7.1 osan 12 kohtaan (Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 999/2001) luetelmakohdat seuraavasti:

”—

32003 R 1053: komission asetus (EY) N:o 1053/2003, annettu 19 päivänä kesäkuuta 2003 (EUVL L 152, 20.6.2003, s. 8),

| — | 32003 R 1128: Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1128/2003, annettu 16 päivänä kesäkuuta 2003 (EUVL L 160, 28.6.2003, s. 1), |
| --- | --- |

—

32003 R 1128: Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1128/2003, annettu 16 päivänä kesäkuuta 2003 (EUVL L 160, 28.6.2003, s. 1),

| — | 32003 R 1139: komission asetus (EY) N:o 1139/2003, annettu 27 päivänä kesäkuuta 2003 (EUVL L 160, 28.6.2003, s. 22), |
| --- | --- |

—

32003 R 1139: komission asetus (EY) N:o 1139/2003, annettu 27 päivänä kesäkuuta 2003 (EUVL L 160, 28.6.2003, s. 22),

| — | 32003 R 1234: komission asetus (EY) N:o 1234/2003, annettu 10 päivänä heinäkuuta 2003 (EUVL L 173, 11.7.2003, s. 6), |
| --- | --- |

—

32003 R 1234: komission asetus (EY) N:o 1234/2003, annettu 10 päivänä heinäkuuta 2003 (EUVL L 173, 11.7.2003, s. 6),

| — | 32003 R 1809: komission asetus (EY) N:o 1809/2003, annettu 15 päivänä lokakuuta 2003 (EUVL L 265, 16.10.2003, s. 10), |
| --- | --- |

—

32003 R 1809: komission asetus (EY) N:o 1809/2003, annettu 15 päivänä lokakuuta 2003 (EUVL L 265, 16.10.2003, s. 10),

| — | 32003 R 1915: komission asetus (EY) N:o 1915/2003, annettu 30 päivänä lokakuuta 2003 (EUVL L 283, 31.10.2003, s. 29), |
| --- | --- |

—

32003 R 1915: komission asetus (EY) N:o 1915/2003, annettu 30 päivänä lokakuuta 2003 (EUVL L 283, 31.10.2003, s. 29),

| — | 32003 R 2245: komission asetus (EY) N:o 2245/2003, annettu 19 päivänä joulukuuta 2003 (EUVL L 333, 20.12.2003, s. 28), |
| --- | --- |

—

32003 R 2245: komission asetus (EY) N:o 2245/2003, annettu 19 päivänä joulukuuta 2003 (EUVL L 333, 20.12.2003, s. 28),

| — | 32004 R 0876: komission asetus (EY) N:o 876/2004, annettu 29 päivänä huhtikuuta 2004 (EUVL L 162, 30.4.2004, s. 52).” |
| --- | --- |

—

32004 R 0876: komission asetus (EY) N:o 876/2004, annettu 29 päivänä huhtikuuta 2004 (EUVL L 162, 30.4.2004, s. 52).”

| 2) | Muutetaan 7.1 osan 12 kohdassa (Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 999/2001) oleva mukautus seuraavasti:






  1) | Poistetaan B ja C mukautukset. |
| --- | --- | --- |

2)

Muutetaan 7.1 osan 12 kohdassa (Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 999/2001) oleva mukautus seuraavasti:

1)

Poistetaan B ja C mukautukset.

| 2) | Muutetaan nykyinen mukautus D mukautukseksi B. |
| --- | --- |

2)

Muutetaan nykyinen mukautus D mukautukseksi B.

| 3) | Poistetaan 7.1 osan 11 kohta (neuvoston päätös 2000/766/EY) ja 7.2 osan 16 kohta (komission päätös 2001/9/EY). |
| --- | --- |

3)

Poistetaan 7.1 osan 11 kohta (neuvoston päätös 2000/766/EY) ja 7.2 osan 16 kohta (komission päätös 2001/9/EY).

2 artikla

Asetusten (EY) N:o 1053/2003, (EY) N:o 1128/2003, (EY) N:o 1139/2003, (EY) N:o 1234/2003, (EY) N:o 1809/2003, (EY) N:o 1915/2003, (EY) N:o 2245/2003 ja (EY) N:o 876/2004 norjaksi laaditut tekstit, jotka julkaistaan Euroopan unionin virallisen lehden ETA-täydennysosassa, ovat todistusvoimaisia.

3 artikla

Tämä päätös tulee voimaan 29 päivänä huhtikuuta 2006, jos kaikki sopimuksen 103 artiklan 1 kohdan mukaiset ilmoitukset on tehty ETA:n sekakomitealle (12).

4 artikla

Tämä päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisen lehden ETA-osastossa ja ETA-täydennysosassa.

Tehty Brysselissä 28 päivänä huhtikuuta 2006.

ETA:n sekakomitean puolesta

Puheenjohtaja

R. WRIGHT

---

(1)  EUVL L 92, 30.3.2006, s. 17.

1

(2)  EUVL L 152, 20.6.2003, s. 8.

2

(3)  EUVL L 160, 28.6.2003, s. 1.

3

(4)  EUVL L 160, 28.6.2003, s. 22.

4

(5)  EUVL L 173, 11.7.2003, s. 6.

5

(6)  EUVL L 265, 16.10.2003, s. 10.

6

(7)  EUVL L 283, 31.10.2003, s. 29.

7

(8)  EUVL L 333, 20.12.2003, s. 28.

8

(9)  EUVL L 162, 30.4.2004, s. 52.

9

(10)  EYVL L 306, 7.12.2000, s. 32.

10

(11)  EYVL L 2, 5.1.2001, s. 32.

11

(12)  Valtiosäännön asettamista vaatimuksista ei ole ilmoitettu.

12

---

| 29.6.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 175/89 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 175/89

---

ETA:n SEKAKOMITEAN PÄÄTÖS

N:o 43/2006,

tehty 28 päivänä huhtikuuta 2006,

ETA-sopimuksen liitteen I (Eläinlääkintä- ja kasvinsuojeluasiat) muuttamisesta

ETA:n SEKAKOMITEA, joka

ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen, sellaisena kuin se on muutettuna Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen tarkistamisesta tehdyllä pöytäkirjalla, jäljempänä ’sopimus’, ja erityisesti sen 98 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Sopimuksen liite I muutettiin 10 päivänä maaliskuuta 2006 tehdyllä ETA:n sekakomitean päätöksellä N:o 19/2006 (1). |
| --- | --- |

(1)

Sopimuksen liite I muutettiin 10 päivänä maaliskuuta 2006 tehdyllä ETA:n sekakomitean päätöksellä N:o 19/2006 (1).

| (2) | Erään rehun lisäaineen hyväksymisestä kymmeneksi vuodeksi, tiettyjen rehun lisäaineiden pysyvästä hyväksymisestä ja jo hyväksyttyjen rehun lisäaineiden uusien käyttötapojen väliaikaisesta hyväksymisestä 4 päivänä marraskuuta 2005 annettu komission asetus (EY) N:o 1810/2005 (2) olisi otettava osaksi sopimusta. |
| --- | --- |

(2)

Erään rehun lisäaineen hyväksymisestä kymmeneksi vuodeksi, tiettyjen rehun lisäaineiden pysyvästä hyväksymisestä ja jo hyväksyttyjen rehun lisäaineiden uusien käyttötapojen väliaikaisesta hyväksymisestä 4 päivänä marraskuuta 2005 annettu komission asetus (EY) N:o 1810/2005 (2) olisi otettava osaksi sopimusta.

| (3) | Tiettyjen rehun lisäaineiden väliaikaisesta ja pysyvästä hyväksymisestä ja tietyn jo hyväksytyn rehun lisäaineen uuden käyttötavan väliaikaisesta hyväksymisestä 4 päivänä marraskuuta 2005 annettu komission asetus (EY) N:o 1811/2005 (3), sellaisena kuin se on oikaistuna EUVL:ssä L 10, 14.1.2006, s. 72, olisi otettava osaksi sopimusta. |
| --- | --- |

(3)

Tiettyjen rehun lisäaineiden väliaikaisesta ja pysyvästä hyväksymisestä ja tietyn jo hyväksytyn rehun lisäaineen uuden käyttötavan väliaikaisesta hyväksymisestä 4 päivänä marraskuuta 2005 annettu komission asetus (EY) N:o 1811/2005 (3), sellaisena kuin se on oikaistuna EUVL:ssä L 10, 14.1.2006, s. 72, olisi otettava osaksi sopimusta.

| (4) | Asetusten (EY) N:o 490/2004, (EY) N:o 1288/2004, (EY) N:o 521/2005 ja (EY) N:o 833/2005 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse entsyymien ja mikro-organismien ryhmiin kuuluvien tiettyjen rehun lisäaineiden hyväksymisedellytyksistä 4 päivänä marraskuuta 2005 annettu komission asetus (EY) N:o 1812/2005 (4) olisi otettava osaksi sopimusta, |
| --- | --- |

(4)

Asetusten (EY) N:o 490/2004, (EY) N:o 1288/2004, (EY) N:o 521/2005 ja (EY) N:o 833/2005 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse entsyymien ja mikro-organismien ryhmiin kuuluvien tiettyjen rehun lisäaineiden hyväksymisedellytyksistä 4 päivänä marraskuuta 2005 annettu komission asetus (EY) N:o 1812/2005 (4) olisi otettava osaksi sopimusta,

ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:

1 artikla

Muutetaan sopimuksen liitteessä I oleva II luku seuraavasti:

| 1) | Lisätään 1zm kohtaan (komission asetus (EY) N:o 490/2004), 1zt kohtaan (komission asetus (EY) N:o 1288/2004), 1zzi kohtaan (komission asetus (EY) N:o 521/2005) ja 1zzk kohtaan (komission asetus (EY) N:o 833/2005) teksti seuraavasti:
  ”, sellaisena kuin se on muutettuna seuraavalla:






  — | 32005 R 1812: komission asetus (EY) N:o 1812/2005, annettu 4 päivänä marraskuuta 2005 (EUVL L 291, 5.11.2005, s. 18).” |
| --- | --- | --- |

1)

Lisätään 1zm kohtaan (komission asetus (EY) N:o 490/2004), 1zt kohtaan (komission asetus (EY) N:o 1288/2004), 1zzi kohtaan (komission asetus (EY) N:o 521/2005) ja 1zzk kohtaan (komission asetus (EY) N:o 833/2005) teksti seuraavasti:

”, sellaisena kuin se on muutettuna seuraavalla:

—

32005 R 1812: komission asetus (EY) N:o 1812/2005, annettu 4 päivänä marraskuuta 2005 (EUVL L 291, 5.11.2005, s. 18).”

| 2) | Lisätään 1zzp kohdan (komission asetus (EY) N:o 1459/2005) jälkeen kohdat seuraavasti:






  ”1zzq. | 32005 R 1810: komission asetus (EY) N:o 1810/2005, annettu 4 päivänä marraskuuta 2005, erään rehun lisäaineen hyväksymisestä kymmeneksi vuodeksi, tiettyjen rehun lisäaineiden pysyvästä hyväksymisestä ja jo hyväksyttyjen rehun lisäaineiden uusien käyttötapojen väliaikaisesta hyväksymisestä (EUVL L 291, 5.11.2005, s. 5). |
| --- | --- | --- |

2)

Lisätään 1zzp kohdan (komission asetus (EY) N:o 1459/2005) jälkeen kohdat seuraavasti:

”1zzq.

32005 R 1810: komission asetus (EY) N:o 1810/2005, annettu 4 päivänä marraskuuta 2005, erään rehun lisäaineen hyväksymisestä kymmeneksi vuodeksi, tiettyjen rehun lisäaineiden pysyvästä hyväksymisestä ja jo hyväksyttyjen rehun lisäaineiden uusien käyttötapojen väliaikaisesta hyväksymisestä (EUVL L 291, 5.11.2005, s. 5).

| 1zzr. | 32005 R 1811: komission asetus (EY) N:o 1811/2005, annettu 4 päivänä marraskuuta 2005, tiettyjen rehun lisäaineiden väliaikaisesta ja pysyvästä hyväksymisestä ja tietyn jo hyväksytyn rehun lisäaineen uuden käyttötavan väliaikaisesta hyväksymisestä (EUVL L 291, 5.11.2005, s. 12), sellaisena kuin se on oikaistuna EUVL:ssä L 10, 14.1.2006, s. 72.” |
| --- | --- |

1zzr.

32005 R 1811: komission asetus (EY) N:o 1811/2005, annettu 4 päivänä marraskuuta 2005, tiettyjen rehun lisäaineiden väliaikaisesta ja pysyvästä hyväksymisestä ja tietyn jo hyväksytyn rehun lisäaineen uuden käyttötavan väliaikaisesta hyväksymisestä (EUVL L 291, 5.11.2005, s. 12), sellaisena kuin se on oikaistuna EUVL:ssä L 10, 14.1.2006, s. 72.”

2 artikla

Asetusten (EY) N:o 1810/2005, (EY) N:o 1811/2005, sellaisena kuin se on oikaistuna EUVL:ssä L 10, 14.1.2006, s. 72, ja (EY) N:o 1812/2005 islanniksi ja norjaksi laaditut tekstit, jotka julkaistaan Euroopan unionin virallisen lehden ETA-täydennysosassa, ovat todistusvoimaisia.

3 artikla

Tämä päätös tulee voimaan 29 päivänä huhtikuuta 2006, jos kaikki sopimuksen 103 artiklan 1 kohdan mukaiset ilmoitukset on tehty ETA:n sekakomitealle (5).

4 artikla

Tämä päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisen lehden ETA-osastossa ja ETA-täydennysosassa.

Tehty Brysselissä 28 päivänä huhtikuuta 2006.

ETA:n sekakomitean puolesta

Puheenjohtaja

R. WRIGHT

---

(1)  EUVL L 147, 1.6.2006, s. 43.

1

(2)  EUVL L 291, 5.11.2005, s. 5.

2

(3)  EUVL L 291, 5.11.2005, s. 12.

3

(4)  EUVL L 291, 5.11.2005, s. 18.

4

(5)  Valtiosäännön asettamista vaatimuksista ei ole ilmoitettu.

5

---

| 29.6.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 175/91 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 175/91

---

ETA:n SEKAKOMITEAN PÄÄTÖS

N:o 44/2006,

tehty 28 päivänä huhtikuuta 2006,

ETA-sopimuksen liitteen II (Tekniset määräykset, standardit, testaus ja varmentaminen) muuttamisesta

ETA:n SEKAKOMITEA, joka

ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen, sellaisena kuin se on muutettuna Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen tarkistamisesta tehdyllä pöytäkirjalla, jäljempänä ’sopimus’, ja erityisesti sen 98 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Sopimuksen liite II muutettiin 30 päivänä syyskuuta 2005 tehdyllä ETA:n sekakomitean päätöksellä N:o 113/2005 (1). |
| --- | --- |

(1)

Sopimuksen liite II muutettiin 30 päivänä syyskuuta 2005 tehdyllä ETA:n sekakomitean päätöksellä N:o 113/2005 (1).

| (2) | Maatalous- ja metsätraktoreiden tyyppihyväksyntää koskevien neuvoston direktiivin 86/298/ETY liitteiden I ja II, neuvoston direktiivin 87/402/ETY liitteiden I ja II sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2003/37/EY liitteiden I, II ja III muuttamisesta niiden mukauttamiseksi 18 päivänä lokakuuta 2005 annettu komission direktiivi 2005/67/EY (2) olisi otettava osaksi sopimusta, |
| --- | --- |

(2)

Maatalous- ja metsätraktoreiden tyyppihyväksyntää koskevien neuvoston direktiivin 86/298/ETY liitteiden I ja II, neuvoston direktiivin 87/402/ETY liitteiden I ja II sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2003/37/EY liitteiden I, II ja III muuttamisesta niiden mukauttamiseksi 18 päivänä lokakuuta 2005 annettu komission direktiivi 2005/67/EY (2) olisi otettava osaksi sopimusta,

ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:

1 artikla

Lisätään sopimuksen liitteessä II olevan II luvun 20 kohtaan (neuvoston direktiivi 86/298/ETY), 22 kohtaan (neuvoston direktiivi 87/402/ETY) ja 28 kohtaan (Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2003/37/EY) luetelmakohta seuraavasti:

| ”— | 32005 L 0067: komission direktiivi 2005/67/EY, annettu 18 päivänä lokakuuta 2005 (EUVL L 273, 19.10.2005, s. 17)”. |
| --- | --- |

”—

32005 L 0067: komission direktiivi 2005/67/EY, annettu 18 päivänä lokakuuta 2005 (EUVL L 273, 19.10.2005, s. 17)”.

2 artikla

Direktiivin 2005/67/EY islanniksi ja norjaksi laaditut tekstit, jotka julkaistaan Euroopan unionin virallisen lehden ETA-täydennysosassa, ovat todistusvoimaisia.

3 artikla

Tämä päätös tulee voimaan 29 päivänä huhtikuuta 2006, jos kaikki sopimuksen 103 artiklan 1 kohdan mukaiset ilmoitukset on tehty ETA:n sekakomitealle (3).

4 artikla

Tämä päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisen lehden ETA-osastossa ja ETA-täydennysosassa.

Tehty Brysselissä 28 päivänä huhtikuuta 2006.

ETA:n sekakomitean puolesta

Puheenjohtaja

R. WRIGHT

---

(1)  EUVL L 339, 22.12.2005, s. 12.

1

(2)  EUVL L 273, 19.10.2005, s. 17.

2

(3)  Valtiosäännön asettamista vaatimuksista ei ole ilmoitettu.

3

---

| 29.6.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 175/92 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 175/92

---

ETA:n SEKAKOMITEAN PÄÄTÖS

N:o 45/2006,

tehty 28 päivänä huhtikuuta 2006,

ETA-sopimuksen liitteen II (Tekniset määräykset, standardit, testaus ja varmentaminen) muuttamisesta

ETA:n SEKAKOMITEA, joka

ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen, sellaisena kuin se on muutettuna Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen tarkistamisesta tehdyllä pöytäkirjalla, jäljempänä ’sopimus’, ja erityisesti sen 98 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Sopimuksen liite II muutettiin 10 päivänä maaliskuuta 2006 tehdyllä ETA:n sekakomitean päätöksellä N:o 23/2006 (1). |
| --- | --- |

(1)

Sopimuksen liite II muutettiin 10 päivänä maaliskuuta 2006 tehdyllä ETA:n sekakomitean päätöksellä N:o 23/2006 (1).

| (2) | Neuvoston direktiivien 76/895/ETY, 86/362/ETY, 86/363/ETY ja 90/642/ETY muuttamisesta viljoissa ja niiden pinnassa sekä tietyissä eläinperäisissä ja kasviperäisissä tuotteissa ja niiden pinnassa olevien tiettyjen torjunta-aineiden jäämien enimmäismäärien osalta 20 päivänä lokakuuta 2005 annettu komission direktiivi 2005/70/EY (2) olisi otettava osaksi sopimusta. |
| --- | --- |

(2)

Neuvoston direktiivien 76/895/ETY, 86/362/ETY, 86/363/ETY ja 90/642/ETY muuttamisesta viljoissa ja niiden pinnassa sekä tietyissä eläinperäisissä ja kasviperäisissä tuotteissa ja niiden pinnassa olevien tiettyjen torjunta-aineiden jäämien enimmäismäärien osalta 20 päivänä lokakuuta 2005 annettu komission direktiivi 2005/70/EY (2) olisi otettava osaksi sopimusta.

| (3) | Neuvoston direktiivin 90/642/ETY muuttamisesta siinä vahvistettujen etofumesaatin, lambda-syhalotriinin, metomyylin, pymetrotsiinin ja tiabendatsolin jäämien enimmäismäärien osalta 25 päivänä lokakuuta 2005 annettu komission direktiivi 2005/74/EY (3) olisi otettava osaksi sopimusta. |
| --- | --- |

(3)

Neuvoston direktiivin 90/642/ETY muuttamisesta siinä vahvistettujen etofumesaatin, lambda-syhalotriinin, metomyylin, pymetrotsiinin ja tiabendatsolin jäämien enimmäismäärien osalta 25 päivänä lokakuuta 2005 annettu komission direktiivi 2005/74/EY (3) olisi otettava osaksi sopimusta.

| (4) | Neuvoston direktiivien 90/642/ETY ja 86/362/ETY muuttamisesta niissä vahvistettujen kresoksiimimetyylin, syromatsiinin, bifentriinin, metalaksyylin ja atsoksistrobiinin jäämien enimmäismäärien osalta 8 päivänä marraskuuta 2005 annettu komission direktiivi 2005/76/EY (4) olisi otettava osaksi sopimusta. |
| --- | --- |

(4)

Neuvoston direktiivien 90/642/ETY ja 86/362/ETY muuttamisesta niissä vahvistettujen kresoksiimimetyylin, syromatsiinin, bifentriinin, metalaksyylin ja atsoksistrobiinin jäämien enimmäismäärien osalta 8 päivänä marraskuuta 2005 annettu komission direktiivi 2005/76/EY (4) olisi otettava osaksi sopimusta.

| (5) | Tiettyjen epoksijohdannaisten käytön rajoittamisesta elintarvikkeiden kanssa kosketuksiin joutuvissa materiaaleissa ja tarvikkeissa 18 päivänä marraskuuta 2005 annettu komission asetus (EY) N:o 1895/2005 (5) olisi otettava osaksi sopimusta. |
| --- | --- |

(5)

Tiettyjen epoksijohdannaisten käytön rajoittamisesta elintarvikkeiden kanssa kosketuksiin joutuvissa materiaaleissa ja tarvikkeissa 18 päivänä marraskuuta 2005 annettu komission asetus (EY) N:o 1895/2005 (5) olisi otettava osaksi sopimusta.

| (6) | Elintarvikkeiden kanssa kosketukseen joutuvista muovisista tarvikkeista annetun direktiivin 2002/72/EY muuttamisesta 18 päivänä marraskuuta 2005 annettu komission direktiivi 2005/79/EY (6) olisi otettava osaksi sopimusta, |
| --- | --- |

(6)

Elintarvikkeiden kanssa kosketukseen joutuvista muovisista tarvikkeista annetun direktiivin 2002/72/EY muuttamisesta 18 päivänä marraskuuta 2005 annettu komission direktiivi 2005/79/EY (6) olisi otettava osaksi sopimusta,

ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:

1 artikla

Muutetaan sopimuksen liitteessä II oleva XII luku seuraavasti:

| 1) | Lisätään 13 kohtaan (neuvoston direktiivi 76/895/ETY), 38 kohtaan (neuvoston direktiivi 86/362/ETY), 39 kohtaan (neuvoston direktiivi 86/363/ETY) ja 54 kohtaan (neuvoston direktiivi 90/642/ETY) luetelmakohdat seuraavasti:






  ”— | 32005 L 0070: komission direktiivi 2005/70/EY, annettu 20 päivänä lokakuuta 2005 (EUVL L 276, 21.10.2005, s. 35).”. |
| --- | --- | --- |

1)

Lisätään 13 kohtaan (neuvoston direktiivi 76/895/ETY), 38 kohtaan (neuvoston direktiivi 86/362/ETY), 39 kohtaan (neuvoston direktiivi 86/363/ETY) ja 54 kohtaan (neuvoston direktiivi 90/642/ETY) luetelmakohdat seuraavasti:

”—

32005 L 0070: komission direktiivi 2005/70/EY, annettu 20 päivänä lokakuuta 2005 (EUVL L 276, 21.10.2005, s. 35).”.

| 2) | Lisätään 38 kohtaan (neuvoston direktiivi 86/362/ETY) ja 54 kohtaan (neuvoston direktiivi 90/642/ETY) luetelmakohta seuraavasti:






  ”— | 32005 L 0076: komission direktiivi 2005/76/EY, annettu 8 päivänä marraskuuta 2005 (EUVL L 293, 9.11.2005, s. 14).”. |
| --- | --- | --- |

2)

Lisätään 38 kohtaan (neuvoston direktiivi 86/362/ETY) ja 54 kohtaan (neuvoston direktiivi 90/642/ETY) luetelmakohta seuraavasti:

”—

32005 L 0076: komission direktiivi 2005/76/EY, annettu 8 päivänä marraskuuta 2005 (EUVL L 293, 9.11.2005, s. 14).”.

| 3) | Lisätään 54 kohtaan (neuvoston direktiivi 90/642/ETY) luetelmakohta seuraavasti:






  ”— | 32005 L 0074: komission direktiivi 2005/74/EY, annettu 25 päivänä lokakuuta 2005 (EUVL L 282, 26.10.2005, s. 9).”. |
| --- | --- | --- |

3)

Lisätään 54 kohtaan (neuvoston direktiivi 90/642/ETY) luetelmakohta seuraavasti:

”—

32005 L 0074: komission direktiivi 2005/74/EY, annettu 25 päivänä lokakuuta 2005 (EUVL L 282, 26.10.2005, s. 9).”.

| 4) | Lisätään 54zzb kohtaan (komission direktiivi 2002/72/EY) luetelmakohta seuraavasti:






  ”— | 32005 L 0079: komission direktiivi 2005/79/EY, annettu 18 päivänä marraskuuta 2005 (EUVL L 302, 19.11.2005, s. 35).”. |
| --- | --- | --- |

4)

Lisätään 54zzb kohtaan (komission direktiivi 2002/72/EY) luetelmakohta seuraavasti:

”—

32005 L 0079: komission direktiivi 2005/79/EY, annettu 18 päivänä marraskuuta 2005 (EUVL L 302, 19.11.2005, s. 35).”.

| 5) | Lisätään 54zzv kohdan (komission direktiivi 2005/38/EY) jälkeen kohta seuraavasti:






  ”54zzw. | 32005 R 1895: komission asetus (EY) N:o 1895/2005, annettu 18 päivänä marraskuuta 2005, tiettyjen epoksijohdannaisten käytön rajoittamisesta elintarvikkeiden kanssa kosketuksiin joutuvissa materiaaleissa ja tarvikkeissa (EUVL L 302, 19.11.2005, s. 28).”. |
| --- | --- | --- |

5)

Lisätään 54zzv kohdan (komission direktiivi 2005/38/EY) jälkeen kohta seuraavasti:

”54zzw.

32005 R 1895: komission asetus (EY) N:o 1895/2005, annettu 18 päivänä marraskuuta 2005, tiettyjen epoksijohdannaisten käytön rajoittamisesta elintarvikkeiden kanssa kosketuksiin joutuvissa materiaaleissa ja tarvikkeissa (EUVL L 302, 19.11.2005, s. 28).”.

2 artikla

Asetuksen (EY) N:o 1895/2005 sekä direktiivien 2005/70/EY, 2005/74/EY, 2005/76/EY ja 2005/79/EY islanniksi ja norjaksi laaditut tekstit, jotka julkaistaan Euroopan unionin virallisen lehden ETA-täydennysosassa, ovat todistusvoimaisia.

3 artikla

Tämä päätös tulee voimaan 29 päivänä huhtikuuta 2006, jos kaikki sopimuksen 103 artiklan 1 kohdan mukaiset ilmoitukset on tehty ETA:n sekakomitealle (7).

4 artikla

Tämä päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisen lehden ETA-osastossa ja ETA-täydennysosassa.

Tehty Brysselissä 28 päivänä huhtikuuta 2006.

ETA:n sekakomitean puolesta

Puheenjohtaja

R. WRIGHT

---

(1)  EUVL L 147, 1.6.2006, s. 36.

1

(2)  EUVL L 276, 21.10.2005, s. 35.

2

(3)  EUVL L 282, 26.10.2005, s. 9.

3

(4)  EUVL L 293, 9.11.2005, s. 14.

4

(5)  EUVL L 302, 19.11.2005, s. 28.

5

(6)  EUVL L 302, 19.11.2005, s. 35.

6

(7)  Valtiosäännön asettamista vaatimuksista ei ole ilmoitettu.

7

---

| 29.6.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 175/94 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 175/94

---

ETA:n SEKAKOMITEAN PÄÄTÖS

N:o 46/2006,

tehty 28 päivänä huhtikuuta 2006,

ETA-sopimuksen liitteen II (Tekniset määräykset, standardit, testaus ja varmentaminen) muuttamisesta

ETA:n SEKAKOMITEA, joka

ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen, sellaisena kuin se on muutettuna Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen tarkistamisesta tehdyllä pöytäkirjalla, jäljempänä ’sopimus’, ja erityisesti sen 98 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Sopimuksen liite II muutettiin 10 päivänä maaliskuuta 2006 tehdyllä ETA:n sekakomitean päätöksellä N:o 23/2006 (1). |
| --- | --- |

(1)

Sopimuksen liite II muutettiin 10 päivänä maaliskuuta 2006 tehdyllä ETA:n sekakomitean päätöksellä N:o 23/2006 (1).

| (2) | Direktiivin 2005/26/EY oikaisemisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2000/13/EY liitteestä IIIa väliaikaisesti poistettujen elintarvikkeiden ainesosien ja aineiden luettelon osalta 3 päivänä lokakuuta 2005 annettu komission direktiivi 2005/63/EY (2) olisi otettava osaksi sopimusta, |
| --- | --- |

(2)

Direktiivin 2005/26/EY oikaisemisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2000/13/EY liitteestä IIIa väliaikaisesti poistettujen elintarvikkeiden ainesosien ja aineiden luettelon osalta 3 päivänä lokakuuta 2005 annettu komission direktiivi 2005/63/EY (2) olisi otettava osaksi sopimusta,

ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:

1 artikla

Lisätään sopimuksen liitteessä II olevan XII luvun 54zzu kohtaan (komission direktiivi 2005/26/EY) luetelmakohta seuraavasti:

”, sellaisena kuin se on muutettuna:

| — | 32005 L 0063: komission direktiivi 2005/63/EY, annettu 3 päivänä lokakuuta 2005 (EUVL L 258, 4.10.2005, s. 3).”. |
| --- | --- |

—

32005 L 0063: komission direktiivi 2005/63/EY, annettu 3 päivänä lokakuuta 2005 (EUVL L 258, 4.10.2005, s. 3).”.

2 artikla

Direktiivin 2005/63/EY islanniksi ja norjaksi laaditut tekstit, jotka julkaistaan Euroopan unionin virallisen lehden ETA-täydennysosassa, ovat todistusvoimaisia.

3 artikla

Tämä päätös tulee voimaan 29 päivänä huhtikuuta 2006, jos kaikki sopimuksen 103 artiklan 1 kohdan mukaiset ilmoitukset on tehty ETA:n sekakomitealle (3).

4 artikla

Tämä päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisen lehden ETA-osastossa ja ETA-täydennysosassa.

Tehty Brysselissä 28 päivänä huhtikuuta 2006.

ETA:n sekakomitean puolesta

Puheenjohtaja

R. WRIGHT

---

(1)  EUVL L 147, 1.6.2006, s. 36.

1

(2)  EUVL L 258, 4.10.2005, s. 3.

2

(3)  Valtiosäännön asettamista vaatimuksista ei ole ilmoitettu.

3

---

| 29.6.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 175/95 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 175/95

---

ETA:n SEKAKOMITEAN PÄÄTÖS

N:o 47/2006,

tehty 28 päivänä huhtikuuta 2006,

ETA-sopimuksen liitteen II (Tekniset määräykset, standardit, testaus ja varmentaminen) muuttamisesta

ETA:n SEKAKOMITEA, joka

ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen, sellaisena kuin se on muutettuna Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen tarkistamisesta tehdyllä pöytäkirjalla, jäljempänä ’sopimus’, ja erityisesti sen 98 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Sopimuksen liite II muutettiin 10 päivänä maaliskuuta 2006 tehdyllä ETA:n sekakomitean päätöksellä N:o 28/2006 (1). |
| --- | --- |

(1)

Sopimuksen liite II muutettiin 10 päivänä maaliskuuta 2006 tehdyllä ETA:n sekakomitean päätöksellä N:o 28/2006 (1).

| (2) | Tiettyjen vaarallisten aineiden käytön rajoittamisesta sähkö- ja elektroniikkalaitteissa annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2002/95/EY liitteen muuttamisesta sen mukauttamiseksi tekniikan kehitykseen 21 päivänä lokakuuta 2005 tehty komission päätös 2005/747/EY (2) olisi otettava osaksi sopimusta. |
| --- | --- |

(2)

Tiettyjen vaarallisten aineiden käytön rajoittamisesta sähkö- ja elektroniikkalaitteissa annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2002/95/EY liitteen muuttamisesta sen mukauttamiseksi tekniikan kehitykseen 21 päivänä lokakuuta 2005 tehty komission päätös 2005/747/EY (2) olisi otettava osaksi sopimusta.

| (3) | Tiettyjen vaarallisten aineiden ja valmisteiden markkinoille saattamisen ja käytön rajoituksia koskevien jäsenvaltioiden lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten lähentämisestä annetun neuvoston direktiivin 76/769/ETY muuttamisesta kahdennenkymmenennenkahdeksannen kerran (tolueeni ja triklooribentseeni) 26 päivänä lokakuuta 2005 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2005/59/EY (3) olisi otettava osaksi sopimusta, |
| --- | --- |

(3)

Tiettyjen vaarallisten aineiden ja valmisteiden markkinoille saattamisen ja käytön rajoituksia koskevien jäsenvaltioiden lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten lähentämisestä annetun neuvoston direktiivin 76/769/ETY muuttamisesta kahdennenkymmenennenkahdeksannen kerran (tolueeni ja triklooribentseeni) 26 päivänä lokakuuta 2005 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2005/59/EY (3) olisi otettava osaksi sopimusta,

ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:

1 artikla

Muutetaan sopimuksen liitteessä II oleva XV luku seuraavasti:

| 1) | Lisätään 4 kohtaan (neuvoston direktiivi 76/769/ETY) luetelmakohta seuraavasti:






  ”— | 32005 L 0059: Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2005/59/EY, annettu 26 päivänä lokakuuta 2005 (EUVL L 309, 25.11.2005, s. 13)”. |
| --- | --- | --- |

1)

Lisätään 4 kohtaan (neuvoston direktiivi 76/769/ETY) luetelmakohta seuraavasti:

”—

32005 L 0059: Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2005/59/EY, annettu 26 päivänä lokakuuta 2005 (EUVL L 309, 25.11.2005, s. 13)”.

| 2) | Lisätään 12q kohtaan (Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2002/95/EY) luetelmakohta seuraavasti:






  ”— | 32005 D 0747: komission päätös 2005/747/EY, tehty 21 päivänä lokakuuta 2005 (EUVL L 280, 25.10.2005, s. 18)”. |
| --- | --- | --- |

2)

Lisätään 12q kohtaan (Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2002/95/EY) luetelmakohta seuraavasti:

”—

32005 D 0747: komission päätös 2005/747/EY, tehty 21 päivänä lokakuuta 2005 (EUVL L 280, 25.10.2005, s. 18)”.

2 artikla

Direktiivin 2005/59/EY ja päätöksen 2005/747/EY islanniksi ja norjaksi laaditut tekstit, jotka julkaistaan Euroopan unionin virallisen lehden ETA-täydennysosassa, ovat todistusvoimaisia.

3 artikla

Tämä päätös tulee voimaan 29 päivänä huhtikuuta 2006, jos kaikki sopimuksen 103 artiklan 1 kohdan mukaiset ilmoitukset on tehty ETA:n sekakomitealle (4).

4 artikla

Tämä päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisen lehden ETA-osastossa ja ETA-täydennysosassa.

Tehty Brysselissä 28 päivänä huhtikuuta 2006.

ETA:n sekakomitean puolesta

Puheenjohtaja

R. WRIGHT

---

(1)  EUVL L 147, 1.6.2006, s. 42.

1

(2)  EUVL L 280, 25.10.2005, s. 18.

2

(3)  EUVL L 309, 25.11.2005, s. 13.

3

(4)  Valtiosäännön asettamista vaatimuksista ei ole ilmoitettu.

4

---

| 29.6.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 175/97 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 175/97

---

ETA:n SEKAKOMITEAN PÄÄTÖS

N:o 48/2006,

tehty 28 päivänä huhtikuuta 2006,

ETA-sopimuksen liitteen XX (Ympäristö) muuttamisesta

ETA:n SEKAKOMITEA, joka

ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen, sellaisena kuin se on muutettuna Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen tarkistamisesta tehdyllä pöytäkirjalla, jäljempänä ’sopimus’, ja erityisesti sen 98 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Sopimuksen liite XX muutettiin 10 päivänä maaliskuuta 2006 tehdyllä ETA:n sekakomitean päätöksellä N:o 36/2006 (1). |
| --- | --- |

(1)

Sopimuksen liite XX muutettiin 10 päivänä maaliskuuta 2006 tehdyllä ETA:n sekakomitean päätöksellä N:o 36/2006 (1).

| (2) | Tarkistetuista ekologisista arviointiperusteista yhteisön ympäristömerkin myöntämiseksi sisämaaleille ja -lakoille ja päätöksen 1999/10/EY muuttamisesta 3 päivänä syyskuuta 2002 tehty komission päätös 2002/739/EY (2) olisi otettava osaksi sopimusta. |
| --- | --- |

(2)

Tarkistetuista ekologisista arviointiperusteista yhteisön ympäristömerkin myöntämiseksi sisämaaleille ja -lakoille ja päätöksen 1999/10/EY muuttamisesta 3 päivänä syyskuuta 2002 tehty komission päätös 2002/739/EY (2) olisi otettava osaksi sopimusta.

| (3) | Tarkistetuista ekologisista arviointiperusteista yhteisön ympäristömerkin myöntämiseksi vuodepatjoille ja päätöksen 98/634/EY muuttamisesta 3 päivänä syyskuuta 2002 tehty komission päätös 2002/740/EY (3) olisi otettava osaksi sopimusta. |
| --- | --- |

(3)

Tarkistetuista ekologisista arviointiperusteista yhteisön ympäristömerkin myöntämiseksi vuodepatjoille ja päätöksen 98/634/EY muuttamisesta 3 päivänä syyskuuta 2002 tehty komission päätös 2002/740/EY (3) olisi otettava osaksi sopimusta.

| (4) | Tarkistetuista ekologisista arviointiperusteista yhteisön ympäristömerkin myöntämiseksi kopio- ja painopaperille ja päätöksen 1999/554/EY muuttamisesta 4 päivänä syyskuuta 2002 tehty komission päätös 2002/741/EY (4) olisi otettava osaksi sopimusta. |
| --- | --- |

(4)

Tarkistetuista ekologisista arviointiperusteista yhteisön ympäristömerkin myöntämiseksi kopio- ja painopaperille ja päätöksen 1999/554/EY muuttamisesta 4 päivänä syyskuuta 2002 tehty komission päätös 2002/741/EY (4) olisi otettava osaksi sopimusta.

ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:

1 artikla

Lisätään sopimuksen liitteessä XX olevan 2u kohdan (komission päätös 2005/360/EY) jälkeen kohta seuraavasti:

| ”2v. | 32002 D 0739: Komission päätös 2002/739/EY, tehty 3 päivänä syyskuuta 2002, tarkistetuista ekologisista arviointiperusteista yhteisön ympäristömerkin myöntämiseksi sisämaaleille ja -lakoille ja päätöksen 1999/10/EY muuttamisesta (EYVL L 236, 4.9.2002, s. 4). |
| --- | --- |

”2v.

32002 D 0739: Komission päätös 2002/739/EY, tehty 3 päivänä syyskuuta 2002, tarkistetuista ekologisista arviointiperusteista yhteisön ympäristömerkin myöntämiseksi sisämaaleille ja -lakoille ja päätöksen 1999/10/EY muuttamisesta (EYVL L 236, 4.9.2002, s. 4).

| 2w. | 32002 D 0740: Komission päätös 2002/740/EY, tehty 3 päivänä syyskuuta 2002, tarkistetuista ekologisista arviointiperusteista yhteisön ympäristömerkin myöntämiseksi vuodepatjoille ja päätöksen 98/634/EY muuttamisesta (EYVL L 236, 4.9.2002, s. 10). |
| --- | --- |

2w.

32002 D 0740: Komission päätös 2002/740/EY, tehty 3 päivänä syyskuuta 2002, tarkistetuista ekologisista arviointiperusteista yhteisön ympäristömerkin myöntämiseksi vuodepatjoille ja päätöksen 98/634/EY muuttamisesta (EYVL L 236, 4.9.2002, s. 10).

| 2x. | 32002 D 0741: Komission päätös 2002/741/EY, tehty 4 päivänä syyskuuta 2002, tarkistetuista ekologisista arviointiperusteista yhteisön ympäristömerkin myöntämiseksi kopio- ja painopaperille ja päätöksen 1999/554/EY muuttamisesta (EYVL L 237, 5.9.2002, s. 6).”. |
| --- | --- |

2x.

32002 D 0741: Komission päätös 2002/741/EY, tehty 4 päivänä syyskuuta 2002, tarkistetuista ekologisista arviointiperusteista yhteisön ympäristömerkin myöntämiseksi kopio- ja painopaperille ja päätöksen 1999/554/EY muuttamisesta (EYVL L 237, 5.9.2002, s. 6).”.

2 artikla

Päätösten 2002/739/EY, 2002/740/EY ja 2002/741/EY islanniksi ja norjaksi laaditut tekstit, jotka julkaistaan Euroopan unionin virallisen lehden ETA-täydennysosassa, ovat todistusvoimaisia.

3 artikla

Tämä päätös tulee voimaan 29 päivänä huhtikuuta 2006, jos kaikki sopimuksen 103 artiklan 1 kohdan mukaiset ilmoitukset on tehty ETA:n sekakomitealle (5).

4 artikla

Tämä päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisen lehden ETA-osastossa ja ETA-täydennysosassa.

Tehty Brysselissä 28 päivänä huhtikuuta 2006.

ETA:n sekakomitean puolesta

Puheenjohtaja

R. WRIGHT

---

(1)  EUVL L 147, 1.6.2006, s. 55.

1

(2)  EYVL L 236, 4.9.2002, s. 4.

2

(3)  EYVL L 236, 4.9.2002, s. 10.

3

(4)  EYVL L 237, 5.9.2002, s. 6.

4

(5)  Valtiosäännön asettamista vaatimuksista ei ole ilmoitettu.

5

---

| 29.6.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 175/99 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 175/99

---

ETA:n SEKAKOMITEAN PÄÄTÖS

N:o 49/2006,

tehty 28 päivänä huhtikuuta 2006,

ETA-sopimuksen liitteen XX (Ympäristö) muuttamisesta

ETA:n SEKAKOMITEA, joka

ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen, sellaisena kuin se on muutettuna Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen tarkistamisesta tehdyllä pöytäkirjalla, jäljempänä ’sopimus’, ja erityisesti sen 98 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Sopimuksen liite XX muutettiin 10 päivänä maaliskuuta 2006 tehdyllä ETA:n sekakomitean päätöksellä N:o 36/2006 (1). |
| --- | --- |

(1)

Sopimuksen liite XX muutettiin 10 päivänä maaliskuuta 2006 tehdyllä ETA:n sekakomitean päätöksellä N:o 36/2006 (1).

| (2) | Direktiivin 1999/32/EY muuttamisesta 6 päivänä heinäkuuta 2005 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2005/33/EY (2) olisi otettava osaksi sopimusta, |
| --- | --- |

(2)

Direktiivin 1999/32/EY muuttamisesta 6 päivänä heinäkuuta 2005 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2005/33/EY (2) olisi otettava osaksi sopimusta,

ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:

1 artikla

Muutetaan sopimuksen liite XX seuraavasti:

| 1) | Lisätään 21ad kohtaan (neuvoston direktiivi 1999/32/EY) seuraava:
  ”, sellaisena kuin se on muutettuna seuraavalla:






  — | 32005 L 0033: Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2005/33/EY, annettu 6 päivänä heinäkuuta 2005 (EUVL L 191, 22.7.2005, s. 59).”. |
| --- | --- | --- |

1)

Lisätään 21ad kohtaan (neuvoston direktiivi 1999/32/EY) seuraava:

”, sellaisena kuin se on muutettuna seuraavalla:

—

32005 L 0033: Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2005/33/EY, annettu 6 päivänä heinäkuuta 2005 (EUVL L 191, 22.7.2005, s. 59).”.

| 2) | Lisätään 21ad kohdan mukautukseen (neuvoston direktiivi 1999/32/EY) seuraava:
  ”Lisätään 2 artiklan 3l kohdassa ilmauksen ’Kanariansaaria’ jälkeen ilmaus ’sekä Islantia koko alueensa osalta’.”. |
| --- | --- |

2)

Lisätään 21ad kohdan mukautukseen (neuvoston direktiivi 1999/32/EY) seuraava:

”Lisätään 2 artiklan 3l kohdassa ilmauksen ’Kanariansaaria’ jälkeen ilmaus ’sekä Islantia koko alueensa osalta’.”.

2 artikla

Direktiivin 2005/33/EY islanniksi ja norjaksi laaditut tekstit, jotka julkaistaan Euroopan unionin virallisen lehden ETA-täydennysosassa, ovat todistusvoimaisia.

3 artikla

Tämä päätös tulee voimaan 29 päivänä huhtikuuta 2006, jos kaikki sopimuksen 103 artiklan 1 kohdan mukaiset ilmoitukset on tehty ETA:n sekakomitealle (3).

4 artikla

Tämä päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisen lehden ETA-osastossa ja ETA-täydennysosassa.

Tehty Brysselissä 28 päivänä huhtikuuta 2006.

ETA:n sekakomitean puolesta

Puheenjohtaja

R. WRIGHT

---

(1)  EUVL L 147, 1.6.2006, s. 55.

1

(2)  EUVL L 191, 22.7.2005, s. 59.

2

(3)  Valtiosäännön asettamista vaatimuksista ei ole ilmoitettu.

3

---

| 29.6.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 175/100 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 175/100

---

ETA:n SEKAKOMITEAN PÄÄTÖS

N:o 50/2006,

tehty 28 päivänä huhtikuuta 2006,

ETA-sopimuksen liitteen XX (Ympäristö) muuttamisesta

ETA:n SEKAKOMITEA, joka

ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen, sellaisena kuin se on muutettuna Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen tarkistamisesta tehdyllä pöytäkirjalla, jäljempänä ’sopimus’, ja erityisesti sen 98 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Sopimuksen liite XX muutettiin 10 päivänä maaliskuuta 2006 tehdyllä ETA:n sekakomitean päätöksellä N:o 36/2006 (1). |
| --- | --- |

(1)

Sopimuksen liite XX muutettiin 10 päivänä maaliskuuta 2006 tehdyllä ETA:n sekakomitean päätöksellä N:o 36/2006 (1).

| (2) | Romuajoneuvoista annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2000/53/EY liitteen II muuttamisesta 20 päivänä syyskuuta 2005 tehty neuvoston päätös 2005/673/EY (2) olisi otettava osaksi sopimusta, |
| --- | --- |

(2)

Romuajoneuvoista annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2000/53/EY liitteen II muuttamisesta 20 päivänä syyskuuta 2005 tehty neuvoston päätös 2005/673/EY (2) olisi otettava osaksi sopimusta,

ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:

1 artikla

Lisätään sopimuksen liitteessä XX olevaan 32e kohtaan (Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2000/53/EY) luetelmakohta seuraavasti:

| ”— | 32005 D 0673: Neuvoston päätös 2005/673/EY, tehty 20 päivänä syyskuuta 2005 (EUVL L 254, 30.9.2005, s. 69).”. |
| --- | --- |

”—

32005 D 0673: Neuvoston päätös 2005/673/EY, tehty 20 päivänä syyskuuta 2005 (EUVL L 254, 30.9.2005, s. 69).”.

2 artikla

Päätöksen 2005/673/EY islanniksi ja norjaksi laaditut tekstit, jotka julkaistaan Euroopan unionin virallisen lehden ETA-täydennysosassa, ovat todistusvoimaisia.

3 artikla

Tämä päätös tulee voimaan 29 päivänä huhtikuuta 2006, jos kaikki sopimuksen 103 artiklan 1 kohdan mukaiset ilmoitukset on tehty ETA:n sekakomitealle (3).

4 artikla

Tämä päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisen lehden ETA-osastossa ja ETA-täydennysosassa.

Tehty Brysselissä 28 päivänä huhtikuuta 2006.

ETA:n sekakomitean puolesta

Puheenjohtaja

R. WRIGHT

---

(1)  EUVL L 147, 1.6.2006, s. 55.

1

(2)  EUVL L 254, 30.9.2005, s. 69.

2

(3)  Valtiosäännön asettamista vaatimuksista ei ole ilmoitettu.

3

---

| 29.6.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 175/101 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 175/101

---

ETA:n SEKAKOMITEAN PÄÄTÖS

N:o 51/2006,

tehty 28 päivänä huhtikuuta 2006,

ETA-sopimuksen liitteen XXI (Tilastot) muuttamisesta

ETA:n SEKAKOMITEA, joka

ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen, sellaisena kuin se on muutettuna Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen tarkistamisesta tehdyllä pöytäkirjalla, jäljempänä ’sopimus’, ja erityisesti sen 98 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Sopimuksen liite XXI muutettiin 27 päivänä tammikuuta 2006 tehdyllä ETA:n sekakomitean päätöksellä N:o 16/2006 (1). |
| --- | --- |

(1)

Sopimuksen liite XXI muutettiin 27 päivänä tammikuuta 2006 tehdyllä ETA:n sekakomitean päätöksellä N:o 16/2006 (1).

| (2) | Lyhyen aikavälin tilastoista annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1165/98 muuttamisesta 6 päivänä heinäkuuta 2005 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1158/2005 (2) olisi otettava osaksi sopimusta. |
| --- | --- |

(2)

Lyhyen aikavälin tilastoista annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1165/98 muuttamisesta 6 päivänä heinäkuuta 2005 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1158/2005 (2) olisi otettava osaksi sopimusta.

| (3) | Institutionaalisen sektorin mukaan jaotellun muita kuin rahoitustilejä koskevan neljännesvuositilinpidon laatimisesta 6 päivänä heinäkuuta 2005 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1161/2005 (3) olisi otettava osaksi sopimusta, |
| --- | --- |

(3)

Institutionaalisen sektorin mukaan jaotellun muita kuin rahoitustilejä koskevan neljännesvuositilinpidon laatimisesta 6 päivänä heinäkuuta 2005 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1161/2005 (3) olisi otettava osaksi sopimusta,

ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:

1 artikla

Muutetaan sopimuksen liite XXI seuraavasti:

| 1) | Lisätään 2 kohtaan luetelmakohta (neuvoston asetus (EY) N:o 1165/98) seuraavasti:
  ”, sellaisena kuin se on muutettuna seuraavalla:






  — | 32005 R 1158: Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1158/2005, annettu 6 päivänä heinäkuuta 2005 (EUVL L 191, 22.7.2005, s. 1).”. |
| --- | --- | --- |

1)

Lisätään 2 kohtaan luetelmakohta (neuvoston asetus (EY) N:o 1165/98) seuraavasti:

”, sellaisena kuin se on muutettuna seuraavalla:

—

32005 R 1158: Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1158/2005, annettu 6 päivänä heinäkuuta 2005 (EUVL L 191, 22.7.2005, s. 1).”.

| 2) | Lisätään 19s kohdan (Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 184/2005) jälkeen kohta seuraavasti:






  ”19t. | 32005 R 1161: Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1161/2005, annettu 6 päivänä heinäkuuta 2005, institutionaalisen sektorin mukaan jaotellun muita kuin rahoitustilejä koskevan neljännesvuositilinpidon laatimisesta (EUVL L 191, 22.7.2005, s. 22).
  Tätä sopimusta sovellettaessa asetuksen säännöksiä koskee seuraava mukautus:
  Tätä asetusta ei sovelleta Liechtensteiniin.”. |
| --- | --- | --- |

2)

Lisätään 19s kohdan (Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 184/2005) jälkeen kohta seuraavasti:

”19t.

32005 R 1161: Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1161/2005, annettu 6 päivänä heinäkuuta 2005, institutionaalisen sektorin mukaan jaotellun muita kuin rahoitustilejä koskevan neljännesvuositilinpidon laatimisesta (EUVL L 191, 22.7.2005, s. 22).

Tätä sopimusta sovellettaessa asetuksen säännöksiä koskee seuraava mukautus:

Tätä asetusta ei sovelleta Liechtensteiniin.”.

2 artikla

Asetusten (EY) N:o 1158/2005 ja (EY) N:o 1161/2005 islanniksi ja norjaksi laaditut tekstit, jotka julkaistaan Euroopan unionin virallisen lehden ETA-täydennysosassa, ovat todistusvoimaisia.

3 artikla

Tämä päätös tulee voimaan 29 päivänä huhtikuuta 2006, jos kaikki sopimuksen 103 artiklan 1 kohdan mukaiset ilmoitukset on tehty ETA:n sekakomitealle (4).

4 artikla

Tämä päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisen lehden ETA-osastossa ja ETA-täydennysosassa.

Tehty Brysselissä 28 päivänä huhtikuuta 2006.

ETA:n sekakomitean puolesta

Puheenjohtaja

R. WRIGHT

---

(1)  EUVL L 92, 30.3.2006, s. 45.

1

(2)  EUVL L 191, 22.7.2005, s. 1.

2

(3)  EUVL L 191, 22.7.2005, s. 22.

3

(4)  Valtiosäännön asettamat vaatimukset on ilmoitettu.

4

---

| 29.6.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 175/103 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 175/103

---

ETA:n SEKAKOMITEAN PÄÄTÖS

N:o 52/2006,

tehty 28 päivänä huhtikuuta 2006,

ETA-sopimuksen liitteen XXI (Tilastot) muuttamisesta

ETA:n SEKAKOMITEA, joka

ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen, sellaisena kuin se on muutettuna Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen tarkistamisesta tehdyllä pöytäkirjalla, jäljempänä ’sopimus’, ja erityisesti sen 98 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Sopimuksen liite XXI muutettiin 27 päivänä tammikuuta 2006 tehdyllä ETA:n sekakomitean päätöksellä N:o 16/2006 (1). |
| --- | --- |

(1)

Sopimuksen liite XXI muutettiin 27 päivänä tammikuuta 2006 tehdyllä ETA:n sekakomitean päätöksellä N:o 16/2006 (1).

| (2) | Asianmukaisten laadunarviointiperusteiden ja laatuselvitysten sisällön määrittelystä jätetilastoille Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 2150/2002 soveltamiseksi 5 päivänä syyskuuta 2005 annettu komission asetus (EY) N:o 1445/2005 (2) olisi otettava osaksi sopimusta, |
| --- | --- |

(2)

Asianmukaisten laadunarviointiperusteiden ja laatuselvitysten sisällön määrittelystä jätetilastoille Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 2150/2002 soveltamiseksi 5 päivänä syyskuuta 2005 annettu komission asetus (EY) N:o 1445/2005 (2) olisi otettava osaksi sopimusta,

ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:

1 artikla

Lisätään sopimuksen liitteessä XXI olevan 27a kohdan (komission asetus (EY) N:o 782/2005) jälkeen kohta seuraavasti:

| ”27b. | 32005 R 1445: Komission asetus (EY) N:o 1445/2005, annettu 5 päivänä syyskuuta 2005, asianmukaisten laadunarviointiperusteiden ja laatuselvitysten sisällön määrittelystä jätetilastoille Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 2150/2002 soveltamiseksi (EUVL L 229, 6.9.2005, s. 6).” |
| --- | --- |

”27b.

32005 R 1445: Komission asetus (EY) N:o 1445/2005, annettu 5 päivänä syyskuuta 2005, asianmukaisten laadunarviointiperusteiden ja laatuselvitysten sisällön määrittelystä jätetilastoille Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 2150/2002 soveltamiseksi (EUVL L 229, 6.9.2005, s. 6).”

2 artikla

Asetuksen (EY) N:o 1445/2005 islanniksi ja norjaksi laaditut tekstit, jotka julkaistaan Euroopan unionin virallisen lehden ETA-täydennysosassa, ovat todistusvoimaisia.

3 artikla

Tämä päätös tulee voimaan 29 päivänä huhtikuuta 2006, jos kaikki sopimuksen 103 artiklan 1 kohdan mukaiset ilmoitukset on tehty ETA:n sekakomitealle (3).

4 artikla

Tämä päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisen lehden ETA-osastossa ja ETA-täydennysosassa.

Tehty Brysselissä 28 päivänä huhtikuuta 2006.

ETA:n sekakomitean puolesta

Puheenjohtaja

R. WRIGHT

---

(1)  EUVL L 92, 30.3.2006, s. 45.

1

(2)  EUVL L 229, 6.9.2005, s. 6.

2

(3)  Valtiosäännön asettamista vaatimuksista ei ole ilmoitettu.

3

---

| 29.6.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 175/104 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 175/104

---

ETA:n SEKAKOMITEAN PÄÄTÖS

N:o 53/2006,

tehty 28 päivänä huhtikuuta 2006,

ETA-sopimuksen liitteen XXII (Yhtiöoikeus) muuttamisesta

ETA:n SEKAKOMITEA, joka

ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen, sellaisena kuin se on muutettuna Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen tarkistamisesta tehdyllä pöytäkirjalla, jäljempänä ’sopimus’, ja erityisesti sen 98 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Sopimuksen liite XXII muutettiin 10 päivänä maaliskuuta 2006 tehdyllä ETA:n sekakomitean päätöksellä N:o 37/2006 (1). |
| --- | --- |

(1)

Sopimuksen liite XXII muutettiin 10 päivänä maaliskuuta 2006 tehdyllä ETA:n sekakomitean päätöksellä N:o 37/2006 (1).

| (2) | Tiettyjen kansainvälisten tilinpäätösstandardien hyväksymisestä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1606/2002 mukaisesti annetun asetuksen (EY) N:o 1725/2003 muuttamisesta kansainvälisen tilinpäätösstandardin (IAS) 39 osalta 21 päivänä joulukuuta 2005 annettu komission asetus (EY) N:o 2106/2005 (2) olisi otettava osaksi sopimusta, |
| --- | --- |

(2)

Tiettyjen kansainvälisten tilinpäätösstandardien hyväksymisestä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1606/2002 mukaisesti annetun asetuksen (EY) N:o 1725/2003 muuttamisesta kansainvälisen tilinpäätösstandardin (IAS) 39 osalta 21 päivänä joulukuuta 2005 annettu komission asetus (EY) N:o 2106/2005 (2) olisi otettava osaksi sopimusta,

ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:

1 artikla

Lisätään sopimuksen liitteessä XXII olevaan 10ba kohtaan (komission asetus (EY) N:o 1725/2003) luetelmakohta seuraavasti:

| ”— | 32005 R 2106: Komission asetus (EY) N:o 2106/2005, annettu 21 päivänä joulukuuta 2005 (EUVL L 337, 22.12.2005, s. 16).” |
| --- | --- |

”—

32005 R 2106: Komission asetus (EY) N:o 2106/2005, annettu 21 päivänä joulukuuta 2005 (EUVL L 337, 22.12.2005, s. 16).”

2 artikla

Asetuksen (EY) N:o 2106/2005 islanniksi ja norjaksi laaditut tekstit, jotka julkaistaan Euroopan unionin virallisen lehden ETA-täydennysosassa, ovat todistusvoimaisia.

3 artikla

Tämä päätös tulee voimaan 20 päivän kuluttua sen hyväksymisestä, jos kaikki sopimuksen 103 artiklan 1 kohdan mukaiset ilmoitukset on tehty ETA:n sekakomitealle (3).

4 artikla

Tämä päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisen lehden ETA-osastossa ja ETA-täydennysosassa.

Tehty Brysselissä 28 päivänä huhtikuuta 2006.

ETA:n sekakomitean puolesta

Puheenjohtaja

R. WRIGHT

---

(1)  EUVL L 147, 1.6.2006, s. 56.

1

(2)  EUVL L 337, 22.12.2005, s. 16.

2

(3)  Valtiosäännön asettamista vaatimuksista ei ole ilmoitettu.

3

---

| 29.6.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 175/105 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 175/105

---

ETA:n SEKAKOMITEAN PÄÄTÖS

N:o 54/2006,

tehty 28 päivänä huhtikuuta 2006,

ETA-sopimuksen liitteen XXII (Yhtiöoikeus) muuttamisesta

ETA:n SEKAKOMITEA, joka

ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen, sellaisena kuin se on muutettuna Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen tarkistamisesta tehdyllä pöytäkirjalla, jäljempänä ’sopimus’, ja erityisesti sen 98 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Sopimuksen liite XXII muutettiin 10 päivänä maaliskuuta 2006 tehdyllä ETA:n sekakomitean päätöksellä N:o 37/2006 (1). |
| --- | --- |

(1)

Sopimuksen liite XXII muutettiin 10 päivänä maaliskuuta 2006 tehdyllä ETA:n sekakomitean päätöksellä N:o 37/2006 (1).

| (2) | Tiettyjen kansainvälisten tilinpäätösstandardien hyväksymisestä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1606/2002 mukaisesti annetun asetuksen (EY) N:o 1725/2003 muuttamisesta kansainvälisten tilinpäätösstandardien IFRS 1, 4, 6 ja 7 sekä IAS 1, 14, 17, 32, 33 ja 39 sekä kansainvälisen tilinpäätöskysymysten tulkintakomitean (IFRIC) tulkinnan IFRIC 6 osalta 11 päivänä tammikuuta 2006 annettu komission asetus (EY) N:o 108/2006 (2) olisi otettava osaksi sopimusta, |
| --- | --- |

(2)

Tiettyjen kansainvälisten tilinpäätösstandardien hyväksymisestä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1606/2002 mukaisesti annetun asetuksen (EY) N:o 1725/2003 muuttamisesta kansainvälisten tilinpäätösstandardien IFRS 1, 4, 6 ja 7 sekä IAS 1, 14, 17, 32, 33 ja 39 sekä kansainvälisen tilinpäätöskysymysten tulkintakomitean (IFRIC) tulkinnan IFRIC 6 osalta 11 päivänä tammikuuta 2006 annettu komission asetus (EY) N:o 108/2006 (2) olisi otettava osaksi sopimusta,

ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:

1 artikla

Lisätään sopimuksen liitteessä XXII olevaan 10ba kohtaan (komission asetus (EY) N:o 1725/2003) luetelmakohta seuraavasti:

| ”— | 32006 R 0108: Komission asetus (EY) N:o 108/2006, annettu 11 päivänä tammikuuta 2006 (EUVL L 24, 27.1.2006, s. 1).”. |
| --- | --- |

”—

32006 R 0108: Komission asetus (EY) N:o 108/2006, annettu 11 päivänä tammikuuta 2006 (EUVL L 24, 27.1.2006, s. 1).”.

2 artikla

Asetuksen (EY) N:o 108/2006 islanniksi ja norjaksi laaditut tekstit, jotka julkaistaan Euroopan unionin virallisen lehden ETA-täydennysosassa, ovat todistusvoimaisia.

3 artikla

Tämä päätös tulee voimaan 20 päivän kuluttua sen hyväksymisestä, jos kaikki sopimuksen 103 artiklan 1 kohdan mukaiset ilmoitukset on tehty ETA:n sekakomitealle (3).

4 artikla

Tämä päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisen lehden ETA-osastossa ja ETA-täydennysosassa.

Tehty Brysselissä 28 päivänä huhtikuuta 2006.

ETA:n sekakomitean puolesta

Puheenjohtaja

R. WRIGHT

---

(1)  EUVL L 147, 1.6.2006, s. 56.

1

(2)  EUVL L 24, 27.1.2006, s. 1.

2

(3)  Valtiosäännön asettamista vaatimuksista ei ole ilmoitettu.

3

---