# Eiropas Savienības L 142/2006

| | ISSN 1725-5112 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 142 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 49. sējums2006. gada 30. maijs |

ISSN 1725-5112

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 142

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

49. sējums2006. gada 30. maijs

---

| Saturs | | I   Tiesību akti, kuru publicēšana ir obligāta | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 794/2006 (2006. gada 29. maijs), ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem | 1 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 795/2006 (2006. gada 29. maijs), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 27/2006 par pastāvīga konkursa izsludināšanu Vācijas intervences aģentūras rīcībā esošu parasto kviešu eksportam | 3 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 796/2006 (2006. gada 29. maijs), ar ko pārtrauc sviesta iepirkšanu par 90 % no intervences cenas un atklāj iepirkšanu konkursa kārtībā laika posmam, kas beidzas 2006. gada 31. augustā | 4 |
| | * | Komisijas Direktīva 2006/50/EK (2006. gada 29. maijs), ar ko groza IV A un IV B pielikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 98/8/EK par biocīdo produktu laišanu tirgū (
  1
  ) | 6 |

Saturs

I   Tiesību akti, kuru publicēšana ir obligāta

Lappuse

Komisijas Regula (EK) Nr. 794/2006 (2006. gada 29. maijs), ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem

1

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 795/2006 (2006. gada 29. maijs), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 27/2006 par pastāvīga konkursa izsludināšanu Vācijas intervences aģentūras rīcībā esošu parasto kviešu eksportam

3

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 796/2006 (2006. gada 29. maijs), ar ko pārtrauc sviesta iepirkšanu par 90 % no intervences cenas un atklāj iepirkšanu konkursa kārtībā laika posmam, kas beidzas 2006. gada 31. augustā

4

*

Komisijas Direktīva 2006/50/EK (2006. gada 29. maijs), ar ko groza IV A un IV B pielikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 98/8/EK par biocīdo produktu laišanu tirgū (
  1
  )

1

6

| | | II   Tiesību akti, kuru publicēšana nav obligāta |
| --- | --- | --- |
| | | Komisija |
| | * | Komisijas Lēmums (2006. gada 3. maijs) par valsts noteikumu projektu, kuru saskaņā ar EK Līguma 95. panta 5. punktu paziņojusi Nīderlandes Karaliste un kurā noteiktas daļiņu emisijas robežvērtības transportlīdzekļiem, kas aprīkoti ar dīzeļmotoriem
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2006) 1791) | 16 |
| | * | Komisijas Lēmums (2006. gada 11. maijs) par saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 2037/2000 ierobežojamo vielu importa kvotu piešķiršanu laika posmam no 2006. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2006) 1819) | 26 |
| | * | Komisijas Lēmums (2006. gada 22. maijs), ar kuru groza Lēmumu 2004/370/EK, ar ko apstiprina metodes cūku liemeņu klasificēšanai Apvienotajā Karalistē
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2006) 1988) | 34 |
| | * | Komisijas Lēmums (2006. gada 23. maijs), atkāpe no dažiem Direktīvas 2003/54/EK noteikumiem attiecībā uz Madeiras salu arhipelāgu
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2006) 2008) | 35 |

II   Tiesību akti, kuru publicēšana nav obligāta

Komisija

*

Komisijas Lēmums (2006. gada 3. maijs) par valsts noteikumu projektu, kuru saskaņā ar EK Līguma 95. panta 5. punktu paziņojusi Nīderlandes Karaliste un kurā noteiktas daļiņu emisijas robežvērtības transportlīdzekļiem, kas aprīkoti ar dīzeļmotoriem
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2006) 1791)

(izziņots ar dokumenta numuru K(2006) 1791)

16

*

Komisijas Lēmums (2006. gada 11. maijs) par saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 2037/2000 ierobežojamo vielu importa kvotu piešķiršanu laika posmam no 2006. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2006) 1819)

(izziņots ar dokumenta numuru K(2006) 1819)

26

*

Komisijas Lēmums (2006. gada 22. maijs), ar kuru groza Lēmumu 2004/370/EK, ar ko apstiprina metodes cūku liemeņu klasificēšanai Apvienotajā Karalistē
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2006) 1988)

(izziņots ar dokumenta numuru K(2006) 1988)

34

*

Komisijas Lēmums (2006. gada 23. maijs), atkāpe no dažiem Direktīvas 2003/54/EK noteikumiem attiecībā uz Madeiras salu arhipelāgu
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2006) 2008)

(izziņots ar dokumenta numuru K(2006) 2008)

35

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

I Tiesību akti, kuru publicēšana ir obligāta

| 30.5.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 142/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.5.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 142/1

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 794/2006

(2006. gada 29. maijs),

ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1994. gada 21. decembra Regulu (EK) Nr. 3223/94 par sīki izstrādātiem augļu un dārzeņu ievešanas režīma izpildes noteikumiem (1), un jo īpaši tās 4. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulā (EK) Nr. 3223/94, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumus, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta ievešanas vērtības pielikumā precizētajiem produktu ievedumiem no trešām valstīm un periodiem. |
| --- | --- |

(1)

Regulā (EK) Nr. 3223/94, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumus, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta ievešanas vērtības pielikumā precizētajiem produktu ievedumiem no trešām valstīm un periodiem.

| (2) | Piemērojot iepriekš minētos kritērijus, standarta ievešanas vērtības nosakāmas līmeņos, kas norādīti šīs regulas pielikumā, |
| --- | --- |

(2)

Piemērojot iepriekš minētos kritērijus, standarta ievešanas vērtības nosakāmas līmeņos, kas norādīti šīs regulas pielikumā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta ievešanas vērtības, kas paredzētas Regulas (EK) Nr. 3223/94 4. pantā, ir tādas, kā norādīts tabulā, kas pievienota pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2006. gada 30. maijā.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2006. gada 29. maijā

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

J. L. DEMARTY

---

(1)  OV L 337, 24.12.1994., 66. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 386/2005 (OV L 62, 9.3.2005., 3. lpp.).

1

---

PIELIKUMS

Komisijas 2006. gada 29. maija Regulai, ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta ievešanas vērtība |
| 0702 00 00 | 052 | 86,5 |
| 204 | 37,0 |
| 999 | 61,8 |
| 0707 00 05 | 052 | 114,7 |
| 999 | 114,7 |
| 0709 90 70 | 052 | 98,4 |
| 999 | 98,4 |
| 0805 10 20 | 204 | 34,0 |
| 220 | 39,7 |
| 388 | 80,8 |
| 624 | 52,0 |
| 999 | 51,6 |
| 0805 50 10 | 388 | 83,1 |
| 528 | 54,5 |
| 999 | 68,8 |
| 0808 10 80 | 388 | 88,1 |
| 400 | 126,4 |
| 404 | 100,2 |
| 508 | 83,9 |
| 512 | 85,2 |
| 524 | 88,5 |
| 528 | 89,8 |
| 720 | 111,6 |
| 804 | 109,0 |
| 999 | 98,1 |
| 0809 20 95 | 052 | 227,5 |
| 999 | 227,5 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta ievešanas vērtība

0702 00 00

052

86,5

204

37,0

999

61,8

0707 00 05

052

114,7

999

114,7

0709 90 70

052

98,4

999

98,4

0805 10 20

204

34,0

220

39,7

388

80,8

624

52,0

999

51,6

0805 50 10

388

83,1

528

54,5

999

68,8

0808 10 80

388

88,1

400

126,4

404

100,2

508

83,9

512

85,2

524

88,5

528

89,8

720

111,6

804

109,0

999

98,1

0809 20 95

052

227,5

999

227,5

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 750/2005 (OV L 126, 19.5.2005., 12. lpp.). Kods “999” nozīmē “citas izcelsmes vietas”.

---

| 30.5.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 142/3 |
| --- | --- | --- | --- |

30.5.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 142/3

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 795/2006

(2006. gada 29. maijs),

ar ko groza Regulu (EK) Nr. 27/2006 par pastāvīga konkursa izsludināšanu Vācijas intervences aģentūras rīcībā esošu parasto kviešu eksportam

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2003. gada 29. septembra Regulu (EK) Nr. 1784/2003 par labības tirgus kopīgo organizāciju (1), un jo īpaši tās 6. pantu,

tā kā:

| (1) | Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 27/2006 (2) ir izsludināts pastāvīgs konkurss attiecībā uz Vācijas intervences aģentūras rīcībā esošu 1 500 000 tonnu parasto kviešu eksportu. |
| --- | --- |

(1)

Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 27/2006 (2) ir izsludināts pastāvīgs konkurss attiecībā uz Vācijas intervences aģentūras rīcībā esošu 1 500 000 tonnu parasto kviešu eksportu.

| (2) | Līgumi, kas piešķirti konkursa kārtībā kopš šā konkursa izsludināšanas, aptver gandrīz visu kviešu apjomu, kas tika piedāvāts uzņēmējiem. Ņemot vērā lielo pieprasījumu, kāds konstatēts pēdējo nedēļu laikā, un situāciju tirgū, uzņēmēju rīcībā ir jānodod nākamie apjomi un Vācijas intervences aģentūra jāpilnvaro par 500 000 tonnām palielināt apjomu, ko piešķir eksportam konkursa kārtībā. |
| --- | --- |

(2)

Līgumi, kas piešķirti konkursa kārtībā kopš šā konkursa izsludināšanas, aptver gandrīz visu kviešu apjomu, kas tika piedāvāts uzņēmējiem. Ņemot vērā lielo pieprasījumu, kāds konstatēts pēdējo nedēļu laikā, un situāciju tirgū, uzņēmēju rīcībā ir jānodod nākamie apjomi un Vācijas intervences aģentūra jāpilnvaro par 500 000 tonnām palielināt apjomu, ko piešķir eksportam konkursa kārtībā.

| (3) | Tādēļ attiecīgi ir jāgroza Regula (EK) Nr. 27/2006. |
| --- | --- |

(3)

Tādēļ attiecīgi ir jāgroza Regula (EK) Nr. 27/2006.

| (4) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Graudaugu pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(4)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Graudaugu pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 27/2006 2. pantu aizstāj ar šādu:

“2. pants

Konkursa procedūra attiecas uz ne vairāk kā 2 000 000 tonnām parasto kviešu, kas paredzēti eksportam uz trešām valstīm, izņemot Albāniju, Bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku, Bosniju un Hercegovinu, Bulgāriju, Horvātiju, Lihtenšteinu, Rumāniju, Serbiju un Melnkalni (3) un Šveici.

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2006. gada 29. maijā

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  OV L 270, 21.10.2003., 78. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1154/2005 (OV L 187, 19.7.2005., 11. lpp.).

1

(2)  OV L 6, 11.1.2006., 15. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 505/2006 (OV L 92, 30.3.2006., 4. lpp.).

2

(3)  Ieskaitot Kosovu, kā definēts ANO Drošības padomes 1999. gada 10. jūnija Rezolūcijā Nr. 1244.”

3

---

| 30.5.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 142/4 |
| --- | --- | --- | --- |

30.5.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 142/4

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 796/2006

(2006. gada 29. maijs),

ar ko pārtrauc sviesta iepirkšanu par 90 % no intervences cenas un atklāj iepirkšanu konkursa kārtībā laika posmam, kas beidzas 2006. gada 31. augustā

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1999. gada 17. maija Regulu (EK) Nr. 1255/1999 par piena un piena produktu tirgus kopīgo organizāciju (1), un jo īpaši tās 10. pantu,

tā kā:

| (1) | Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 343/2006 (2) ir atklāta sviesta iepirkšana dažās dalībvalstīs par 90 % no intervences cenas laika posmam no 2006. gada 1. marta līdz 31. augustam. |
| --- | --- |

(1)

Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 343/2006 (2) ir atklāta sviesta iepirkšana dažās dalībvalstīs par 90 % no intervences cenas laika posmam no 2006. gada 1. marta līdz 31. augustam.

| (2) | Regulas (EK) Nr. 1255/1999 6. panta 1. punkta otrajā daļā ir noteikts, ka Komisija var pārtraukt sviesta iepirkšanu par 90 % no intervences cenas, ja intervencei piedāvātie daudzumi laika posmā no 2006. gada 1. marta līdz 31. augustam pārsniedz 50 000 tonnas. |
| --- | --- |

(2)

Regulas (EK) Nr. 1255/1999 6. panta 1. punkta otrajā daļā ir noteikts, ka Komisija var pārtraukt sviesta iepirkšanu par 90 % no intervences cenas, ja intervencei piedāvātie daudzumi laika posmā no 2006. gada 1. marta līdz 31. augustam pārsniedz 50 000 tonnas.

| (3) | Tā kā 50 000 tonnu slieksnis ir sasniegts, sviesta iepirkšana par nemainīgu cenu ir jāpārtrauc. Tādēļ jāatceļ Regula (EK) Nr. 343/2006. |
| --- | --- |

(3)

Tā kā 50 000 tonnu slieksnis ir sasniegts, sviesta iepirkšana par nemainīgu cenu ir jāpārtrauc. Tādēļ jāatceļ Regula (EK) Nr. 343/2006.

| (4) | Lai turpinātu atbalstīt sviesta tirgu, sviesta iepirkšanu jāatļauj veikt pastāvīga konkursa kārtībā atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1255/1999 6. panta 1. punkta trešajai daļai tajās dalībvalstīs, kurās sviesta tirgus cena ir zemāka par 92 % no intervences cenas. |
| --- | --- |

(4)

Lai turpinātu atbalstīt sviesta tirgu, sviesta iepirkšanu jāatļauj veikt pastāvīga konkursa kārtībā atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1255/1999 6. panta 1. punkta trešajai daļai tajās dalībvalstīs, kurās sviesta tirgus cena ir zemāka par 92 % no intervences cenas.

| (5) | Komisijas 1999. gada 16. decembra Regulā (EK) Nr. 2771/1999, ar kuru paredz sīki izstrādātus noteikumus par to, kā piemērot Padomes Regulu (EK) Nr. 1255/1999 attiecībā uz intervenci sviesta un krējuma tirgū (3), ir paredzēti noteikumi, kas jāievēro, ja Komisija nolemj, ka iepirkšana veicama pastāvīga konkursa kārtībā. |
| --- | --- |

(5)

Komisijas 1999. gada 16. decembra Regulā (EK) Nr. 2771/1999, ar kuru paredz sīki izstrādātus noteikumus par to, kā piemērot Padomes Regulu (EK) Nr. 1255/1999 attiecībā uz intervenci sviesta un krējuma tirgū (3), ir paredzēti noteikumi, kas jāievēro, ja Komisija nolemj, ka iepirkšana veicama pastāvīga konkursa kārtībā.

| (6) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Piena un piena produktu pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(6)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Piena un piena produktu pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Kopienā saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1255/1999 6. panta 1. punkta otro daļu pārtrauc ar Regulu (EK) Nr. 343/2006 atklāto sviesta iepirkšanu par 90 % no intervences cenas.

Atceļ Regulu (EK) Nr. 343/2006.

2. pants

1.   Ar šo atklāj Regulas (EK) Nr. 1255/1999 6. panta 1. punkta trešajā daļā paredzēto sviesta iepirkšanu konkursa kārtībā atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 2771/1999 3.a iedaļā noteiktajiem nosacījumiem laika posmam no 2006. gada 30. maija līdz 31. augustam šādās dalībvalstīs:

| — | Beļģijā, |
| --- | --- |

—

Beļģijā,

| — | Čehijā, |
| --- | --- |

—

Čehijā,

| — | Vācijā, |
| --- | --- |

—

Vācijā,

| — | Igaunijā, |
| --- | --- |

—

Igaunijā,

| — | Spānijā, |
| --- | --- |

—

Spānijā,

| — | Francijā, |
| --- | --- |

—

Francijā,

| — | Īrijā, |
| --- | --- |

—

Īrijā,

| — | Itālijā, |
| --- | --- |

—

Itālijā,

| — | Latvijā, |
| --- | --- |

—

Latvijā,

| — | Luksemburgā, |
| --- | --- |

—

Luksemburgā,

| — | Nīderlandē, |
| --- | --- |

—

Nīderlandē,

| — | Polijā, |
| --- | --- |

—

Polijā,

| — | Portugālē, |
| --- | --- |

—

Portugālē,

| — | Somijā, |
| --- | --- |

—

Somijā,

| — | Zviedrijā, |
| --- | --- |

—

Zviedrijā,

| — | Apvienotajā Karalistē. |
| --- | --- |

—

Apvienotajā Karalistē.

2.   Lai izpildītu Regulas (EK) Nr. 1255/1999 6. panta 1. punkta trešajā un ceturtajā daļā noteikto, Komisija var veikt grozījumus 1. punktā norādītajā sarakstā, pamatojoties uz tirgus cenām divu secīgu nedēļu laikā.

3. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2006. gada 29. maijā

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  OV L 160, 26.6.1999., 48. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1913/2005 (OV L 307, 25.11.2005., 2. lpp.).

1

(2)  OV L 55, 25.2.2006., 17. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 697/2006 (OV L 121, 6.5.2006., 29. lpp.).

2

(3)  OV L 333, 24.12.1999., 11. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2107/2005 (OV L 337, 22.12.2005., 20. lpp.).

3

---

| 30.5.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 142/6 |
| --- | --- | --- | --- |

30.5.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 142/6

---

KOMISIJAS DIREKTĪVA 2006/50/EK

(2006. gada 29. maijs),

ar ko groza IV A un IV B pielikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 98/8/EK par biocīdo produktu laišanu tirgū

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 1998. gada 16. februāra Direktīvu 98/8/EK par biocīdo produktu laišanu tirgū (1), un jo īpaši tās 29. pantu,

tā kā:

| (1) | Direktīvas 98/8/EK IV A un IV B pielikumā ir noteiktas prasības dokumentācijai, kura jāiesniedz, lai aktīvo vielu, kas sastāv no mikroorganismiem, tai skaitā vīrusiem un sēnītēm, attiecīgi iekļautu minētās direktīvas I vai I A pielikumā un lai saņemtu izmantošanas atļauju biocīdajam produktam, kas izstrādāts uz mikroorganismu, tai skaitā vīrusu un sēnīšu, preparātu bāzes. |
| --- | --- |

(1)

Direktīvas 98/8/EK IV A un IV B pielikumā ir noteiktas prasības dokumentācijai, kura jāiesniedz, lai aktīvo vielu, kas sastāv no mikroorganismiem, tai skaitā vīrusiem un sēnītēm, attiecīgi iekļautu minētās direktīvas I vai I A pielikumā un lai saņemtu izmantošanas atļauju biocīdajam produktam, kas izstrādāts uz mikroorganismu, tai skaitā vīrusu un sēnīšu, preparātu bāzes.

| (2) | Direktīvas 98/8/EK IV A un IV B pielikums jāpielāgo tehniskajai attīstībai un izmaiņām attiecīgajos tiesību aktos, it īpaši Padomes 1991. gada 15. jūlija Direktīvā 91/414/EEK par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū (2) un Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 12. marta Direktīvā 2001/18/EK par ģenētiski modificētu organismu apzinātu izplatīšanu vidē (3), lai nodrošinātu labāku bāzi ar mikroorganismiem un tos saturošajiem biocīdajiem produktiem saistītā riska novērtēšanai. Zinātniskā un tehniskā attīstība ir notikusi arī mikrobioloģijas un biotehnoloģijas jomā. Līdzīgas struktūras noteikšana prasībām, kas attiecas uz saskaņā ar Direktīvu 98/8/EK un Direktīvu 91/414/EEK iesniedzamajiem datiem, atvieglos materiālu iesniegšanu atbilstoši abiem tiesību aktiem un dalībvalstu iestāžu darbu pie šo materiālu novērtēšanas. Tāpēc ir lietderīgi atjaunināt prasības attiecībā uz datiem, kas iesniedzami par mikroorganismiem, tai skaitā vīrusiem un sēnītēm, kuri šobrīd iekļauti Direktīvā 98/8/EK, un pēc iespējas jāsaskaņo tās ar Direktīvā 91/414/EEK noteiktajām attiecīgajām prasībām. |
| --- | --- |

(2)

Direktīvas 98/8/EK IV A un IV B pielikums jāpielāgo tehniskajai attīstībai un izmaiņām attiecīgajos tiesību aktos, it īpaši Padomes 1991. gada 15. jūlija Direktīvā 91/414/EEK par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū (2) un Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 12. marta Direktīvā 2001/18/EK par ģenētiski modificētu organismu apzinātu izplatīšanu vidē (3), lai nodrošinātu labāku bāzi ar mikroorganismiem un tos saturošajiem biocīdajiem produktiem saistītā riska novērtēšanai. Zinātniskā un tehniskā attīstība ir notikusi arī mikrobioloģijas un biotehnoloģijas jomā. Līdzīgas struktūras noteikšana prasībām, kas attiecas uz saskaņā ar Direktīvu 98/8/EK un Direktīvu 91/414/EEK iesniedzamajiem datiem, atvieglos materiālu iesniegšanu atbilstoši abiem tiesību aktiem un dalībvalstu iestāžu darbu pie šo materiālu novērtēšanas. Tāpēc ir lietderīgi atjaunināt prasības attiecībā uz datiem, kas iesniedzami par mikroorganismiem, tai skaitā vīrusiem un sēnītēm, kuri šobrīd iekļauti Direktīvā 98/8/EK, un pēc iespējas jāsaskaņo tās ar Direktīvā 91/414/EEK noteiktajām attiecīgajām prasībām.

| (3) | Šajā direktīvā noteiktie pasākumi ir saskaņā ar Pastāvīgās biocīdo produktu komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(3)

Šajā direktīvā noteiktie pasākumi ir saskaņā ar Pastāvīgās biocīdo produktu komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKTĪVU.

1. pants

Direktīvas 98/8/EK IV A un IV B pielikumu aizstāj ar šīs direktīvas pielikuma tekstu.

2. pants

1.   Dalībvalstīs stājas spēkā normatīvie un administratīvie akti, kas vajadzīgi, lai izpildītu šīs direktīvas prasības vēlākais līdz 2008. gada 1. janvārim. Dalībvalstis nekavējoties iepazīstina Komisiju ar minēto tiesību aktu tekstu un ar minēto aktu un šīs direktīvas atbilstības tabulu.

Pieņemot minētos tiesību aktus, dalībvalstis tajos ietver atsauci uz šo direktīvu vai arī pievieno to oficiālajai publikācijai. Dalībvalstis nosaka, kā izdarāma šāda atsauce.

2.   Dalībvalstis dara Komisijai zināmus to tiesību aktu galvenos noteikumus, ko tās pieņem jomā, uz kuru attiecas šī direktīva.

3. pants

Šī direktīva stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

4. pants

Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.

Briselē, 2006. gada 29. maijā

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Stavros DIMAS

---

(1)  OV L 123, 24.4.1998., 1. lpp. Direktīvā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1882/2003 (OV L 284, 31.10.2003., 1. lpp.).

1

(2)  OV L 230, 19.8.1991., 1. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Direktīvu 2006/39/EK (OV L 104, 13.4.2006., 30. lpp.).

2

(3)  OV L 106, 17.4.2001., 1. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1830/2003 (OV L 268, 18.10.2003., 24. lpp.).

3

---

PIELIKUMS

IV A PIELIKUMS

DATI, KAS JĀIESNIEDZ PAR AKTĪVAJĀM VIELĀM

MIKROORGANISMI, TAI SKAITĀ VĪRUSI UN SĒNĪTES

| 1. | Šajā pielikumā ar terminu “mikroogranismi” saprot arī vīrusus un sēnītes. Informācijai, kuru iesniedz par aktīvajiem mikroorganismiem, jāaptver vismaz visi tālāk norādītie punkti “Iesniedzamajiem materiāliem noteiktajās prasībās”. Attiecībā uz visiem mikroorganismiem, par kuru iekļaušanu I vai I A pielikumā iesniedz pieteikumu, ir jāsagatavo visi pieejamie būtiskie dati un atsauces uz literatūrā atrodamo informāciju. Informācija, kas saistīta ar mikroorganisma identificēšanu un raksturojumu, tai skaitā ar iedarbības veidu, ir īpaši svarīga un jāiekļauj I līdz IV iedaļā, tā veido pamatu novērtējumam par iespējamo ietekmi uz cilvēka veselību un uz vidi. |
| --- | --- |

1.

Šajā pielikumā ar terminu “mikroogranismi” saprot arī vīrusus un sēnītes. Informācijai, kuru iesniedz par aktīvajiem mikroorganismiem, jāaptver vismaz visi tālāk norādītie punkti “Iesniedzamajiem materiāliem noteiktajās prasībās”. Attiecībā uz visiem mikroorganismiem, par kuru iekļaušanu I vai I A pielikumā iesniedz pieteikumu, ir jāsagatavo visi pieejamie būtiskie dati un atsauces uz literatūrā atrodamo informāciju. Informācija, kas saistīta ar mikroorganisma identificēšanu un raksturojumu, tai skaitā ar iedarbības veidu, ir īpaši svarīga un jāiekļauj I līdz IV iedaļā, tā veido pamatu novērtējumam par iespējamo ietekmi uz cilvēka veselību un uz vidi.

| 2. | Ja mikroorganisma veida dēļ informācija nav nepieciešama, piemēro 8. panta 5. punktu. |
| --- | --- |

2.

Ja mikroorganisma veida dēļ informācija nav nepieciešama, piemēro 8. panta 5. punktu.

| 3. | Direktīvas 11. panta 1. punktā minētajiem materiāliem mikroorganismu jāraksturo celma līmenī, ja vien nav iesniegta informācija, kas liecina par to, ka suga pēc visām tās īpašībām ir zināma kā pietiekami viendabīga, vai ja pieteikuma iesniedzējs iesniedz citus argumentus atbilstoši 8. panta 5. punktam. |
| --- | --- |

3.

Direktīvas 11. panta 1. punktā minētajiem materiāliem mikroorganismu jāraksturo celma līmenī, ja vien nav iesniegta informācija, kas liecina par to, ka suga pēc visām tās īpašībām ir zināma kā pietiekami viendabīga, vai ja pieteikuma iesniedzējs iesniedz citus argumentus atbilstoši 8. panta 5. punktam.

| 4. | Ja mikroorganisms ir ģenētiski modificēts Direktīvas 2001/18/EK 2. panta 2. punkta nozīmē, tad jāiesniedz arī datu novērtējuma kopija attiecībā uz videi radīto risku, kā noteikts minētās direktīvas 4. panta 2. punktā. |
| --- | --- |

4.

Ja mikroorganisms ir ģenētiski modificēts Direktīvas 2001/18/EK 2. panta 2. punkta nozīmē, tad jāiesniedz arī datu novērtējuma kopija attiecībā uz videi radīto risku, kā noteikts minētās direktīvas 4. panta 2. punktā.

| 5. | Ja ir zināms, ka biocīdā produkta iedarbību pilnībā vai daļēji ietekmē toksīns/metabolīts, vai ja prognozējams ievērojams toksīnu/metabolītu atliekvielu daudzums, ir jāiesniedz materiāli par toksīnu/metabolītu saskaņā ar II A pielikuma un – īpaši noteiktos gadījumos – III A pielikuma attiecīgajās daļās noteiktajām prasībām. |
| --- | --- |

5.

Ja ir zināms, ka biocīdā produkta iedarbību pilnībā vai daļēji ietekmē toksīns/metabolīts, vai ja prognozējams ievērojams toksīnu/metabolītu atliekvielu daudzums, ir jāiesniedz materiāli par toksīnu/metabolītu saskaņā ar II A pielikuma un – īpaši noteiktos gadījumos – III A pielikuma attiecīgajās daļās noteiktajām prasībām.

Iesniedzamajiem materiāliem noteiktās prasības

IEDAĻAS

| I. | Mikroorganisma identitāte |
| --- | --- |

I.

Mikroorganisma identitāte

| II. | Mikroorganisma bioloģiskās īpašības |
| --- | --- |

II.

Mikroorganisma bioloģiskās īpašības

| III. | Papildinformācija par mikroorganismu |
| --- | --- |

III.

Papildinformācija par mikroorganismu

| IV. | Analītiskās metodes |
| --- | --- |

IV.

Analītiskās metodes

| V. | Ietekme uz cilvēka veselību |
| --- | --- |

V.

Ietekme uz cilvēka veselību

| VI. | Atliekvielas apstrādātajos materiālos vai uz tiem, pārtikā un barībā vai uz tās |
| --- | --- |

VI.

Atliekvielas apstrādātajos materiālos vai uz tiem, pārtikā un barībā vai uz tās

| VII. | Aprite vidē |
| --- | --- |

VII.

Aprite vidē

| VIII. | Ietekme uz blakusorganismiem |
| --- | --- |

VIII.

Ietekme uz blakusorganismiem

| IX. | Klasifikācija un marķēšana |
| --- | --- |

IX.

Klasifikācija un marķēšana

| X. | Iepriekš I līdz IX iedaļā sniegtās informācijas kopsavilkums un novērtējums, tai skaitā riska novērtējumā izdarītie secinājumi un ieteikumi |
| --- | --- |

X.

Iepriekš I līdz IX iedaļā sniegtās informācijas kopsavilkums un novērtējums, tai skaitā riska novērtējumā izdarītie secinājumi un ieteikumi

Iepriekš minētajās iedaļās jāiekļauj šādi dati:

I.   MIKROORGANISMA IDENTITĀTE

1.1.   Pieteikuma iesniedzējs

1.2.   Ražotājs

1.3.   Nosaukums un sugas apraksts, celma raksturojums

1.3.1.   Mikroorganisma nezinātniskais nosaukums (ieskaitot alternatīvos un iepriekšējos nosaukumus)

1.3.2.   Taksonomiskais nosaukums un celms, norādot, vai tas ir pamatcelms, pamatcelma mutants vai ģenētiski modificēts organisms (ĢMO); vīrusiem – ierosinātāja, serotipa, pamatcelma vai pamatcelma mutanta taksonomiskais apzīmējums

1.3.3.   Kolekcija un tajā deponētās kultūras referenes numurs

1.3.4.   Mikroorganisma konstatēšanas un identifikācijas metodes, procedūras un kritēriji (piem., morfoloģija, bioķīmija, seroloģija utt.)

1.4.   Ražošanā izmantotā materiāla specifikācija

1.4.1.   Mikroorganisma materiāla sastāvs

1.4.2.   Piemaisījumu, piedevu un piesārņojošo mikroorganismu identitāte un sastāvs

1.4.3.   Partiju analītiskais sastāvs

II.   MIKROORGANISMA BIOLOĢISKĀS ĪPAŠĪBAS

2.1.   Mikroorganisma un tā izmantošanas vēsture. Sastopamība dabā un ģeogrāfiskā izplatība

2.1.1.   Vēsturiskā informācija

2.1.2.   Izcelsme un sastopamība dabā

2.2.   Informācija par mērķorganismu (mērķorganismiem)

2.2.1.   Mērķorganisma (mērķorganismu) apraksts

2.2.2.   Iedarbības veids

2.3.   Specifiskais saimniekorganismu diapazons un ietekme uz sugām, kas nav mērķorganismi

2.4.   Mikroorganisma attīstības posmi/dzīves cikls

2.5.   Infekciozitāte, izkliedes un koloniju veidošanas spēja

2.6.   Organisma attiecības ar zināmiem augu, dzīvnieku vai cilvēku patogēniem

2.7.   Ģenētiskā stabilitāte un to ietekmējošie faktori

2.8.   Informācija par metabolītu (jo īpaši toksīnu) veidošanos

2.9.   Antibiotikas un citas pretmikrobu vielas

2.10.   Noturīgums pret vides faktoriem

2.11.   Ietekme uz materiāliem, vielām un produktiem

III.   SĪKĀKA INFORMĀCIJA PAR MIKROORGANISMU

3.1.   Funkcija

3.2.   Paredzamās izmantošanas joma

3.3.   Produkta tips (tipi) un lietotāju kategorija, kurā mikroorganisms jāiekļauj I, I A vai I B pielikumā

3.4.   Ražošanas metode un kvalitātes kontrole

3.5.   Informācija par mērķorganisma (mērķorganismu) rezistences veidošanos vai iespējamo veidošanos

3.6.   Metodes mikroorganisma sējmateriāla virulences zuduma novēršanai

3.7.   Ieteicamās metodes un piesardzības pasākumi, veicot darbības, uzglabājot, transportējot vai ugunsgrēka gadījumā

3.8.   Iznīcināšanas vai dekontaminācijas procedūras

3.9.   Nelaimes gadījumā veicamie pasākumi

3.10.   Atkritumu apsaimniekošanas procedūras

3.11.   Aktīvajam mikroorganismam piemērojamais monitoringa plāns, kas attiecas arī uz pārkraušanu, uzglabāšanu, pārvadāšanu un lietošanu

IV.   ANALĪTISKĀS METODES

4.1.   Rūpnieciski iegūtā mikroorganisma analīzes metodes

4.2.   Atliekvielu (dzīvotspējīgo vai dzīvotnespējīgo) un to daudzuma noteikšanas metodes

V.   IETEKME UZ CILVĒKA VESELĪBU

I   PAKĀPE

5.1.   Pamatinformācija

5.1.1.   Medicīniskie dati

5.1.2.   Ražotnes personāla medicīniskā uzraudzība

5.1.3.   Novērojumi par sensibilizāciju/alergēniskumu

5.1.4.   Tiešie novērojumi, piemēram, klīniskas saslimšanas gadījumi

5.2.   Pamatpētījumi

5.2.1.   Sensibilizācija

5.2.2.   Akūta toksicitāte, patogenitāte un infekciozitāte

5.2.2.1.   Akūta orālā toksicitāte, patogenitāte un infekciozitāte

5.2.2.2.   Akūta inhalācijas toksicitāte, patogenitāte un infekciozitāte

5.2.2.3.   Vienreizēja intraperitoneālā/zemādas deva

5.2.3.   Genotoksicitātes testēšana in vitro

5.2.4.   Šūnu kultūras pētījumi

5.2.5.   Informācija par īslaicīgu toksicitāti un patogenitāti

5.2.5.1.   Ietekme uz veselību pēc atkārtotas iedarbības ieelpojot

5.2.6.   Ieteicamā ārstēšana: neatliekamās palīdzības pasākumi, ārstēšana

5.2.7.   Patogenitāte un spēja inficēt cilvēkus un citus zīdītājus imūndepresijas apstākļos

I   PAKĀPES BEIGAS

II   PAKĀPE

5.3.   Pētījumi par specifisko toksicitāti, patogenitāti un infekciozitāti

5.4.   Genotoksicitāte – pētījumi somatiskajās šūnās in vivo

5.5.   Genotoksicitāte – pētījumi dzimumšūnās in vivo

II   PAKĀPES BEIGAS

5.6.   Kopsavilkums par toksicitāti, patogenitāti un infekciozitāti zīdītājiem un kopējais novērtējums

VI.   ATLIEKVIELAS APSTRĀDĀTAJOS MATERIĀLOS VAI UZ TIEM, PĀRTIKĀ UN BARĪBĀ VAI UZ TĀS

6.1.   Noturība un vairošanās iespējamība apstrādātajos materiālos vai uz tiem, pārtikā un barībā vai uz tās

6.2.   Nepieciešamā papildinformācija

6.2.1.   Dzīvotnespējīgas atliekvielas

6.2.2.   Dzīvotspējīgās atliekvielas

6.3.   Kopsavilkums un novērtējums par atliekvielām apstrādātajos materiālos vai uz tiem, pārtikā un barībā vai uz tās

VII.   APRITE VIDĒ

7.1.   Noturība un vairošanās

7.1.1.   Augsnē

7.1.2.   Ūdenī

7.1.3.   Gaisā

7.2.   Mobilitāte

7.3.   Kopsavilkums un novērtējums par apriti vidē

VIII.   IETEKME UZ BLAKUSORGANISMIEM

8.1.   Ietekme uz putniem

8.2.   Ietekme uz ūdens organismiem

8.2.1.   Ietekme uz zivīm

8.2.2.   Ietekme uz saldūdens bezmugurkaulniekiem

8.2.3.   Ietekme uz aļģu augšanu

8.2.4.   Ietekme uz augiem, kas nav aļģes

8.3.   Ietekme uz bitēm

8.4.   Ietekme uz posmkājiem, izņemot bites

8.5.   Ietekme uz sliekām

8.6.   Ietekme uz augsnes mikroorganismiem

8.7.   Papildu pētījumi

8.7.1.   Par sauszemes augiem

8.7.2.   Par zīdītājiem

8.7.3.   Par citām attiecīgām sugām un procesiem

8.8.   Kopsavilkums par ietekmi uz blakusorganismiem un tās novērtējums

IX.   KLASIFIKĀCIJA UN MARĶĒŠANA

Kopā ar materiāliem jāiesniedz pamatoti priekšlikumi par aktīvās vielas (mikroorganisma) iekļaušanu vienā no riska grupām, kas norādītas Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 18. septembra Direktīvas 2000/54/EK par darba ņēmēju aizsardzību pret risku, kas saistīts ar bioloģisku aģentu iedarbību darba vietā (1), 2. pantā, kā arī norādījumi par to, vai produktiem jābūt marķētiem ar minētās direktīvas II pielikumā norādīto bioloģiskās bīstamības brīdinājuma zīmi.

X.   IEPRIEKŠ I LĪDZ IX IEDAĻĀ SNIEGTĀS INFORMĀCIJAS KOPSAVILKUMS UN NOVĒRTĒJUMS, TAI SKAITĀ RISKA NOVĒRTĒJUMĀ IZDARĪTIE SECINĀJUMI UN IETEIKUMI

IV B PIELIKUMS

DATI, KAS JĀIESNIEDZ PAR BIOCĪDAJIEM PRODUKTIEM

MIKROORGANISMI, TAI SKAITĀ VĪRUSI UN SĒNĪTES

| 1. | Šajā pielikumā ar terminu “mikroogranismi” saprot arī vīrusus un sēnītes. Tajā ir izklāstītas prasības attiecībā uz datiem, kas nepieciešami, lai saņemtu izmantošanas atļauju uz mikroorganismu preparātu bāzes izstrādātam biocīdajam produktam. Par visiem uz mikroorganismu preparātu bāzes izstrādātajiem biocīdajiem produktiem, attiecībā uz kuriem tiek iesniegts pieteikums, ir jāsagatavo visi pieejamie būtiskie dati un atsauces uz literatūrā atrodamo informāciju. Informācija, kas saistīta ar visu biocīdā produkta komponentu identificēšanu un raksturojumu, ir īpaši svarīga un jāiekļauj I līdz IV iedaļā, tā ir pamats novērtējumam par iespējamo ietekmi uz cilvēka veselību un uz vidi. |
| --- | --- |

1.

Šajā pielikumā ar terminu “mikroogranismi” saprot arī vīrusus un sēnītes. Tajā ir izklāstītas prasības attiecībā uz datiem, kas nepieciešami, lai saņemtu izmantošanas atļauju uz mikroorganismu preparātu bāzes izstrādātam biocīdajam produktam. Par visiem uz mikroorganismu preparātu bāzes izstrādātajiem biocīdajiem produktiem, attiecībā uz kuriem tiek iesniegts pieteikums, ir jāsagatavo visi pieejamie būtiskie dati un atsauces uz literatūrā atrodamo informāciju. Informācija, kas saistīta ar visu biocīdā produkta komponentu identificēšanu un raksturojumu, ir īpaši svarīga un jāiekļauj I līdz IV iedaļā, tā ir pamats novērtējumam par iespējamo ietekmi uz cilvēka veselību un uz vidi.

| 2. | Ja biocīdā produkta veida dēļ informācija nav nepieciešama, piemēro 8. panta 5. punktu. |
| --- | --- |

2.

Ja biocīdā produkta veida dēļ informācija nav nepieciešama, piemēro 8. panta 5. punktu.

| 3. | Informācija var būt iegūta no esošajiem datu avotiem, ja tiek iesniegts kompetentajai iestādei pieņemams pamatojums. Lai līdz minimumam ierobežotu izmēģinājumu veikšanu ar dzīvniekiem, pēc iespējas ir jāpiemēro noteikumi, kas paredzēti Direktīvā 67/548/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes 1999. gada 31. maija Direktīvā 1999/45/EK par dalībvalstu normatīvo un administratīvo aktu tuvināšanu jautājumos, kas attiecas uz bīstamu preparātu klasifikāciju, iesaiņošanu un marķēšanu (2). |
| --- | --- |

3.

Informācija var būt iegūta no esošajiem datu avotiem, ja tiek iesniegts kompetentajai iestādei pieņemams pamatojums. Lai līdz minimumam ierobežotu izmēģinājumu veikšanu ar dzīvniekiem, pēc iespējas ir jāpiemēro noteikumi, kas paredzēti Direktīvā 67/548/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes 1999. gada 31. maija Direktīvā 1999/45/EK par dalībvalstu normatīvo un administratīvo aktu tuvināšanu jautājumos, kas attiecas uz bīstamu preparātu klasifikāciju, iesaiņošanu un marķēšanu (2).

| 4. | Veicot testēšanu, ir jāsagatavo detalizēts izmantotā materiāla un tā piemaisījumu apraksts (specifikācija) saskaņā ar II iedaļas noteikumiem. Nepieciešamības gadījumā ir jāiesniedz II B un III B pielikumā noteiktie dati attiecībā uz biocīdā produkta toksikoloģiski/ekotoksikoloģiski nozīmīgajiem ķīmiskajiem komponentiem, it īpaši tad, ja šie komponenti ir “attiecīgās vielas”, kā definēts 2. panta 1. punkta e) apakšpunktā. |
| --- | --- |

4.

Veicot testēšanu, ir jāsagatavo detalizēts izmantotā materiāla un tā piemaisījumu apraksts (specifikācija) saskaņā ar II iedaļas noteikumiem. Nepieciešamības gadījumā ir jāiesniedz II B un III B pielikumā noteiktie dati attiecībā uz biocīdā produkta toksikoloģiski/ekotoksikoloģiski nozīmīgajiem ķīmiskajiem komponentiem, it īpaši tad, ja šie komponenti ir “attiecīgās vielas”, kā definēts 2. panta 1. punkta e) apakšpunktā.

| 5. | Gadījumos, kad ir runa par jaunu preparātu, ir pieļaujama ekstrapolācija no IV A pielikuma ar noteikumu, ka tiek novērtēta visa potenciālā komponentu ietekme, jo īpaši uz to patogenitāti un infekciozitāti. |
| --- | --- |

5.

Gadījumos, kad ir runa par jaunu preparātu, ir pieļaujama ekstrapolācija no IV A pielikuma ar noteikumu, ka tiek novērtēta visa potenciālā komponentu ietekme, jo īpaši uz to patogenitāti un infekciozitāti.

Iesniedzamajiem materiāliem noteiktās prasības

IEDAĻAS

| I. | Biocīdā produkta identitāte |
| --- | --- |

I.

Biocīdā produkta identitāte

| II. | Biocīdā produkta fizikālās, ķīmiskās un tehniskās īpašības |
| --- | --- |

II.

Biocīdā produkta fizikālās, ķīmiskās un tehniskās īpašības

| III. | Informācija par pielietojumu |
| --- | --- |

III.

Informācija par pielietojumu

| IV. | Sīkāka informācija par biocīdo produktu |
| --- | --- |

IV.

Sīkāka informācija par biocīdo produktu

| V. | Analītiskās metodes |
| --- | --- |

V.

Analītiskās metodes

| VI. | Informācija par iedarbīgumu |
| --- | --- |

VI.

Informācija par iedarbīgumu

| VII. | Ietekme uz cilvēka veselību |
| --- | --- |

VII.

Ietekme uz cilvēka veselību

| VIII. | Atliekvielas apstrādātajos materiālos vai uz tiem, pārtikā un barībā vai uz tās |
| --- | --- |

VIII.

Atliekvielas apstrādātajos materiālos vai uz tiem, pārtikā un barībā vai uz tās

| IX. | Aprite vidē |
| --- | --- |

IX.

Aprite vidē

| X. | Ietekme uz blakusorganismiem |
| --- | --- |

X.

Ietekme uz blakusorganismiem

| XI. | Biocīdā produkta klasifikācija, iepakojums un marķēšana |
| --- | --- |

XI.

Biocīdā produkta klasifikācija, iepakojums un marķēšana

| XII. | Iepriekš I līdz XI iedaļā sniegtās informācijas kopsavilkums un novērtējums, tai skaitā riska novērtējumā izdarītie secinājumi un ieteikumi |
| --- | --- |

XII.

Iepriekš I līdz XI iedaļā sniegtās informācijas kopsavilkums un novērtējums, tai skaitā riska novērtējumā izdarītie secinājumi un ieteikumi

Iepriekš minētajās iedaļās jāiekļauj šādi dati:

I.   BIOCĪDĀ PRODUKTA IDENTITĀTE

1.1.   Pieteikuma iesniedzējs

1.2.   Biocīdā produkta un mikroorganisma (mikroorganismu) ražotājs

1.3.   Biocīdā produkta tirdzniecības nosaukums vai ierosinātais tirdzniecības nosaukums un ražotāja piešķirtais izstrādājuma kods

1.4.   Detalizēta kvantitatīvā un kvalitatīvā informācija par biocīdā produkta sastāvu

1.5.   Biocīdā produkta fizikālais stāvoklis un īpašības

1.6.   Funkcija

II.   BIOCĪDĀ PRODUKTA FIZIKĀLĀS, ĶĪMISKĀS UN TEHNISKĀS ĪPAŠĪBAS

2.1.   Organoleptiskās īpašības (krāsa un smarža)

2.2.   Stabilitāte uzglabājot un glabāšanas laiks

2.2.1.   Gaismas, temperatūras un mitruma ietekme uz biocīdā produkta tehniskajām īpašībām

2.2.2.   Citi stabilitāti ietekmējošie faktori

2.3.   Eksplozivitāte un spēja oksidēties

2.4.   Uzliesmošanas temperatūra un citas norādes par uzliesmojamību vai spontānu aizdegšanos

2.5.   Skābums, bāziskums un pH vērtība

2.6.   Viskozitāte un virsmas spraigums

2.7.   Biocīdā produkta tehniskās īpašības

2.7.1.   Mitrināmība

2.7.2.   Putu noturība

2.7.3.   Spēja veidot suspensiju un suspensijas stabilitāte

2.7.4.   Sausās sijāšanas tests un slapjās sijāšanas tests

2.7.5.   Daļiņu lieluma sadalījums (kaisāmiem un šķīdināmiem pulveriem, granulām), putekļveida/smalko daļiņu saturs (granulām), berze starp daļiņām un irdenums (granulām)

2.7.6.   Emulģētspēja, spēja atkārtoti emulģēt, emulsijas stabilitāte

2.7.7.   Plūstamība, lejamība (skalojamība) un putēšana

2.8.   Ķīmiskā un bioloģiskā saderība ar citiem produktiem, tai skaitā biocīdajiem produktiem, ar kuriem kopā paredzēts atļaut vai reģistrēt tā lietošanu

2.8.1.   Fizikālā savietojamība

2.8.2.   Ķīmiskā savietojamība

2.8.3.   Bioloģiskā savietojamība

2.9.   Kopsavilkums un biocīdā produkta fizikālo, ķīmisko un tehnisko īpašību novērtējums

III.   INFORMĀCIJA PAR PIELIETOJUMU

3.1.   Paredzamās izmantošanas joma

3.2.   Iedarbības veids

3.3.   Sīkāka informācija par paredzēto izmantošanu

3.4.   Lietošanas devas

3.5.   Mikroorganisma saturs izmantotajā materiālā (piemēram, lietošanas ierīcē vai ēsmā)

3.6.   Lietošanas metode

3.7.   Lietošanas reižu skaits un laiks, iedarbības ilgums

3.8.   Nepieciešamie nogaidīšanas periodi vai citi piesardzības pasākumi, kas vajadzīgi, lai novērstu kaitīgu ietekmi uz cilvēka un dzīvnieku veselību un uz vidi

3.9.   Ierosinātie lietošanas norādījumi

3.10.   Lietotāju kategorija

3.11.   Informācija par iespējamo rezistences veidošanos

3.12.   Biocīdā produkta ietekme uz apstrādātajiem materiāliem vai produktiem

IV.   SĪKĀKA INFORMĀCIJA PAR BIOCĪDO PRODUKTU

4.1.   Biocīdā produkta iepakojums un savietojamība ar piedāvātajiem iepakojuma materiāliem

4.2.   Lietošanas iekārtu tīrīšanas procedūras

4.3.   Atkārtotas lietošanas periodi, vajadzīgie nogaidīšanas periodi vai citi piesardzības pasākumi cilvēka, mājlopu un vides aizsardzībai

4.4.   Ieteicamās metodes un piesardzības pasākumi, veicot darbības, uzglabājot, transportējot vai ugunsgrēka gadījumā

4.5.   Nelaimes gadījumā veicamie pasākumi

4.6.   Procedūras biocīdā produkta un tā iepakojuma iznīcināšanai vai dekontaminācijai

4.6.1.   Kontrolēta sadedzināšana

4.6.2.   Citas metodes

4.7.   Aktīvajam mikroorganismam un citam biocīdā produkta sastāvā esošam mikroorganismam (mikroorganismiem) piemērojamais monitoringa plāns, kas attiecas arī uz pārkraušanu, uzglabāšanu, pārvadāšanu un lietošanu

V.   ANALĪTISKĀS METODES

5.1.   Biocīdā produkta analīzes metodes

5.2.   Atliekvielu un to daudzuma noteikšanas metodes

VI.   INFORMĀCIJA PAR IEDARBĪGUMU

VII.   IETEKME UZ CILVĒKA VESELĪBU

7.1.   Akūtās toksicitātes pamatpētījumi

7.1.1.   Akūta orālā toksicitāte

7.1.2.   Akūta inhalācijas toksicitāte

7.1.3.   Akūta toksicitāte, iedarbojoties caur ādu

7.2.   Akūtās toksicitātes papildpētījumi

7.2.1.   Ādas kairinātspēja

7.2.2.   Acu kairinātspēja

7.2.3.   Ādas sensibilizācija

7.3.   Informācija par iedarbību

7.4.   Pieejamie toksikoloģiskie dati par neaktīvajām vielām

7.5.   Papildpētījumi par biocīdo produktu kombinācijām

7.6.   Kopsavilkums par ietekmi uz cilvēka veselību un šīs ietekmes novērtējums

VIII.   ATLIEKVIELAS APSTRĀDĀTAJOS MATERIĀLOS VAI UZ TIEM, PĀRTIKĀ UN BARĪBĀ VAI UZ TĀS

IX.   APRITE VIDĒ

X.   IETEKME UZ BLAKUSORGANISMIEM

10.1.   Ietekme uz putniem

10.2.   Ietekme uz ūdens organismiem

10.3.   Ietekme uz bitēm

10.4.   Ietekme uz posmkājiem, izņemot bites

10.5.   Ietekme uz sliekām

10.6.   Ietekme uz augsnes mikroorganismiem

10.7.   Papildpētījumi par citām sugām vai augstākas pakāpes pētījumi, piemēram, pētījumi par izvēlētiem blakusorganismiem

10.7.1.   Par sauszemes augiem

10.7.2.   Par zīdītājiem

10.7.3.   Par citām attiecīgām sugām un procesiem

10.8.   Kopsavilkums par ietekmi uz blakusorganismiem un tās novērtējums

XI.   BIOCĪDĀ PRODUKTA KLASIFIKĀCIJA, IEPAKOJUMS UN MARĶĒŠANA

Saskaņā ar 20. pantu ir jāiesniedz priekšlikumi, kas ietver piedāvātās biocīdā produkta klasifikācijas un marķēšanas pamatojumu atbilstoši Direktīvai 67/548/EEK un Direktīvai 1999/45/EK. Klasifikācija ietver bīstamības kategorijas/kategoriju aprakstu un kritērijiem atbilstošus brīdinājumus par risku saistībā ar visām bīstamajām īpašībām. Pamatojoties uz klasifikāciju, ir jāiesniedz priekšlikums par marķēšanu, tai skaitā ar bīstamības simboliem un bīstamības norādēm, brīdinājumiem par risku un drošības frāzēm. Klasificēšanā un marķēšanā jāņem vērā tas, kādas ķīmiskās vielas ir biocīdā produkta sastāvā. Ja nepieciešams, ir jāiesniedz piedāvātā iepakojuma paraugi dalībvalsts kompetentajai iestādei.

Kopā ar materiāliem jāiesniedz pamatots priekšlikums par iekļaušanu vienā no Direktīvas 2000/54/EK 2. pantā norādītajām riska grupām un norādījumi par to, vai uz produktiem jābūt minētās direktīvas II pielikumā norādītajai bioloģiskās bīstamības brīdinājuma zīmei.

XII.   IEPRIEKŠ I LĪDZ XI IEDAĻĀ SNIEGTĀS INFORMĀCIJAS KOPSAVILKUMS UN NOVĒRTĒJUMS, TAI SKAITĀ RISKA NOVĒRTĒJUMĀ IZDARĪTIE SECINĀJUMI UN IETEIKUMI

---

(1)  OV L 262, 17.10.2000., 21. lpp.

1

(2)  OV L 200, 30.7.1999., 1. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Direktīvu 2006/8/EK (OV L 19, 24.1.2006., 12. lpp.).

2

---

II Tiesību akti, kuru publicēšana nav obligāta

Komisija

| 30.5.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 142/16 |
| --- | --- | --- | --- |

30.5.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 142/16

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2006. gada 3. maijs)

par valsts noteikumu projektu, kuru saskaņā ar EK Līguma 95. panta 5. punktu paziņojusi Nīderlandes Karaliste un kurā noteiktas daļiņu emisijas robežvērtības transportlīdzekļiem, kas aprīkoti ar dīzeļmotoriem

(izziņots ar dokumenta numuru K(2006) 1791)

(Autentisks ir tikai teksts holandiešu valodā)

(2006/372/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 95. panta 5. un 6. punktu,

tā kā:

I.   FAKTI

1.   Attiecīgie Kopienas tiesību akti

| (1) | Eiropas Parlamenta un Padomes 1998. gada 13. oktobra Direktīva 98/69/EK, kas attiecas uz pasākumiem pret gaisa piesārņošanu, kuru rada emisija no mehāniskajiem transportlīdzekļiem, un ar ko groza Padomes 1970. gada 20. marta Direktīvu 70/220/EEK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz pasākumiem, kas jāveic, lai novērstu gaisa piesārņošanu, kuru rada gāzu izplūde no mehānisko transportlīdzekļu dzirksteļaizdedzes motoriem (1), noteikta daļiņu emisijas robežvērtība 25 miligrami uz kilometru (sk. direktīvas I pielikuma 5.3.1.4. iedaļu) M kategorijas transportlīdzekļiem ar dīzeļmotoriem, kā definēts Padomes 1970. gada 6. februāra Direktīva 70/156/EEK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju tipa apstiprinājumu (2) II pielikuma A iedaļā – izņemot transportlīdzekļus, kuru maksimālā masa pārsniedz 2 500 kg – un N1 kategorijas I klases transportlīdzekļiem. Šī robežvērtība piemērojama no 2005. gada 1. janvāra jauniem transportlīdzekļu veidiem un no 2006. gada 1. janvāra – jauniem transportlīdzekļiem. Direktīvā arī noteikta daļiņu emisijas robežvērtība 40 miligrami uz kilometru N1 kategorijas II klases transportlīdzekļiem ar dīzeļmotoriem un daļiņu emisijas robežvērtība 60 miligrami uz kilometru N1 kategorijas III klases transportlīdzekļiem ar dīzeļmotoriem un tiem M kategorijas transportlīdzekļiem ar dīzeļmotoriem, kuru maksimālā masa pārsniedz 2 500 kg. Šīs abas jaunās robežvērtības piemērojamas no 2006. gada 1. janvāra jauniem transportlīdzekļu veidiem un no 2007. gada 1. janvāra – jauniem transportlīdzekļiem. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Parlamenta un Padomes 1998. gada 13. oktobra Direktīva 98/69/EK, kas attiecas uz pasākumiem pret gaisa piesārņošanu, kuru rada emisija no mehāniskajiem transportlīdzekļiem, un ar ko groza Padomes 1970. gada 20. marta Direktīvu 70/220/EEK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz pasākumiem, kas jāveic, lai novērstu gaisa piesārņošanu, kuru rada gāzu izplūde no mehānisko transportlīdzekļu dzirksteļaizdedzes motoriem (1), noteikta daļiņu emisijas robežvērtība 25 miligrami uz kilometru (sk. direktīvas I pielikuma 5.3.1.4. iedaļu) M kategorijas transportlīdzekļiem ar dīzeļmotoriem, kā definēts Padomes 1970. gada 6. februāra Direktīva 70/156/EEK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju tipa apstiprinājumu (2) II pielikuma A iedaļā – izņemot transportlīdzekļus, kuru maksimālā masa pārsniedz 2 500 kg – un N1 kategorijas I klases transportlīdzekļiem. Šī robežvērtība piemērojama no 2005. gada 1. janvāra jauniem transportlīdzekļu veidiem un no 2006. gada 1. janvāra – jauniem transportlīdzekļiem. Direktīvā arī noteikta daļiņu emisijas robežvērtība 40 miligrami uz kilometru N1 kategorijas II klases transportlīdzekļiem ar dīzeļmotoriem un daļiņu emisijas robežvērtība 60 miligrami uz kilometru N1 kategorijas III klases transportlīdzekļiem ar dīzeļmotoriem un tiem M kategorijas transportlīdzekļiem ar dīzeļmotoriem, kuru maksimālā masa pārsniedz 2 500 kg. Šīs abas jaunās robežvērtības piemērojamas no 2006. gada 1. janvāra jauniem transportlīdzekļu veidiem un no 2007. gada 1. janvāra – jauniem transportlīdzekļiem.

| (2) | Saskaņā ar Direktīvas 98/69/EK 2. panta 1. punktu “... neviena dalībvalsts, pamatojoties uz iemesliem, kas saistīti ar gaisa piesārņošanu ar emisiju no transportlīdzekļiem, nedrīkst






  — | atteikties piešķirt EK tipa apstiprinājumu saskaņā ar Direktīvas 70/156/EEK 4. panta 1. punktu vai |
| --- | --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Direktīvas 98/69/EK 2. panta 1. punktu “... neviena dalībvalsts, pamatojoties uz iemesliem, kas saistīti ar gaisa piesārņošanu ar emisiju no transportlīdzekļiem, nedrīkst

—

atteikties piešķirt EK tipa apstiprinājumu saskaņā ar Direktīvas 70/156/EEK 4. panta 1. punktu vai

| — | atteikties piešķirt valsts tipa apstiprinājumu, vai |
| --- | --- |

—

atteikties piešķirt valsts tipa apstiprinājumu, vai

| — | aizliegt reģistrēt, pārdot vai sākt ekspluatēt transportlīdzekli saskaņā ar Direktīvas 70/156/EEK 7. pantu, |
| --- | --- |

—

aizliegt reģistrēt, pārdot vai sākt ekspluatēt transportlīdzekli saskaņā ar Direktīvas 70/156/EEK 7. pantu,

ja minētie transportlīdzekļi atbilst ar šo direktīvu grozītās Direktīvas 70/220/EEK prasībām.”

| (3) | Komisija 2005. gada 21. decembrī pieņēma priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par tipa apstiprinājumu mehāniskiem transportlīdzekļiem attiecībā uz emisiju un par piekļuvi transportlīdzekļa remonta informācijai, grozot Direktīvu 72/306/EEK un Direktīvu .../.../EK (Euro 5 priekšlikums) (3) Ar šo priekšlikumu daļiņu emisijas robežvērtība transportlīdzekļiem ar dīzeļmotoriem tiek samazināta līdz 5 miligramiem uz kilometru. Šī jaunā robežvērtība būs jāpiemēro jauniem transportlīdzekļu veidiem M kategorijā un N1 kategorijas I klasē nākamajā dienā pēc 18 mēnešiem no regulas stāšanās spēkā, bet jauniem transportlīdzekļiem M kategorijā un N1 kategorijas I klasē – pēc 36 mēnešiem no regulas stāšanās spēkā. |
| --- | --- |

(3)

Komisija 2005. gada 21. decembrī pieņēma priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par tipa apstiprinājumu mehāniskiem transportlīdzekļiem attiecībā uz emisiju un par piekļuvi transportlīdzekļa remonta informācijai, grozot Direktīvu 72/306/EEK un Direktīvu .../.../EK (Euro 5 priekšlikums) (3) Ar šo priekšlikumu daļiņu emisijas robežvērtība transportlīdzekļiem ar dīzeļmotoriem tiek samazināta līdz 5 miligramiem uz kilometru. Šī jaunā robežvērtība būs jāpiemēro jauniem transportlīdzekļu veidiem M kategorijā un N1 kategorijas I klasē nākamajā dienā pēc 18 mēnešiem no regulas stāšanās spēkā, bet jauniem transportlīdzekļiem M kategorijā un N1 kategorijas I klasē – pēc 36 mēnešiem no regulas stāšanās spēkā.

| (4) | Padomes 1999. gada 22. aprīļa Direktīvā 99/30/EK par robežvērtību noteikšanu sēra dioksīda, slāpekļa dioksīda un slāpekļa oksīdu, makrodaļiņu [daļiņu] un svina koncentrācijai apkārtējā gaisā (4) kas jāskata kopā ar Padomes 1996. gada 27. septembra Direktīvu 96/62/EK par apkārtējā gaisa kvalitātes novērtēšanu un pārvaldību (5) noteiktas robežvērtības PM10, kas definēta kā “makrodaļiņas [daļiņas], no kurām 50 % iziet caur kanālu, kura efektīvais aerodinamiskais šķērsgriezums ir 10 μm, koncentrācijai apkārtējā gaisā.” Saskaņā ar Direktīvas 99/30/EK 5. pantu šādas robežvērtības ir juridiski saistošas kopš 2005. gada 1. janvāra. Saskaņā ar minētās direktīvas III pielikumu ikgadējā robežvērtība cilvēku veselības aizsardzībai ir 40 μg/m3, bet 24 stundu robežvērtība cilvēku veselības aizsardzībai ir 50 μg/m3, kuru kalendārajā gadā nedrīkst pārsniegt vairāk kā 35 reizes. |
| --- | --- |

(4)

Padomes 1999. gada 22. aprīļa Direktīvā 99/30/EK par robežvērtību noteikšanu sēra dioksīda, slāpekļa dioksīda un slāpekļa oksīdu, makrodaļiņu [daļiņu] un svina koncentrācijai apkārtējā gaisā (4) kas jāskata kopā ar Padomes 1996. gada 27. septembra Direktīvu 96/62/EK par apkārtējā gaisa kvalitātes novērtēšanu un pārvaldību (5) noteiktas robežvērtības PM10, kas definēta kā “makrodaļiņas [daļiņas], no kurām 50 % iziet caur kanālu, kura efektīvais aerodinamiskais šķērsgriezums ir 10 μm, koncentrācijai apkārtējā gaisā.” Saskaņā ar Direktīvas 99/30/EK 5. pantu šādas robežvērtības ir juridiski saistošas kopš 2005. gada 1. janvāra. Saskaņā ar minētās direktīvas III pielikumu ikgadējā robežvērtība cilvēku veselības aizsardzībai ir 40 μg/m3, bet 24 stundu robežvērtība cilvēku veselības aizsardzībai ir 50 μg/m3, kuru kalendārajā gadā nedrīkst pārsniegt vairāk kā 35 reizes.

| (5) | Direktīvas 96/62/EK 7. panta 3. punktā noteikts, ka “dalībvalstis izstrādā rīcības plānus, kur gadījumiem, kad pastāv robežvērtību un/vai trauksmes sliekšņu pārsniegšanas risks, paredz īstermiņa pasākumus šā riska un šādu notikumu varbūtējā ilguma samazināšanai. Šajos plānos katrā konkrētā gadījumā var paredzēt ierobežot un vajadzības gadījumos pārtraukt darbības, ieskaitot mehānisko transportlīdzekļu satiksmi, kas izraisa robežvērtību pārsniegšanu”. |
| --- | --- |

(5)

Direktīvas 96/62/EK 7. panta 3. punktā noteikts, ka “dalībvalstis izstrādā rīcības plānus, kur gadījumiem, kad pastāv robežvērtību un/vai trauksmes sliekšņu pārsniegšanas risks, paredz īstermiņa pasākumus šā riska un šādu notikumu varbūtējā ilguma samazināšanai. Šajos plānos katrā konkrētā gadījumā var paredzēt ierobežot un vajadzības gadījumos pārtraukt darbības, ieskaitot mehānisko transportlīdzekļu satiksmi, kas izraisa robežvērtību pārsniegšanu”.

2.   Paziņotie valsts noteikumi

| (6) | Nīderlandes karaliste ir paziņojusi Komisijai par dekrēta projektu, kura nolūks ir noteikt obligātu robežvērtību 5 mg uz kilometru daļiņu emisijai no kravas automobiļiem, kuru pieļaujamais maksimālais svars ir 1 305 kg (N1 kategorijas I klases transportlīdzekļi), un no vieglajiem automobiļiem (M1 kategorijas transportlīdzekļi), kā definēts Voertuigreglement 1.1. panta (h) un (at) punktā. Dekrētu piemēro visiem šiem transportlīdzekļiem ar dīzeļmotoriem, kurus pirmo reizi lieto pēc 2006. gada 31. decembra. Tas nozīmē, ka šie transportlīdzekļi ir aprīkoti ar daļiņu filtriem. |
| --- | --- |

(6)

Nīderlandes karaliste ir paziņojusi Komisijai par dekrēta projektu, kura nolūks ir noteikt obligātu robežvērtību 5 mg uz kilometru daļiņu emisijai no kravas automobiļiem, kuru pieļaujamais maksimālais svars ir 1 305 kg (N1 kategorijas I klases transportlīdzekļi), un no vieglajiem automobiļiem (M1 kategorijas transportlīdzekļi), kā definēts Voertuigreglement 1.1. panta (h) un (at) punktā. Dekrētu piemēro visiem šiem transportlīdzekļiem ar dīzeļmotoriem, kurus pirmo reizi lieto pēc 2006. gada 31. decembra. Tas nozīmē, ka šie transportlīdzekļi ir aprīkoti ar daļiņu filtriem.

| (7) | Nīderlandes iestāžu paziņotais pasākums nozīmē grozījumus tiesību aktos par pastāvīgajām prasībām, kurām transportlīdzekļiem un to sastāvdaļām jāatbilst visā to izmantošanas laikā (Voertuigreglement). Pārbaudes attiecībā uz atbilstību šīm pastāvīgajām prasībām tiek veiktas transportlīdzekļu regulārās apskates procedūrā, un tās var veikt policija. |
| --- | --- |

(7)

Nīderlandes iestāžu paziņotais pasākums nozīmē grozījumus tiesību aktos par pastāvīgajām prasībām, kurām transportlīdzekļiem un to sastāvdaļām jāatbilst visā to izmantošanas laikā (Voertuigreglement). Pārbaudes attiecībā uz atbilstību šīm pastāvīgajām prasībām tiek veiktas transportlīdzekļu regulārās apskates procedūrā, un tās var veikt policija.

| (8) | Saskaņā ar paziņotā pasākuma paskaidrojuma rakstu šis pasākums neskar tipa apstiprinājuma procedūru. Šķiet, ka Nīderlandes iestādes neatteiksies reģistrēt citā dalībvalstī EK tipa apstiprinājumu ieguvušus transportlīdzekļus un turpinās piešķirt tipa apstiprinājumu transportlīdzekļiem, kas atbilst prasībām Direktīvā 70/220/EEK, kurā grozījumi izdarīti ar Direktīvu 98/69/EK. Tomēr, kad šie transportlīdzekļi pirmo reizi nonāks tehniskajā apskatē vai kad tos pārbaudīs policija, tiks secināts, ka tie neatbilst paziņotajam pasākumam. |
| --- | --- |

(8)

Saskaņā ar paziņotā pasākuma paskaidrojuma rakstu šis pasākums neskar tipa apstiprinājuma procedūru. Šķiet, ka Nīderlandes iestādes neatteiksies reģistrēt citā dalībvalstī EK tipa apstiprinājumu ieguvušus transportlīdzekļus un turpinās piešķirt tipa apstiprinājumu transportlīdzekļiem, kas atbilst prasībām Direktīvā 70/220/EEK, kurā grozījumi izdarīti ar Direktīvu 98/69/EK. Tomēr, kad šie transportlīdzekļi pirmo reizi nonāks tehniskajā apskatē vai kad tos pārbaudīs policija, tiks secināts, ka tie neatbilst paziņotajam pasākumam.

| (9) | Tātad paziņotais pasākums nosaka aizliegumu no 2007. gada 1. janvāra izmantot jaunus N1 kategorijas I klases un M1 kategorijas transportlīdzekļus, kuru daļiņu emisija pārsniedz 5 mg/km. |
| --- | --- |

(9)

Tātad paziņotais pasākums nosaka aizliegumu no 2007. gada 1. janvāra izmantot jaunus N1 kategorijas I klases un M1 kategorijas transportlīdzekļus, kuru daļiņu emisija pārsniedz 5 mg/km.

II.   PROCEDŪRA

| (10) | Nīderlandes Karaliste 2005. gada 2. novembra vēstulē saskaņā ar EK Līguma 95. panta 5. punktu paziņoja Komisijai par tās nodomu pieņemt dekrēta projektu, kurā noteiktas daļiņu emisijas robežvērtības transportlīdzekļiem ar dīzeļmotoriem, atkāpjoties no Direktīvas 98/69/EK noteikumiem. |
| --- | --- |

(10)

Nīderlandes Karaliste 2005. gada 2. novembra vēstulē saskaņā ar EK Līguma 95. panta 5. punktu paziņoja Komisijai par tās nodomu pieņemt dekrēta projektu, kurā noteiktas daļiņu emisijas robežvērtības transportlīdzekļiem ar dīzeļmotoriem, atkāpjoties no Direktīvas 98/69/EK noteikumiem.

| (11) | Komisija 2005. gada 23. novembra vēstulē informēja Nīderlandes valdību, ka saņēmusi paziņojumu atbilstoši EK Līguma 95. panta 5. punktam un ka 2005. gada 5. novembrī, dienu pēc paziņojuma saņemšanas, ir sācies sešu mēnešu periods tā pārbaudei saskaņā ar 95. panta 6. punktu. |
| --- | --- |

(11)

Komisija 2005. gada 23. novembra vēstulē informēja Nīderlandes valdību, ka saņēmusi paziņojumu atbilstoši EK Līguma 95. panta 5. punktam un ka 2005. gada 5. novembrī, dienu pēc paziņojuma saņemšanas, ir sācies sešu mēnešu periods tā pārbaudei saskaņā ar 95. panta 6. punktu.

| (12) | Komisija 2006. gada 17. janvāra vēstulē informēja citas dalībvalstis par saņemto Nīderlandes Karalistes prasību. Komisija arī publicēja Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (6) paziņojumu par prasību, lai pārējām ieinteresētajām personām darītu zināmus valsts noteikumus, kurus Nīderlandes Karaliste nodomājusi ieviest, un pamatojumu šai sakarā. |
| --- | --- |

(12)

Komisija 2006. gada 17. janvāra vēstulē informēja citas dalībvalstis par saņemto Nīderlandes Karalistes prasību. Komisija arī publicēja Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (6) paziņojumu par prasību, lai pārējām ieinteresētajām personām darītu zināmus valsts noteikumus, kurus Nīderlandes Karaliste nodomājusi ieviest, un pamatojumu šai sakarā.

| (13) | Nīderlandes iestādes 2006. gada 10. marta vēstulē informēja Komisiju par neseno Nīderlandes vides novērtējuma aģentūras ziņojumu ar nosaukumu “Jauna analīze par daļiņu piesārņojuma apjomu”, kurā parādīts, ka PM10 līmenis ir par 10–15 % zemāks, nekā tika uzskatīts iepriekš. |
| --- | --- |

(13)

Nīderlandes iestādes 2006. gada 10. marta vēstulē informēja Komisiju par neseno Nīderlandes vides novērtējuma aģentūras ziņojumu ar nosaukumu “Jauna analīze par daļiņu piesārņojuma apjomu”, kurā parādīts, ka PM10 līmenis ir par 10–15 % zemāks, nekā tika uzskatīts iepriekš.

| (14) | Lai novērtētu Nīderlandes iestāžu izvirzītos argumentus, Komisija lūdza zinātnisku un tehnisku palīdzību konsultantu konsorcijam, kuru koordinē TNO (Nederlandse Organisatie voor toegepast-natuurwetenschappelijk onderzoek). Konsorcijs iesniedza ziņojumu Komisijai 2006. gada 27. martā (7). |
| --- | --- |

(14)

Lai novērtētu Nīderlandes iestāžu izvirzītos argumentus, Komisija lūdza zinātnisku un tehnisku palīdzību konsultantu konsorcijam, kuru koordinē TNO (Nederlandse Organisatie voor toegepast-natuurwetenschappelijk onderzoek). Konsorcijs iesniedza ziņojumu Komisijai 2006. gada 27. martā (7).

III.   JURIDISKAIS NOVĒRTĒJUMS

1.   Lēmums par pieņemamību

| (15) | EK Līguma 95. panta 5. punkts ir šāds: “Ja pēc tam, kad Padome vai Komisija paredzējusi saskaņošanas pasākumu, kāda dalībvalsts uzskata, ka tai jāievieš savi noteikumi, kas pamatojas uz jauniem zinātnes datiem vides vai darba vides aizsardzības jomā un kas ir saistīti ar īpašu problēmu, kas šai dalībvalstij radusies pēc saskaņošanas pasākuma pieņemšanas, tā dara Komisijai zināmus plānotos noteikumus, kā arī pamatojumu to ieviešanai.” |
| --- | --- |

(15)

EK Līguma 95. panta 5. punkts ir šāds: “Ja pēc tam, kad Padome vai Komisija paredzējusi saskaņošanas pasākumu, kāda dalībvalsts uzskata, ka tai jāievieš savi noteikumi, kas pamatojas uz jauniem zinātnes datiem vides vai darba vides aizsardzības jomā un kas ir saistīti ar īpašu problēmu, kas šai dalībvalstij radusies pēc saskaņošanas pasākuma pieņemšanas, tā dara Komisijai zināmus plānotos noteikumus, kā arī pamatojumu to ieviešanai.”

| (16) | Nīderlandes iestāžu iesniegtā paziņojuma mērķis ir saņemt apstiprinājumu jaunu valsts noteikumu ieviešanai, kas neatbilst Direktīvai 70/220/EEK, kurā grozījumi izdarīti ar Direktīvu 98/69/EK. Minētā direktīva ir vispārējs tipa apstiprinājuma tehnisko prasību saskaņošanas pasākums mehāniskiem transportlīdzekļiem saistībā ar to emisiju. Tajā noteikta daļiņu emisijas robežvērtība 25 miligrami uz kilometru automobīļiem ar dīzeļmotoriem un dažiem vieglajiem kravas transportlīdzekļiem. |
| --- | --- |

(16)

Nīderlandes iestāžu iesniegtā paziņojuma mērķis ir saņemt apstiprinājumu jaunu valsts noteikumu ieviešanai, kas neatbilst Direktīvai 70/220/EEK, kurā grozījumi izdarīti ar Direktīvu 98/69/EK. Minētā direktīva ir vispārējs tipa apstiprinājuma tehnisko prasību saskaņošanas pasākums mehāniskiem transportlīdzekļiem saistībā ar to emisiju. Tajā noteikta daļiņu emisijas robežvērtība 25 miligrami uz kilometru automobīļiem ar dīzeļmotoriem un dažiem vieglajiem kravas transportlīdzekļiem.

| (17) | Salīdzinot noteikumus Direktīvā 70/220/EEK, kurā grozījumi izdarīti ar Direktīvu 98/69/EK, ar Nīderlandes iestāžu paziņotajiem valsts pasākumiem, ir jāsecina, ka Nīderlandes priekšlikumā noteiktas stingrākas prasības mehānisko transportlīdzekļu tehniskajai kontrolei saistībā ar gaisa piesārņošanu, ko izraisa mehānisko transportlīdzekļu emisijas, nekā minētajā direktīvā noteiktās prasības. Jo īpaši paziņotais pasākums nosaka obligātu robežvērtību 5 mg uz kilometru daļiņu emisijai kravas automobiļiem, kuru pieļaujamais maksimālais svars ir 1 305 kg (N1 kategorijas I klases transportlīdzekļi), un no vieglajiem automobiļiem (M1 kategorijas transportlīdzekļi), šādi neļaujot izmantot šo kategoriju transportlīdzekļus, kas atbilst prasībām Direktīvā 70/220/EEK, kurā grozījumi izdarīti ar Direktīvu 98/69/EK. Jāatzīmē, ka Direktīva zaudētu savu ietekmi, ja dalībvalstis tehniskās kontroles vajadzībām noteiktu atšķirīgas prasības transportlīdzekļiem, pamatojoties uz gaisa piesārņošanu to emisijas dēļ. EK tipa apstiprinājumam ir jābūt spēkā vairākus gadus un noteikti vairākus gadus pēc pirmās transportlīdzekļa tehniskās pārbaudes. Jebkura cita interpretācija dotu iespēju dalībvalstīm apiet EK tipa apstiprinājuma sistēmu. |
| --- | --- |

(17)

Salīdzinot noteikumus Direktīvā 70/220/EEK, kurā grozījumi izdarīti ar Direktīvu 98/69/EK, ar Nīderlandes iestāžu paziņotajiem valsts pasākumiem, ir jāsecina, ka Nīderlandes priekšlikumā noteiktas stingrākas prasības mehānisko transportlīdzekļu tehniskajai kontrolei saistībā ar gaisa piesārņošanu, ko izraisa mehānisko transportlīdzekļu emisijas, nekā minētajā direktīvā noteiktās prasības. Jo īpaši paziņotais pasākums nosaka obligātu robežvērtību 5 mg uz kilometru daļiņu emisijai kravas automobiļiem, kuru pieļaujamais maksimālais svars ir 1 305 kg (N1 kategorijas I klases transportlīdzekļi), un no vieglajiem automobiļiem (M1 kategorijas transportlīdzekļi), šādi neļaujot izmantot šo kategoriju transportlīdzekļus, kas atbilst prasībām Direktīvā 70/220/EEK, kurā grozījumi izdarīti ar Direktīvu 98/69/EK. Jāatzīmē, ka Direktīva zaudētu savu ietekmi, ja dalībvalstis tehniskās kontroles vajadzībām noteiktu atšķirīgas prasības transportlīdzekļiem, pamatojoties uz gaisa piesārņošanu to emisijas dēļ. EK tipa apstiprinājumam ir jābūt spēkā vairākus gadus un noteikti vairākus gadus pēc pirmās transportlīdzekļa tehniskās pārbaudes. Jebkura cita interpretācija dotu iespēju dalībvalstīm apiet EK tipa apstiprinājuma sistēmu.

| (18) | Kā noteikts EK Līguma 95. panta 5. punktā Nīderlande darīja Komisijai zināmu to noteikumu faktisko formulējumu, kurus tā paredzējusi ieviest un kuri pārsniedz prasības Direktīvā 70/220/EEK, kurā grozījumi izdarīti ar direktīvu 98/69/EK. Prasībai par šo noteikumu apstiprināšanu bija pievienots to iemeslu pamatojums, kuri Nīderlandes skatījumā attaisno šādu noteikumu ieviešanu. |
| --- | --- |

(18)

Kā noteikts EK Līguma 95. panta 5. punktā Nīderlande darīja Komisijai zināmu to noteikumu faktisko formulējumu, kurus tā paredzējusi ieviest un kuri pārsniedz prasības Direktīvā 70/220/EEK, kurā grozījumi izdarīti ar direktīvu 98/69/EK. Prasībai par šo noteikumu apstiprināšanu bija pievienots to iemeslu pamatojums, kuri Nīderlandes skatījumā attaisno šādu noteikumu ieviešanu.

| (19) | Tādēļ Nīderlandes iesniegtais paziņojums, lai saņemtu apstiprinājumu tādu valsts noteikumu ieviešanai, ar kuriem atkāpjas no noteikumiem ar Direktīvu 98/69/EK grozītajā Direktīvā 70/220/EK, uzskatāms par pieņemamu atbilstoši Līguma 95. panta 5. punktam. |
| --- | --- |

(19)

Tādēļ Nīderlandes iesniegtais paziņojums, lai saņemtu apstiprinājumu tādu valsts noteikumu ieviešanai, ar kuriem atkāpjas no noteikumiem ar Direktīvu 98/69/EK grozītajā Direktīvā 70/220/EK, uzskatāms par pieņemamu atbilstoši Līguma 95. panta 5. punktam.

2.   Ieguvumu novērtējums

| (20) | Saskaņā ar EK Līguma 95. pantu Komisijai jānodrošina, ka ir izpildīti visi nosacījumi, kas dalībvalstij ļauj izmantot šajā pantā noteiktās atkāpes iespējas. |
| --- | --- |

(20)

Saskaņā ar EK Līguma 95. pantu Komisijai jānodrošina, ka ir izpildīti visi nosacījumi, kas dalībvalstij ļauj izmantot šajā pantā noteiktās atkāpes iespējas.

| (21) | Tādēļ Komisijai ir jānovērtē, vai ir ievēroti EK Līguma 95. panta 5. punktā noteiktie apstākļi. Šajā pantā ir izvirzīta prasība, ka gadījumā, ja dalībvalsts uzskata par vajadzīgu ieviest savus noteikumus, atkāpjoties no saskaņošanas pasākuma, tas ir jāpamato ar:






  a) | jauniem zinātniskiem datiem vides vai darba vides aizsardzības jomā; |
| --- | --- | --- |

(21)

Tādēļ Komisijai ir jānovērtē, vai ir ievēroti EK Līguma 95. panta 5. punktā noteiktie apstākļi. Šajā pantā ir izvirzīta prasība, ka gadījumā, ja dalībvalsts uzskata par vajadzīgu ieviest savus noteikumus, atkāpjoties no saskaņošanas pasākuma, tas ir jāpamato ar:

a)

jauniem zinātniskiem datiem vides vai darba vides aizsardzības jomā;

| b) | īpašu problēmu, kas šai dalībvalstij radusies pēc saskaņošanas pasākuma pieņemšanas. |
| --- | --- |

b)

īpašu problēmu, kas šai dalībvalstij radusies pēc saskaņošanas pasākuma pieņemšanas.

| (22) | Turklāt atbilstoši Līguma 95. panta 6. punktam, ja Komisija uzskata, ka valsts noteikumi ir pamatoti, Komisijai jāpārbauda, vai šādi valsts noteikumi nav patvaļīgas diskriminācijas līdzeklis vai slēpts ierobežojums tirdzniecībai starp dalībvalstīm un nerada šķēršļus iekšējā tirgus darbībai. |
| --- | --- |

(22)

Turklāt atbilstoši Līguma 95. panta 6. punktam, ja Komisija uzskata, ka valsts noteikumi ir pamatoti, Komisijai jāpārbauda, vai šādi valsts noteikumi nav patvaļīgas diskriminācijas līdzeklis vai slēpts ierobežojums tirdzniecībai starp dalībvalstīm un nerada šķēršļus iekšējā tirgus darbībai.

| (23) | Saskaņā ar Tiesas judikatūru jebkura atkāpšanās no principa par vienotu Kopienas tiesību aktu piemērošanu un iekšējā tirgus vienotību ir precīzi jāinterpretē. EK Līguma 95. panta 5. punktā ir paredzēta atkāpe no vienotas Kopienas tiesību aktu piemērošanas un iekšējā tirgus vienotības. Tāpēc šī atkāpe ir jāskaidro tā, ka tās darbības jomu nepaplašina un to attiecina tikai uz tiem gadījumiem, kam tā formāli paredzēta. |
| --- | --- |

(23)

Saskaņā ar Tiesas judikatūru jebkura atkāpšanās no principa par vienotu Kopienas tiesību aktu piemērošanu un iekšējā tirgus vienotību ir precīzi jāinterpretē. EK Līguma 95. panta 5. punktā ir paredzēta atkāpe no vienotas Kopienas tiesību aktu piemērošanas un iekšējā tirgus vienotības. Tāpēc šī atkāpe ir jāskaidro tā, ka tās darbības jomu nepaplašina un to attiecina tikai uz tiem gadījumiem, kam tā formāli paredzēta.

| (24) | Saskaņā ar EK Līguma 95. panta 6. punktā izstrādātajiem termiņiem, Komisija, pārbaudot, vai saskaņā ar 95. panta 5. punktu paziņotie valsts pasākumi ir attaisnojami, balstās uz pamatojumiem, ko izvirzījusi dalībvalsts savā paziņojumā. Tas nozīme, ka saskaņā ar EK Līguma noteikumiem atbildība par pierādījumiem attiecībā uz valsts pasākumu pamatojamību gulstas uz dalībvalsti, kas iesniegusi prasību. Ņemot vērā EK Līguma 95. pantā noteikto pamatprocedūru, kas jo īpaši nosaka precīzu datumu, līdz kuram jāpieņem lēmums, Komisijai parasti jāaprobežojas ar to elementu atbilstības pārbaudi, kurus ir iesniegusi prasību izvirzījusī dalībvalsts, un Komisijai nav laika meklēt iespējamos iemeslus vai pamatojumus. |
| --- | --- |

(24)

Saskaņā ar EK Līguma 95. panta 6. punktā izstrādātajiem termiņiem, Komisija, pārbaudot, vai saskaņā ar 95. panta 5. punktu paziņotie valsts pasākumi ir attaisnojami, balstās uz pamatojumiem, ko izvirzījusi dalībvalsts savā paziņojumā. Tas nozīme, ka saskaņā ar EK Līguma noteikumiem atbildība par pierādījumiem attiecībā uz valsts pasākumu pamatojamību gulstas uz dalībvalsti, kas iesniegusi prasību. Ņemot vērā EK Līguma 95. pantā noteikto pamatprocedūru, kas jo īpaši nosaka precīzu datumu, līdz kuram jāpieņem lēmums, Komisijai parasti jāaprobežojas ar to elementu atbilstības pārbaudi, kurus ir iesniegusi prasību izvirzījusī dalībvalsts, un Komisijai nav laika meklēt iespējamos iemeslus vai pamatojumus.

1.   Jaunu zinātnes atklājumu esamība

| (25) | Nīderlandes iestādes uzskata savu prasību par pamatotu, jo pēc Direktīvas 98/69/EK pieņemšanas bija pieejami jauni zinātnes atklājumi par daļiņu ietekmi uz vidi un veselību. Šī jaunā informācija liecina, ka pārāk liela daļiņu emisija kaitīgi ietekmē cilvēku veselību, piemēram, izraisa priekšlaicīgu nāvi un vājina plaušu funkcijas. |
| --- | --- |

(25)

Nīderlandes iestādes uzskata savu prasību par pamatotu, jo pēc Direktīvas 98/69/EK pieņemšanas bija pieejami jauni zinātnes atklājumi par daļiņu ietekmi uz vidi un veselību. Šī jaunā informācija liecina, ka pārāk liela daļiņu emisija kaitīgi ietekmē cilvēku veselību, piemēram, izraisa priekšlaicīgu nāvi un vājina plaušu funkcijas.

| (26) | Nīderlandes iesniegtie dokumenti par jauniem zinātnes atklājumiem saistībā ar daļiņu ietekmi uz vidi un veselību tostarp ietver valsts un starptautiskus pētījumus, publikācijas un pārskatus par šo jautājumu. Dokumentos sniegts visaptverošs pārskats par tām pašreizējām zinātnes atziņām saistībā ar daļiņu ietekmi uz veselību, kas izstrādātas pēc Direktīvas 98/69/EK pieņemšanas. |
| --- | --- |

(26)

Nīderlandes iesniegtie dokumenti par jauniem zinātnes atklājumiem saistībā ar daļiņu ietekmi uz vidi un veselību tostarp ietver valsts un starptautiskus pētījumus, publikācijas un pārskatus par šo jautājumu. Dokumentos sniegts visaptverošs pārskats par tām pašreizējām zinātnes atziņām saistībā ar daļiņu ietekmi uz veselību, kas izstrādātas pēc Direktīvas 98/69/EK pieņemšanas.

| (27) | Nīderlandes iestādes norāda uz to, ka saistība starp gaisa pārnēsātām daļiņām un negatīvu ietekmi uz veselību ir pierādīta un uzsvērta daudzās nesenās zinātniskās publikācijās. Daļiņu negatīvā ietekme uz veselību dalās divos veidos: tāda, ko izraisījusi salīdzinoši īslaicīga iedarbība (“akūta”), un tāda, ko izraisījusi ilgstoša iedarbība (“hroniska”). Nīderlandes iesniegtie pētījumi rāda, ka lai gan īslaicīgas iedarbības radītie veselības traucējumi nav uzskatāmi par nenozīmīgiem, ilglaicīga iedarbība veselību ietekmē spēcīgāk. Īslaicīga iedarbība izraisa: plaušu iekaisumus, elpošanas traucējumus, nelabvēlīgu ietekmi uz sirds un asinsvadu sistēmu un pastiprinātu medikamentu lietojumu, slimnīcu hospitalizāciju un nāves gadījumu skaitu. Ilgstoša iedarbība izraisa: zemāko elpošanas ceļu un hroniskas obstruktīvas plaušu slimības gadījumu skaita pieaugumu, bērnu un pieaugušo plaušu funkcijas pazemināšanos, dzīves ilguma samazināšanos, kas galvenokārt saistīta ar nāvi, ko izraisījušas sirds un plaušu slimības un iespējams arī plaušu vēzis. |
| --- | --- |

(27)

Nīderlandes iestādes norāda uz to, ka saistība starp gaisa pārnēsātām daļiņām un negatīvu ietekmi uz veselību ir pierādīta un uzsvērta daudzās nesenās zinātniskās publikācijās. Daļiņu negatīvā ietekme uz veselību dalās divos veidos: tāda, ko izraisījusi salīdzinoši īslaicīga iedarbība (“akūta”), un tāda, ko izraisījusi ilgstoša iedarbība (“hroniska”). Nīderlandes iesniegtie pētījumi rāda, ka lai gan īslaicīgas iedarbības radītie veselības traucējumi nav uzskatāmi par nenozīmīgiem, ilglaicīga iedarbība veselību ietekmē spēcīgāk. Īslaicīga iedarbība izraisa: plaušu iekaisumus, elpošanas traucējumus, nelabvēlīgu ietekmi uz sirds un asinsvadu sistēmu un pastiprinātu medikamentu lietojumu, slimnīcu hospitalizāciju un nāves gadījumu skaitu. Ilgstoša iedarbība izraisa: zemāko elpošanas ceļu un hroniskas obstruktīvas plaušu slimības gadījumu skaita pieaugumu, bērnu un pieaugušo plaušu funkcijas pazemināšanos, dzīves ilguma samazināšanos, kas galvenokārt saistīta ar nāvi, ko izraisījušas sirds un plaušu slimības un iespējams arī plaušu vēzis.

| (28) | Nīderlandes iestādes iesniedza dokumentus, kuros parādīts, ka neskatoties uz to, ka dažādu daļiņu avotu ietekme uz veselību nav pilnībā noskaidrota, jaunākie epidemioloģiskie un toksikoloģiskie pētījumi rāda, ka sadegšanas procesā radušās daļiņas, piemēram, sodrēji no dīzeļmotoriem, ir īpaši kaitīgas veselībai. Daļiņas, kas radušās primārās degšanas procesā, ir īpaši kaitīgas veselībai – tas izskaidrojams ar to sastāvu (pārejas metāli un reaktīvi organiskie savienojumi) un ar to īpaši mazajiem izmēriem. Tā kā sadegšanas procesā radušās daļiņas ir ļoti maza izmēra, tām ir lielas spējas cauri cilvēka ķermeņa aizsargmehānismiem iekļūt asinsrites sistēmā un dažādos audos. Nīderlandes iestādes norāda, ka, veicot plašus epidemioloģiskus pētījumus, nav izdevies noteikt robežvērtību tādai daļiņu koncentrācijai apkārtējā gaisā, kad šī koncentrācija vairs neietekmē mirstības un saslimšanas biežumu. |
| --- | --- |

(28)

Nīderlandes iestādes iesniedza dokumentus, kuros parādīts, ka neskatoties uz to, ka dažādu daļiņu avotu ietekme uz veselību nav pilnībā noskaidrota, jaunākie epidemioloģiskie un toksikoloģiskie pētījumi rāda, ka sadegšanas procesā radušās daļiņas, piemēram, sodrēji no dīzeļmotoriem, ir īpaši kaitīgas veselībai. Daļiņas, kas radušās primārās degšanas procesā, ir īpaši kaitīgas veselībai – tas izskaidrojams ar to sastāvu (pārejas metāli un reaktīvi organiskie savienojumi) un ar to īpaši mazajiem izmēriem. Tā kā sadegšanas procesā radušās daļiņas ir ļoti maza izmēra, tām ir lielas spējas cauri cilvēka ķermeņa aizsargmehānismiem iekļūt asinsrites sistēmā un dažādos audos. Nīderlandes iestādes norāda, ka, veicot plašus epidemioloģiskus pētījumus, nav izdevies noteikt robežvērtību tādai daļiņu koncentrācijai apkārtējā gaisā, kad šī koncentrācija vairs neietekmē mirstības un saslimšanas biežumu.

| (29) | Nīderlandes iestādes uzskata, ka, lai gan pašlaik nav iespējams pietiekami precīzi izskaitļot daļiņu ietekmi uz veselību, Nīderlandes iedzīvotāju veselības aizsardzības un piesardzības nolūkā, ir pēc iespējas ātrāk jāveic pasākumi, lai iespējami lielākā mērā samazinātu to, ka iedzīvotāji ir pakļauti satiksmes radīto sodrēju iedarbībai. |
| --- | --- |

(29)

Nīderlandes iestādes uzskata, ka, lai gan pašlaik nav iespējams pietiekami precīzi izskaitļot daļiņu ietekmi uz veselību, Nīderlandes iedzīvotāju veselības aizsardzības un piesardzības nolūkā, ir pēc iespējas ātrāk jāveic pasākumi, lai iespējami lielākā mērā samazinātu to, ka iedzīvotāji ir pakļauti satiksmes radīto sodrēju iedarbībai.

| (30) | Pēc Nīderlandes iestāžu domām jaunākie zinātnes pētījumi rāda, ka pret slimībām uzņēmīgākām iedzīvotāju grupām ir lielāks risks, ka to veselība būs apdraudēta daļiņu emisijas rezultātā. Šajās grupās ietilpst personas, kas ir iekšēji daudz uzņēmīgākas pret daļiņu emisiju (piem., personas ar ģenētiski noteiktu noslieci, ļoti mazi bērni, veci cilvēki, personas ar elpošanas traucējumiem un plaušu slimībām), personas, kas kļuvušas daudz uzņēmīgākas vides vai sociālu faktoru, vai uzvedības rezultātā, un personas, kas pakļautas ārkārtīgi lielai piesārņojošo elementu koncentrācijai, jo dzīvo lielas transporta maģistrāles tuvumā vai pavada daudzas stundas ārā. Tā kā Nīderlandē liela iedzīvotāju daļa dzīvo pilsētās un transporta maģistrāļu tuvumā, šīs valsts iestādes uzskata, ka daļiņu emisija ievērojami apdraud cilvēka veselību. |
| --- | --- |

(30)

Pēc Nīderlandes iestāžu domām jaunākie zinātnes pētījumi rāda, ka pret slimībām uzņēmīgākām iedzīvotāju grupām ir lielāks risks, ka to veselība būs apdraudēta daļiņu emisijas rezultātā. Šajās grupās ietilpst personas, kas ir iekšēji daudz uzņēmīgākas pret daļiņu emisiju (piem., personas ar ģenētiski noteiktu noslieci, ļoti mazi bērni, veci cilvēki, personas ar elpošanas traucējumiem un plaušu slimībām), personas, kas kļuvušas daudz uzņēmīgākas vides vai sociālu faktoru, vai uzvedības rezultātā, un personas, kas pakļautas ārkārtīgi lielai piesārņojošo elementu koncentrācijai, jo dzīvo lielas transporta maģistrāles tuvumā vai pavada daudzas stundas ārā. Tā kā Nīderlandē liela iedzīvotāju daļa dzīvo pilsētās un transporta maģistrāļu tuvumā, šīs valsts iestādes uzskata, ka daļiņu emisija ievērojami apdraud cilvēka veselību.

| (31) | Komisija atzīmē, ka jau pirms Direktīvas 98/69/EK pieņemšanas bija zināms par daļiņu ietekmi uz vidi un veselību. Jau sen uzskatīja, ka mazākas daļiņas izraisa lielākus veselības traucējumus nekā rupjas daļiņas. Tomēr šajā jautājumā nebija veikti daudzi pētījumi. Kopš tā laika ir pabeigti daudzi jauni epidemioloģiski pētījumi par dažādiem daļiņu un to ietekmes uz veselību aspektiem, kas sniedz pierādījumus tam, lai secinātu, ka smalkās daļiņas ir kaitīgākas nekā rupjās (8) Šādu jaunu pētījumu rezultātā Pasaules veselības organizācija atjaunināja informāciju par daļiņu emisiju 2000., 2003. un 2004. gadā izdevumā “Gaisa kvalitātes vadlīnijas Eiropai” (9). |
| --- | --- |

(31)

Komisija atzīmē, ka jau pirms Direktīvas 98/69/EK pieņemšanas bija zināms par daļiņu ietekmi uz vidi un veselību. Jau sen uzskatīja, ka mazākas daļiņas izraisa lielākus veselības traucējumus nekā rupjas daļiņas. Tomēr šajā jautājumā nebija veikti daudzi pētījumi. Kopš tā laika ir pabeigti daudzi jauni epidemioloģiski pētījumi par dažādiem daļiņu un to ietekmes uz veselību aspektiem, kas sniedz pierādījumus tam, lai secinātu, ka smalkās daļiņas ir kaitīgākas nekā rupjās (8) Šādu jaunu pētījumu rezultātā Pasaules veselības organizācija atjaunināja informāciju par daļiņu emisiju 2000., 2003. un 2004. gadā izdevumā “Gaisa kvalitātes vadlīnijas Eiropai” (9).

| (32) | Ņemot vērā iepriekš minēto, varētu uzskatīt, ka Nīderlande ir iesniegusi datus par jauniem zinātnes atklājumiem saistībā ar vides aizsardzību, kā tas noteikts EK Līguma 95. panta 5. punktā. Šie zinātniskie dati nebija pieejami laikā, kad pieņēma Direktīvu 98/69/EK. |
| --- | --- |

(32)

Ņemot vērā iepriekš minēto, varētu uzskatīt, ka Nīderlande ir iesniegusi datus par jauniem zinātnes atklājumiem saistībā ar vides aizsardzību, kā tas noteikts EK Līguma 95. panta 5. punktā. Šie zinātniskie dati nebija pieejami laikā, kad pieņēma Direktīvu 98/69/EK.

2.   Problēma, kas radusies Nīderlandei pēc Direktīvas 98/68/EK pieņemšanas

| (33) | Nīderlandes iestādes uzskata, ka Nīderlandei ir jāatrisina īpaša problēma, kas radusies pēc Direktīvas 98/69/EK pieņemšanas. Pirmkārt, tās uzskata, ka Nīderlandē apmēram pusotru gadu ir bijušas grūtības ar Direktīvas 99/30/EK ievērošanu. Otrkārt, tās norāda, ka Nīderlandē ir pieaudzis automobīļu ar dīzeļmotoriem skaits, kas izskaidrojams ar augstajām degvielas cenām, ar to, ka automobīļu modeļi ar dīzeļmotoriem ir kļuvuši plaši pieejami, un ar šo motoru uzlabotajiem rādītājiem un ekonomisko degvielas patēriņu. Laikā, kad pieņēma Direktīvu 98/69/EK, tāds automobīļu ar dīzeļmotoriem skaita pieaugums nebija paredzēts. Automobīļu ar dīzeļmotoriem proporcija ir pieaugusi no 15 % 1995. gadā līdz apmēram 25 % pašlaik. Visi šie fakti rāda, ka līdz 1998. gadam pilnā mērā nevarēja novērtēt gaisa kvalitātes problēmu. |
| --- | --- |

(33)

Nīderlandes iestādes uzskata, ka Nīderlandei ir jāatrisina īpaša problēma, kas radusies pēc Direktīvas 98/69/EK pieņemšanas. Pirmkārt, tās uzskata, ka Nīderlandē apmēram pusotru gadu ir bijušas grūtības ar Direktīvas 99/30/EK ievērošanu. Otrkārt, tās norāda, ka Nīderlandē ir pieaudzis automobīļu ar dīzeļmotoriem skaits, kas izskaidrojams ar augstajām degvielas cenām, ar to, ka automobīļu modeļi ar dīzeļmotoriem ir kļuvuši plaši pieejami, un ar šo motoru uzlabotajiem rādītājiem un ekonomisko degvielas patēriņu. Laikā, kad pieņēma Direktīvu 98/69/EK, tāds automobīļu ar dīzeļmotoriem skaita pieaugums nebija paredzēts. Automobīļu ar dīzeļmotoriem proporcija ir pieaugusi no 15 % 1995. gadā līdz apmēram 25 % pašlaik. Visi šie fakti rāda, ka līdz 1998. gadam pilnā mērā nevarēja novērtēt gaisa kvalitātes problēmu.

| (34) | Nīderlandes valsts iestādēm piesārņojums ir īpašu rūpju iemesls, jo iedzīvotāju blīvums ir liels un infrastruktūra ir blīvāka nekā citās Eiropas valstīs. Tās uzskata, ka Nīderlandei ir īpaša vieta Eiropā tās intensīvi izmantotās telpas, lielā iedzīvotāju, lopu, transporta un rūpniecības uzņēmumu blīvuma dēļ. Viņi uzskata, ka šī situācija rada augstu emisiju uz kvadrātkilometru. Turklāt Nīderlandes iestādes apgalvo, ka valstij ir jātiek galā ar lielo ārvalstu izcelsmes piesārņojumu. Konkrēti 45 % no daļiņu piesārņojuma koncentrācijas Nīderlandē izraisa cilvēka darbība, no kuras divas trešdaļas tiek veiktas ārzemēs. Tomēr pilsētu teritorijās Nīderlandē antropogēnas izcelsmes piesārņojums ir 30–45 %, no kuriem ievērojamu daļu veido transporta piesārņojums. |
| --- | --- |

(34)

Nīderlandes valsts iestādēm piesārņojums ir īpašu rūpju iemesls, jo iedzīvotāju blīvums ir liels un infrastruktūra ir blīvāka nekā citās Eiropas valstīs. Tās uzskata, ka Nīderlandei ir īpaša vieta Eiropā tās intensīvi izmantotās telpas, lielā iedzīvotāju, lopu, transporta un rūpniecības uzņēmumu blīvuma dēļ. Viņi uzskata, ka šī situācija rada augstu emisiju uz kvadrātkilometru. Turklāt Nīderlandes iestādes apgalvo, ka valstij ir jātiek galā ar lielo ārvalstu izcelsmes piesārņojumu. Konkrēti 45 % no daļiņu piesārņojuma koncentrācijas Nīderlandē izraisa cilvēka darbība, no kuras divas trešdaļas tiek veiktas ārzemēs. Tomēr pilsētu teritorijās Nīderlandē antropogēnas izcelsmes piesārņojums ir 30–45 %, no kuriem ievērojamu daļu veido transporta piesārņojums.

| (35) | Bez tam gaisa kvalitāte daudzos Nīderlandes rajonos neatbilst daļiņu Eiropas robežvērtībām, kas noteiktas ar Direktīvu 99/30/EK. Lai gan daļiņu emisija Nīderlandē strauji samazinājās no 1990. līdz 2003. gadam, saskaņā ar Nīderlandes iestāžu informāciju lielās transporta plūsmas un iedzīvotāju un celtņu lielas koncentrācijas dēļ šajā valstī minētā samazināšanās nav pietiekama, lai cīnītos pret pārāk augstas daļiņu emisijas negatīvo ietekmi uz veselību un lai varētu īstenot Eiropas gaisa kvalitātes robežvērtības. |
| --- | --- |

(35)

Bez tam gaisa kvalitāte daudzos Nīderlandes rajonos neatbilst daļiņu Eiropas robežvērtībām, kas noteiktas ar Direktīvu 99/30/EK. Lai gan daļiņu emisija Nīderlandē strauji samazinājās no 1990. līdz 2003. gadam, saskaņā ar Nīderlandes iestāžu informāciju lielās transporta plūsmas un iedzīvotāju un celtņu lielas koncentrācijas dēļ šajā valstī minētā samazināšanās nav pietiekama, lai cīnītos pret pārāk augstas daļiņu emisijas negatīvo ietekmi uz veselību un lai varētu īstenot Eiropas gaisa kvalitātes robežvērtības.

| (36) | Nīderlandes iestādes uzskata, ka no visa iekšzemes daļiņu emisijas apjoma apmēram vienu trešo daļu rada transports, vienu trešo daļu – rūpnieciskā un apmēram vienu ceturto daļu – lauksaimnieciskā darbība. Izplūdes gāzu daļiņas ir vienas no viskaitīgākajām daļiņām. Transports izraisa spēcīgu iedarbību, jo emisija notiek ļoti tuvu dzīvojamiem rajoniem un citām vietām, kur tā nav vēlama. |
| --- | --- |

(36)

Nīderlandes iestādes uzskata, ka no visa iekšzemes daļiņu emisijas apjoma apmēram vienu trešo daļu rada transports, vienu trešo daļu – rūpnieciskā un apmēram vienu ceturto daļu – lauksaimnieciskā darbība. Izplūdes gāzu daļiņas ir vienas no viskaitīgākajām daļiņām. Transports izraisa spēcīgu iedarbību, jo emisija notiek ļoti tuvu dzīvojamiem rajoniem un citām vietām, kur tā nav vēlama.

| (37) | Dokumentos “Vides līdzsvarotība 2005” (Milieubalans 2005) un “Ciešāks skats – daļiņu emisija” (Fijn stof nader bekeken), kas pievienoti Nīderlandes paziņojumam, šīs valsts iestādes uzsver, ka daļiņu koncentrācija gaisā ievērojami pārsniedz Eiropas gaisa kvalitātes standartus lielā Nīderlandes daļā. Nīderlandes iestādes atzīmē, ka ikdienas gaisa kvalitātes robežvērtības daļiņu emisijai lielā mērā tiks pārsniegtas 2010. gadā. Turpretī ikgadējā daļiņu emisijas standarta pārsniegšana notiek ļoti reti. Nīderlandes iestādes atzīmē, ka gandrīz visās Eiropas pilsētās novēro Direktīvā 99/30/EK noteikto robežvērtību pārsniegšanu. Tomēr šī pārsniegšana Nīderlandē, Beļģijā, Rūras apgabalā Vācijā un Ziemeļitālijas rūpniecības apgabalā notiek lielākā ģeogrāfiskā zonā nekā pārējās dalībvalstīs. |
| --- | --- |

(37)

Dokumentos “Vides līdzsvarotība 2005” (Milieubalans 2005) un “Ciešāks skats – daļiņu emisija” (Fijn stof nader bekeken), kas pievienoti Nīderlandes paziņojumam, šīs valsts iestādes uzsver, ka daļiņu koncentrācija gaisā ievērojami pārsniedz Eiropas gaisa kvalitātes standartus lielā Nīderlandes daļā. Nīderlandes iestādes atzīmē, ka ikdienas gaisa kvalitātes robežvērtības daļiņu emisijai lielā mērā tiks pārsniegtas 2010. gadā. Turpretī ikgadējā daļiņu emisijas standarta pārsniegšana notiek ļoti reti. Nīderlandes iestādes atzīmē, ka gandrīz visās Eiropas pilsētās novēro Direktīvā 99/30/EK noteikto robežvērtību pārsniegšanu. Tomēr šī pārsniegšana Nīderlandē, Beļģijā, Rūras apgabalā Vācijā un Ziemeļitālijas rūpniecības apgabalā notiek lielākā ģeogrāfiskā zonā nekā pārējās dalībvalstīs.

| (38) | Nīderlandes iestādes norāda, ka no šīs informācijas nav iespējams izdarīt tālejošus secinājumus, ja neņem vērā dažādu valstu zonu precīzu situāciju un izmērus. Tās arī norāda, ka gaisa kvalitāti Nīderlandē nosaka, balstoties uz detalizētiem datiem un vienlaikus ar noteiktajiem mērījumiem izmantojot sīku plānošanas modelēšanu. Tomēr tikai nedaudzas ES valstis lieto arī modelēšanu; lielākā daļa no valstīm tieši otrādi izmanto tikai gaisa kvalitātes mērījumus. Dažas no atšķirībām var izskaidrot arī ar atšķirīgajiem izmantotajiem korekcijas koeficientiem. Nīderlandē, piemēram, izmērīto rezultātu reizina ar koeficientu 1,33. Nīderlandes iestādes uzskata, ka vairākas valstis ņem vērā Eiropas Komisijas ieteikumu un lieto korekcijas koeficientu 1,3. Lielākā daļa valstu izmanto zemākus korekcijas koeficientus vai nelieto tos vispār. Turklāt ne visas valstis modelē gaisa kvalitāti ielas līmenī. Pēc Nīderlandes iestāžu domām piesārņojuma vietu skaits valstīs, kurās neveic gaisa kvalitātes modelēšanu ielas līmenī, iespējams tiek novērtēts kā zemāks, nekā tas patiesībā ir. |
| --- | --- |

(38)

Nīderlandes iestādes norāda, ka no šīs informācijas nav iespējams izdarīt tālejošus secinājumus, ja neņem vērā dažādu valstu zonu precīzu situāciju un izmērus. Tās arī norāda, ka gaisa kvalitāti Nīderlandē nosaka, balstoties uz detalizētiem datiem un vienlaikus ar noteiktajiem mērījumiem izmantojot sīku plānošanas modelēšanu. Tomēr tikai nedaudzas ES valstis lieto arī modelēšanu; lielākā daļa no valstīm tieši otrādi izmanto tikai gaisa kvalitātes mērījumus. Dažas no atšķirībām var izskaidrot arī ar atšķirīgajiem izmantotajiem korekcijas koeficientiem. Nīderlandē, piemēram, izmērīto rezultātu reizina ar koeficientu 1,33. Nīderlandes iestādes uzskata, ka vairākas valstis ņem vērā Eiropas Komisijas ieteikumu un lieto korekcijas koeficientu 1,3. Lielākā daļa valstu izmanto zemākus korekcijas koeficientus vai nelieto tos vispār. Turklāt ne visas valstis modelē gaisa kvalitāti ielas līmenī. Pēc Nīderlandes iestāžu domām piesārņojuma vietu skaits valstīs, kurās neveic gaisa kvalitātes modelēšanu ielas līmenī, iespējams tiek novērtēts kā zemāks, nekā tas patiesībā ir.

| (39) | Visbeidzot Nīderlandes iestādes norāda uz īpašo juridisko situāciju valstī. Gaisa kvalitātes dekrētā, kas stājās spēkā 2001. gadā, ir noteikts tiesiskais režīms, saskaņā ar kuru būvniecības vai attīstības plānus var apturēt vai pieprasīt veikt tajos izmaiņas, ja tie apdraud gaisa kvalitāti. Pēc šī režīma ieviešanas dažādām tiesu iestādēm, tostarp Valsts padomei, tika iesniegti vairāk nekā 40 iebildumi pret teritoriālās attīstības plāniem, kas iespējams neatbilda gaisa kvalitātes dekrētam. Valsts padome atcēla trešo daļu no šiem plāniem. |
| --- | --- |

(39)

Visbeidzot Nīderlandes iestādes norāda uz īpašo juridisko situāciju valstī. Gaisa kvalitātes dekrētā, kas stājās spēkā 2001. gadā, ir noteikts tiesiskais režīms, saskaņā ar kuru būvniecības vai attīstības plānus var apturēt vai pieprasīt veikt tajos izmaiņas, ja tie apdraud gaisa kvalitāti. Pēc šī režīma ieviešanas dažādām tiesu iestādēm, tostarp Valsts padomei, tika iesniegti vairāk nekā 40 iebildumi pret teritoriālās attīstības plāniem, kas iespējams neatbilda gaisa kvalitātes dekrētam. Valsts padome atcēla trešo daļu no šiem plāniem.

| (40) | Komisija atzīmē, ka daļiņu pārrobežu pārneses procentuālā ietekme Nīderlandē ir augsta, ja ne augstāka kā citās Beniluksa valstīs (10) Komisija arī atzīmē, ka Nīderlandē salīdzinājumā ar citām dalībvalstīm ir raksturīga lielāka daļiņu emisija, ko izraisa iekšzemes ūdensceļu kuģu un jūras transports (11). Jāatzīmē, ka lielā Roterdamas osta nav dominējošais daļiņu emisijas avots, bet tā jūtami ietekmē darbības un transportu Nīderlandē un ap to (10). |
| --- | --- |

(40)

Komisija atzīmē, ka daļiņu pārrobežu pārneses procentuālā ietekme Nīderlandē ir augsta, ja ne augstāka kā citās Beniluksa valstīs (10) Komisija arī atzīmē, ka Nīderlandē salīdzinājumā ar citām dalībvalstīm ir raksturīga lielāka daļiņu emisija, ko izraisa iekšzemes ūdensceļu kuģu un jūras transports (11). Jāatzīmē, ka lielā Roterdamas osta nav dominējošais daļiņu emisijas avots, bet tā jūtami ietekmē darbības un transportu Nīderlandē un ap to (10).

| (41) | Atbilstoši Direktīvai 96/62/EK izstrādātie gada ziņojumi liecina, ka Nīderlandē 2003. gadā nav īpaši daudz pārsniegusi robežvērtības, salīdzinot ar citām dalībvalstīm (tādām kā Beļģija, Austrija, Grieķija, Čehija, Lietuva, Slovēnija un Slovākija). Tā kā Nīderlande vēl nav iesniegusi oficiālos datus par 2004. gadu, nav iespējams veikt gaisa kvalitātes salīdzinājumu minētajā gadā Nīderlandē un citās dalībvalstīs. Turklāt Komisija atzīmē, ka nesen (2006. gada martā) Nīderlandes vides novērtējuma aģentūra publicēja PM10 līmeņa atkārtotu novērtējumu, kurā tā norādīja, ka PM10 līmenis ir par 10–15 % zemāks, nekā iepriekš tika uzskatīts. Šīs samazināšanās apjoms ir atkarīgs no atrašanās vietas Nīderlandē, un lauku apvidos tas ir lielāks nekā pilsētās. Saskaņā ar NMP ziņojumu to rajonu skaits, kuros gaisa kvalitātes robežvērtības tiks pārsniegtas, 2010. gadā būs uz pusi mazāks salīdzinājumā ar 2005. gadu un 2015. gadā – salīdzinājumā ar 2010. gadu. |
| --- | --- |

(41)

Atbilstoši Direktīvai 96/62/EK izstrādātie gada ziņojumi liecina, ka Nīderlandē 2003. gadā nav īpaši daudz pārsniegusi robežvērtības, salīdzinot ar citām dalībvalstīm (tādām kā Beļģija, Austrija, Grieķija, Čehija, Lietuva, Slovēnija un Slovākija). Tā kā Nīderlande vēl nav iesniegusi oficiālos datus par 2004. gadu, nav iespējams veikt gaisa kvalitātes salīdzinājumu minētajā gadā Nīderlandē un citās dalībvalstīs. Turklāt Komisija atzīmē, ka nesen (2006. gada martā) Nīderlandes vides novērtējuma aģentūra publicēja PM10 līmeņa atkārtotu novērtējumu, kurā tā norādīja, ka PM10 līmenis ir par 10–15 % zemāks, nekā iepriekš tika uzskatīts. Šīs samazināšanās apjoms ir atkarīgs no atrašanās vietas Nīderlandē, un lauku apvidos tas ir lielāks nekā pilsētās. Saskaņā ar NMP ziņojumu to rajonu skaits, kuros gaisa kvalitātes robežvērtības tiks pārsniegtas, 2010. gadā būs uz pusi mazāks salīdzinājumā ar 2005. gadu un 2015. gadā – salīdzinājumā ar 2010. gadu.

| (42) | Balstoties uz 2003. gada ziņojumiem un ņemot vērā jauno informāciju, ko iesniegusi Nīderlandes valdība un kas ietverta NMP ziņojumā, šķiet, ka nav īstas pārliecības par to, ka Nīderlandē ir īpašas problēmas salīdzinot ar citām dalībvalstīm attiecībā uz atbilstību Gaisa kvalitātes direktīvā noteiktajām robežvērtībām. Jo īpaši kopējais daļiņu emisijas līmenis (PM10 un PM2.5) uz kvadrātkilometru Nīderlandē ir tikai puse no šāda līmeņa Beļģijā (11). |
| --- | --- |

(42)

Balstoties uz 2003. gada ziņojumiem un ņemot vērā jauno informāciju, ko iesniegusi Nīderlandes valdība un kas ietverta NMP ziņojumā, šķiet, ka nav īstas pārliecības par to, ka Nīderlandē ir īpašas problēmas salīdzinot ar citām dalībvalstīm attiecībā uz atbilstību Gaisa kvalitātes direktīvā noteiktajām robežvērtībām. Jo īpaši kopējais daļiņu emisijas līmenis (PM10 un PM2.5) uz kvadrātkilometru Nīderlandē ir tikai puse no šāda līmeņa Beļģijā (11).

| (43) | Konkrēti runājot, ir jāšaubās, vai ir īpaša problēma saistībā ar Direktīvu 98/69/EK. Kā iepriekš norādīts 40. iedaļā, Nīderlandē ir raksturīgs ievērojami augstāks nekā vidējais daļiņu emisijas apjoms, ko rada iekšzemes ūdensceļu kuģu un jūras transports. Turklāt transportlīdzekļu ar dīzeļmotoriem proporcija Nīderlandē ir ievērojami zemāka (25 % no jauniem pārdotiem transportlīdzekļiem) nekā vidēji ES (apmēram 50 % no jauniem pārdotiem transportlīdzekļiem). Tāpēc ir apšaubāms, vai pastāv īpaša problēma saistībā ar transportlīdzekļu daļiņu emisiju saskaņā ar Direktīvu 98/69/EK. |
| --- | --- |

(43)

Konkrēti runājot, ir jāšaubās, vai ir īpaša problēma saistībā ar Direktīvu 98/69/EK. Kā iepriekš norādīts 40. iedaļā, Nīderlandē ir raksturīgs ievērojami augstāks nekā vidējais daļiņu emisijas apjoms, ko rada iekšzemes ūdensceļu kuģu un jūras transports. Turklāt transportlīdzekļu ar dīzeļmotoriem proporcija Nīderlandē ir ievērojami zemāka (25 % no jauniem pārdotiem transportlīdzekļiem) nekā vidēji ES (apmēram 50 % no jauniem pārdotiem transportlīdzekļiem). Tāpēc ir apšaubāms, vai pastāv īpaša problēma saistībā ar transportlīdzekļu daļiņu emisiju saskaņā ar Direktīvu 98/69/EK.

| (44) | Tādēļ Komisija uzskata, ka Nīderlande nav parādījusi, ka pastāv īpaša problēma saistībā ar Direktīvu 98/69/EK. |
| --- | --- |

(44)

Tādēļ Komisija uzskata, ka Nīderlande nav parādījusi, ka pastāv īpaša problēma saistībā ar Direktīvu 98/69/EK.

3.   Apstākļu novērtējums saskaņā ar EK Līguma 95. panta 6. punktu

| (45) | Saskaņā ar EK Līguma 95. panta 6. punktu Komisijai ir jāpārbauda, vai paredzētie pasākumi nav patvaļīgas diskriminācijas līdzeklis un slēpts ierobežojums tirdzniecībai starp dalībvalstīm un nerada šķēršļus iekšējā tirgus darbībai. |
| --- | --- |

(45)

Saskaņā ar EK Līguma 95. panta 6. punktu Komisijai ir jāpārbauda, vai paredzētie pasākumi nav patvaļīgas diskriminācijas līdzeklis un slēpts ierobežojums tirdzniecībai starp dalībvalstīm un nerada šķēršļus iekšējā tirgus darbībai.

| (46) | Šo nosacījumu nevar skaidrot tā, ka ar to aizliedz visu to valsts pasākumu apstiprināšanu, kas varētu ietekmēt iekšējā tirgus izveidi. Patiesībā katrs valsts pasākums, kas atkāpjas no saskaņošanas pasākuma nolūkā izveidot iekšējo tirgu un nodrošināt tā darbību, būtībā ir pasākums, kas, iespējams, ietekmēs iekšējo tirgu. Tādēļ, lai saglabātu EK Līguma 95. pantā noteiktās atkāpšanās procedūras lietderīgumu, Komisija uzskata, ka attiecībā uz 95. panta 6. punktu iekšējā tirgus darbības šķēršļa jēdziens nav samērojams ar izvirzīto mērķi. |
| --- | --- |

(46)

Šo nosacījumu nevar skaidrot tā, ka ar to aizliedz visu to valsts pasākumu apstiprināšanu, kas varētu ietekmēt iekšējā tirgus izveidi. Patiesībā katrs valsts pasākums, kas atkāpjas no saskaņošanas pasākuma nolūkā izveidot iekšējo tirgu un nodrošināt tā darbību, būtībā ir pasākums, kas, iespējams, ietekmēs iekšējo tirgu. Tādēļ, lai saglabātu EK Līguma 95. pantā noteiktās atkāpšanās procedūras lietderīgumu, Komisija uzskata, ka attiecībā uz 95. panta 6. punktu iekšējā tirgus darbības šķēršļa jēdziens nav samērojams ar izvirzīto mērķi.

| (47) | Nīderlandes valsts iestādes uzskata, ka pasākums ir vajadzīgs, lai uzlabotu vides kvalitāti un tā aizsargātu cilvēku veselību. Tās arī uzskata, ka pasākuma projekts nav patvaļīga diskriminācija vai slēpts ierobežojums tirdzniecībai starp dalībvalstīm. Turklāt tās uzskata, ka ņemot vērā risku, ko sodrēju daļiņu emisija rada videi un cilvēku veselībai, un ņemot vērā īpašo iedarbības situāciju blīvi apdzīvotos rajonos, tādos kā Nīderlande, pasākums ir proporcionāls izvirzītajam mērķim. Turklāt pēc Nīderlandes iestāžu uzskata visi transportlīdzekļu modeļi, kuriem raksturīga ievērojama dīzeļa variantu pārdošanas proporcija, ir pieejami vai arī būs drīzumā pieejami aprīkojumā ar daļiņu filtru. Tādējādi paziņotais pasākums nespiestu automašīnu ražotājus veikt (radikālus) grozījumus to ražošanas procesā. |
| --- | --- |

(47)

Nīderlandes valsts iestādes uzskata, ka pasākums ir vajadzīgs, lai uzlabotu vides kvalitāti un tā aizsargātu cilvēku veselību. Tās arī uzskata, ka pasākuma projekts nav patvaļīga diskriminācija vai slēpts ierobežojums tirdzniecībai starp dalībvalstīm. Turklāt tās uzskata, ka ņemot vērā risku, ko sodrēju daļiņu emisija rada videi un cilvēku veselībai, un ņemot vērā īpašo iedarbības situāciju blīvi apdzīvotos rajonos, tādos kā Nīderlande, pasākums ir proporcionāls izvirzītajam mērķim. Turklāt pēc Nīderlandes iestāžu uzskata visi transportlīdzekļu modeļi, kuriem raksturīga ievērojama dīzeļa variantu pārdošanas proporcija, ir pieejami vai arī būs drīzumā pieejami aprīkojumā ar daļiņu filtru. Tādējādi paziņotais pasākums nespiestu automašīnu ražotājus veikt (radikālus) grozījumus to ražošanas procesā.

| (48) | Francijas un Itālijas valdības paredzētajā termiņā ir iesniegušas piezīmes par Nīderlandes paziņojumu. Abas ir uzsvērušas negatīvo ietekmi, ko paziņotais pasākums radīs iekšējā transportlīdzekļu tirgū, to izkropļojot. Tās norādīja uz iespēju, ka Nīderlandes iestādes ar nodokļu stimulu palīdzību varētu veicināt pāreju uz tādiem automobiļiem, kuru daļiņu emisija nepārsniedz robežvērtību 5 mg uz kilometru, kas ļautu ātri ieviest nākotnes Eiropas emisiju standartus un vienlaikus netraucēt iekšējā transportlīdzekļu tirgus darbību. |
| --- | --- |

(48)

Francijas un Itālijas valdības paredzētajā termiņā ir iesniegušas piezīmes par Nīderlandes paziņojumu. Abas ir uzsvērušas negatīvo ietekmi, ko paziņotais pasākums radīs iekšējā transportlīdzekļu tirgū, to izkropļojot. Tās norādīja uz iespēju, ka Nīderlandes iestādes ar nodokļu stimulu palīdzību varētu veicināt pāreju uz tādiem automobiļiem, kuru daļiņu emisija nepārsniedz robežvērtību 5 mg uz kilometru, kas ļautu ātri ieviest nākotnes Eiropas emisiju standartus un vienlaikus netraucēt iekšējā transportlīdzekļu tirgus darbību.

| (49) | Kā minēts iepriekš tekstā (skat. 40. iedaļu), attiecībā uz 95. panta 6. punktu iekšējā tirgus darbības šķēršļa jēdziens nav samērojams ar izvirzīto mērķi. Tādēļ Komisija apstākļu novērtējumā saskaņā ar EK Līguma 95. panta 6. punktu galvenokārt uzmanību pievērsīs paziņoto valsts noteikumu proporcionalitātei. Lai veiktu šo novērtējumu, ir jāapsver, vai paziņotais pasākums nepārsniedz tos pasākumus, kas vajadzīgi noteikto vides un veselības aizsardzības mērķu sasniegšanai. Novērtējumā tiks ņemts vērā, vai ir izmantoti attiecīgie pasākumi, kuros ir vismazāk ierobežojumu. |
| --- | --- |

(49)

Kā minēts iepriekš tekstā (skat. 40. iedaļu), attiecībā uz 95. panta 6. punktu iekšējā tirgus darbības šķēršļa jēdziens nav samērojams ar izvirzīto mērķi. Tādēļ Komisija apstākļu novērtējumā saskaņā ar EK Līguma 95. panta 6. punktu galvenokārt uzmanību pievērsīs paziņoto valsts noteikumu proporcionalitātei. Lai veiktu šo novērtējumu, ir jāapsver, vai paziņotais pasākums nepārsniedz tos pasākumus, kas vajadzīgi noteikto vides un veselības aizsardzības mērķu sasniegšanai. Novērtējumā tiks ņemts vērā, vai ir izmantoti attiecīgie pasākumi, kuros ir vismazāk ierobežojumu.

| (50) | Komisija, pirmkārt, norāda, ka tā apzinās vajadzību turpināt transportlīdzekļu rādītāju uzlabošanu saistībā ar atmosfēru piesārņojošu vielu emisiju. Šī iemesla pēc, kā jau minēts, nesen tika izvirzīts Euro 5 priekšlikums. Tajā ir ierosināts par 80 % samazināt daļiņu emisijas robežvērtību jauniem pasažieru automobiļiem ar dīzeļmotoru un dažiem vieglajiem kravas transportlīdzekļiem. Izstrādājot Euro 5 priekšlikumu, Komisija mēģināja saglabāt līdzsvaru starp vajadzību pēc tālākiem uzlabojumiem vides rādītāju jomā un vajadzību atvēlēt automašīnu ražotājiem pietiekamu laiku automobiļu projektēšanai un ražošanas plānošanai. Šie apsvērumi jo īpaši ir atspoguļoti noteikumos par regulas stāšanos spēkā. Nīderlandes iestāžu paziņotais pasākums, kurā ierosināts piemērot daļiņu emisijas robežvērtību, kas noteikta Euro 5 priekšlikumā, lielā mērā samazinās ierosināto ieviešanas termiņu. Tas savukārt ievērojami ietekmēs automobiļu ražotājus, spiežot tos pārkārtot ražošanu atbilstīgi Nīderlandes tiesību aktiem vai prasot tiem samazināt Nīderlandes tirgum domāto modeļu skaitu. Jāatzīmē, ka šajā sakarā ne visi pašreiz pieejamie M1 un N1 kategorijas I klases transportlīdzekļu veidi ir aprīkoti ar daļiņu filtru. Nīderlandes iestādes informēja Komisiju, ka vairāku veidu pasažieru automobiļi ar dīzeļmotoru, kas aprīkoti ar daļiņu filtriem, jau ir pieejami vai drīz būs pieejami Nīderlandes tirgū. Tomēr Komisija atzīmē, ka saskaņā ar Komisijai pieejamo informāciju (2005. gada decembris) no apmēram 710 pasažieru automobiļu dažādajiem veidiem vismaz 240 Nīderlandes tirgū nav pieejami ar daļiņu filtru un tos tādējādi izņems no tirgus, ja paziņoto pasākumu pieņems. Dažiem modeļiem tikai lielākie motori ir aprīkoti ar daļiņu filtriem; tātad Nīderlandes pasākums izslēgtu no valsts tirgus mazākus un degvielas ziņā ekonomiskākus motorus tiem modeļiem, kas neatbilstu ES noteiktajai politikai par oglekļa dioksīda emisijas samazināšanu. |
| --- | --- |

(50)

Komisija, pirmkārt, norāda, ka tā apzinās vajadzību turpināt transportlīdzekļu rādītāju uzlabošanu saistībā ar atmosfēru piesārņojošu vielu emisiju. Šī iemesla pēc, kā jau minēts, nesen tika izvirzīts Euro 5 priekšlikums. Tajā ir ierosināts par 80 % samazināt daļiņu emisijas robežvērtību jauniem pasažieru automobiļiem ar dīzeļmotoru un dažiem vieglajiem kravas transportlīdzekļiem. Izstrādājot Euro 5 priekšlikumu, Komisija mēģināja saglabāt līdzsvaru starp vajadzību pēc tālākiem uzlabojumiem vides rādītāju jomā un vajadzību atvēlēt automašīnu ražotājiem pietiekamu laiku automobiļu projektēšanai un ražošanas plānošanai. Šie apsvērumi jo īpaši ir atspoguļoti noteikumos par regulas stāšanos spēkā. Nīderlandes iestāžu paziņotais pasākums, kurā ierosināts piemērot daļiņu emisijas robežvērtību, kas noteikta Euro 5 priekšlikumā, lielā mērā samazinās ierosināto ieviešanas termiņu. Tas savukārt ievērojami ietekmēs automobiļu ražotājus, spiežot tos pārkārtot ražošanu atbilstīgi Nīderlandes tiesību aktiem vai prasot tiem samazināt Nīderlandes tirgum domāto modeļu skaitu. Jāatzīmē, ka šajā sakarā ne visi pašreiz pieejamie M1 un N1 kategorijas I klases transportlīdzekļu veidi ir aprīkoti ar daļiņu filtru. Nīderlandes iestādes informēja Komisiju, ka vairāku veidu pasažieru automobiļi ar dīzeļmotoru, kas aprīkoti ar daļiņu filtriem, jau ir pieejami vai drīz būs pieejami Nīderlandes tirgū. Tomēr Komisija atzīmē, ka saskaņā ar Komisijai pieejamo informāciju (2005. gada decembris) no apmēram 710 pasažieru automobiļu dažādajiem veidiem vismaz 240 Nīderlandes tirgū nav pieejami ar daļiņu filtru un tos tādējādi izņems no tirgus, ja paziņoto pasākumu pieņems. Dažiem modeļiem tikai lielākie motori ir aprīkoti ar daļiņu filtriem; tātad Nīderlandes pasākums izslēgtu no valsts tirgus mazākus un degvielas ziņā ekonomiskākus motorus tiem modeļiem, kas neatbilstu ES noteiktajai politikai par oglekļa dioksīda emisijas samazināšanu.

| (51) | Nīderlandes iestādes informēja Komisiju, ka paredzamais pasākums ietilpst pasākumu kopumā (budžeta dienas pasākumu kopums), kura mērķis ir uzlabot gaisa kvalitāti Nīderlandē. Šis pasākumu kopums galvenokārt vērsts uz transporta pasākumiem, jo izplūdes gāzu daļiņas ir vienas no bīstamākajām daļiņām. Pasākumos tostarp ietvertas subsīdijas daļiņu filtru uzstādīšanai jaunos un vecākos automobiļos ar dīzeļmotoru, stimuli “tīra” vietējā transporta, kravu transporta un kuģniecības izveidei, kā arī stimuli “tīras” degvielas izmantošanai. Ir uzsākti rentabilitātes pētījumi subsīdijām, kas paredzētas vecāku automobiļu (ar dīzeļmotoru) norakstīšanai lūžņos. Turklāt pasākumu kopumā ietilpst citi vispārēji transporta pasākumi un pasākumi, kas attiecas uz rūpniecību un lauksaimniecību. Tiks veikti arī vietēji pasākumi, kas ietekmēs valsts infrastruktūru, tādi kā ātruma ierobežojumu samazināšana uz dažiem ceļiem. Visbeidzot pasākumu kopums domāts tam, lai veiktu darbības vietējā līmenī, kā piemēram, izstrādājot pilsētu gaisa kvalitātes plānus, piešķirot papildu līdzekļus mazāk piesārņojoša vietējā transporta veicināšanai komūnās un reģionos, un atmaksājot lielu daļu no papildizmaksām, kas radušās, ieviešot maza piesārņojuma tehnoloģijas, piemēram, daļiņu filtrus. Bez visa minētā ir paredzēts atbalsts komūnām, kas atļauj piekļuvi pilsētu centram tikai zema piesārņojuma vai klusiem transportlīdzekļiem. |
| --- | --- |

(51)

Nīderlandes iestādes informēja Komisiju, ka paredzamais pasākums ietilpst pasākumu kopumā (budžeta dienas pasākumu kopums), kura mērķis ir uzlabot gaisa kvalitāti Nīderlandē. Šis pasākumu kopums galvenokārt vērsts uz transporta pasākumiem, jo izplūdes gāzu daļiņas ir vienas no bīstamākajām daļiņām. Pasākumos tostarp ietvertas subsīdijas daļiņu filtru uzstādīšanai jaunos un vecākos automobiļos ar dīzeļmotoru, stimuli “tīra” vietējā transporta, kravu transporta un kuģniecības izveidei, kā arī stimuli “tīras” degvielas izmantošanai. Ir uzsākti rentabilitātes pētījumi subsīdijām, kas paredzētas vecāku automobiļu (ar dīzeļmotoru) norakstīšanai lūžņos. Turklāt pasākumu kopumā ietilpst citi vispārēji transporta pasākumi un pasākumi, kas attiecas uz rūpniecību un lauksaimniecību. Tiks veikti arī vietēji pasākumi, kas ietekmēs valsts infrastruktūru, tādi kā ātruma ierobežojumu samazināšana uz dažiem ceļiem. Visbeidzot pasākumu kopums domāts tam, lai veiktu darbības vietējā līmenī, kā piemēram, izstrādājot pilsētu gaisa kvalitātes plānus, piešķirot papildu līdzekļus mazāk piesārņojoša vietējā transporta veicināšanai komūnās un reģionos, un atmaksājot lielu daļu no papildizmaksām, kas radušās, ieviešot maza piesārņojuma tehnoloģijas, piemēram, daļiņu filtrus. Bez visa minētā ir paredzēts atbalsts komūnām, kas atļauj piekļuvi pilsētu centram tikai zema piesārņojuma vai klusiem transportlīdzekļiem.

| (52) | Nīderlandes iestādes sniedz pārskatu par visiem pasākumiem, ko tās ir paredzējušas ieviest, pievienojot saistīto izmaksu un ieguvumu novērtējumu. Jāatzīmē, ka dažus no plānotajiem pasākumiem, kas ir daļa no “budžeta dienas pasākumu kopuma”, var raksturot kā “stingrus”, citus kā “elastīgus”. “Stingrie” pasākumi ir jau definētas konkrētas darbības, kuru finansējums ir nokārtots un par kuriem atbild centrālās valsts varas iestādes. Par “elastīgo” pasākumu veikšanu vēlāk izlemj citas iestādes (piemēram, Eiropas Savienība), un bieži to juridiskā forma un finansējums vēl nav noteikts vai arī tie nav centrālās valdības kompetencē. |
| --- | --- |

(52)

Nīderlandes iestādes sniedz pārskatu par visiem pasākumiem, ko tās ir paredzējušas ieviest, pievienojot saistīto izmaksu un ieguvumu novērtējumu. Jāatzīmē, ka dažus no plānotajiem pasākumiem, kas ir daļa no “budžeta dienas pasākumu kopuma”, var raksturot kā “stingrus”, citus kā “elastīgus”. “Stingrie” pasākumi ir jau definētas konkrētas darbības, kuru finansējums ir nokārtots un par kuriem atbild centrālās valsts varas iestādes. Par “elastīgo” pasākumu veikšanu vēlāk izlemj citas iestādes (piemēram, Eiropas Savienība), un bieži to juridiskā forma un finansējums vēl nav noteikts vai arī tie nav centrālās valdības kompetencē.

| (53) | Lai noteiktu, vai paziņotais pasākums ir proporcionāls izvirzītajiem mērķiem, Komisija uzskata, ka ir jāizvērtē, vai Nīderlandes iestādes var veikt alternatīvus pasākumus, kuru rezultātā būtu sasniegts tāds pats ieguvums daļiņu emisijas samazināšanas jomā (jo īpaši sevišķi smalko daļiņu), bet kam vienlaikus nebūtu pārāk graujoša ietekme uz iekšējo tirgu. Pirmais solis šādā analīzē ir novērtēt iespējamos ieguvumus, kas varētu rasties, pateicoties paziņoto pasākumu ieviešanai. |
| --- | --- |

(53)

Lai noteiktu, vai paziņotais pasākums ir proporcionāls izvirzītajiem mērķiem, Komisija uzskata, ka ir jāizvērtē, vai Nīderlandes iestādes var veikt alternatīvus pasākumus, kuru rezultātā būtu sasniegts tāds pats ieguvums daļiņu emisijas samazināšanas jomā (jo īpaši sevišķi smalko daļiņu), bet kam vienlaikus nebūtu pārāk graujoša ietekme uz iekšējo tirgu. Pirmais solis šādā analīzē ir novērtēt iespējamos ieguvumus, kas varētu rasties, pateicoties paziņoto pasākumu ieviešanai.

| (54) | Nīderlandes iestādes uzskata, ka, ieviešot prasību M1 un N1 kategorijas I klases transportlīdzekļiem ar dīzeļmotoriem uzstādīt daļiņu filtrus no 2007. gada 1. janvāra, daļiņu emisija 2010. gadā samazināsies par apmēram 0,4 līdz 0,5 kilotonnām (kt), kas ir apmēram 50 % no samazinājuma, ko iegūs, ieviešot vispārējo Nīderlandes transporta pasākumu kopumu. Šos skaitļus var izskaidrot ar faktu, ka paziņojuma iesniegšanas brīdī 10 % no visiem automobiļiem bija transportlīdzekļi ar dīzeļmotoriem, kas aprīkoti ar daļiņu filtriem, un pieņemot, ka Euro 5 regula stāsies spēkā agrākais 2008. gada 1. jūlijā jauniem transportlīdzekļu veidiem un 2010. gada 1. janvārī – jauniem transportlīdzekļiem. |
| --- | --- |

(54)

Nīderlandes iestādes uzskata, ka, ieviešot prasību M1 un N1 kategorijas I klases transportlīdzekļiem ar dīzeļmotoriem uzstādīt daļiņu filtrus no 2007. gada 1. janvāra, daļiņu emisija 2010. gadā samazināsies par apmēram 0,4 līdz 0,5 kilotonnām (kt), kas ir apmēram 50 % no samazinājuma, ko iegūs, ieviešot vispārējo Nīderlandes transporta pasākumu kopumu. Šos skaitļus var izskaidrot ar faktu, ka paziņojuma iesniegšanas brīdī 10 % no visiem automobiļiem bija transportlīdzekļi ar dīzeļmotoriem, kas aprīkoti ar daļiņu filtriem, un pieņemot, ka Euro 5 regula stāsies spēkā agrākais 2008. gada 1. jūlijā jauniem transportlīdzekļu veidiem un 2010. gada 1. janvārī – jauniem transportlīdzekļiem.

| (55) | Komisija atzīst, ka Nīderlandes iestādes no 2005. gada 1. jūnija ir īstenojušas nodokļu stimulu shēmu, lai jaunus automobiļus ar dīzeļmotoru aprīkotu ar daļiņu filtriem. Komisija atzīmē, ka dokumentā “Budžeta dienas pasākumu kopuma novērtējums attiecībā uz gaisa kvalitāti 2005. gadā” (Beoordeling van het prinsjesdagpakket – Aanpak Luchtkwaliteit 2005) Nīderlandes iestādes ir sniegušas šīs nodokļu stimulu shēmas ietekmes novērtējumu. Tās pieņem, ka šā pasākuma rezultātā un, ņemot vērā to, ka Euro 5 standarts stāsies spēkā agrākais 2008. gada 1. jūlijā jauniem transportlīdzekļu veidiem un 2010. gada 1. janvārī jauniem transportlīdzekļiem, 2008. gadā 70–90 % no Nīderlandē pārdotajiem jaunajiem automobiļiem ar dīzeļmotoru būs aprīkoti ar daļiņu filtru. Attiecīgie skaitļi par iepriekšējiem gadiem ir 40–60 % 2006. gadam un 60–80 % 2007. gadam. Komisija tāpēc secina, ka salīdzinājumā ar pamatscenāriju, kurā stimulu shēma jauniem automobiļiem ar dīzeļmotoru ir jau spēkā, un, ņemot vērā to, ka Eiropā vērojama neatkarīga tendence aprīkot transportlīdzekļus ar dīzeļmotoriem ar daļiņu filtriem, papildu ieguvums no paziņoto noteikumu ieviešanas būs ievērojami zemāks nekā aplēstie ieguvumi daļiņu emisijas samazinājumam 0,4 līdz 0,5 kt robežās 2010. gadā. Komisija uzskata, ka ietekme būs apmēram 0,05 kt robežās (12). Jāatzīmē arī, ka esošo nodokļu stimulu shēmas ietekmi var vēl pastiprināt, kombinējot to ar citiem papildu pasākumiem, piemēram, saskaņā ar Kopienas tiesību aktiem izstrādātiem selektīviem aizliegumiem transportlīdzekļiem ar dīzeļmotoru, kas neatbilst noteiktam daļiņu emisijas līmenim, pārvietoties noteiktos rajonos. Citu dalībvalstu pieredze rāda, ka bieži vien pietiek ar paziņojumu par šādu selektīvu aizliegumu ieviešanu, lai ietekmētu lēmumus iegādāties transportlīdzekli ar dīzeļmotoru, kam uzstādīts daļiņu filtrs, vai transportlīdzekli bez dīzeļmotora. |
| --- | --- |

(55)

Komisija atzīst, ka Nīderlandes iestādes no 2005. gada 1. jūnija ir īstenojušas nodokļu stimulu shēmu, lai jaunus automobiļus ar dīzeļmotoru aprīkotu ar daļiņu filtriem. Komisija atzīmē, ka dokumentā “Budžeta dienas pasākumu kopuma novērtējums attiecībā uz gaisa kvalitāti 2005. gadā” (Beoordeling van het prinsjesdagpakket – Aanpak Luchtkwaliteit 2005) Nīderlandes iestādes ir sniegušas šīs nodokļu stimulu shēmas ietekmes novērtējumu. Tās pieņem, ka šā pasākuma rezultātā un, ņemot vērā to, ka Euro 5 standarts stāsies spēkā agrākais 2008. gada 1. jūlijā jauniem transportlīdzekļu veidiem un 2010. gada 1. janvārī jauniem transportlīdzekļiem, 2008. gadā 70–90 % no Nīderlandē pārdotajiem jaunajiem automobiļiem ar dīzeļmotoru būs aprīkoti ar daļiņu filtru. Attiecīgie skaitļi par iepriekšējiem gadiem ir 40–60 % 2006. gadam un 60–80 % 2007. gadam. Komisija tāpēc secina, ka salīdzinājumā ar pamatscenāriju, kurā stimulu shēma jauniem automobiļiem ar dīzeļmotoru ir jau spēkā, un, ņemot vērā to, ka Eiropā vērojama neatkarīga tendence aprīkot transportlīdzekļus ar dīzeļmotoriem ar daļiņu filtriem, papildu ieguvums no paziņoto noteikumu ieviešanas būs ievērojami zemāks nekā aplēstie ieguvumi daļiņu emisijas samazinājumam 0,4 līdz 0,5 kt robežās 2010. gadā. Komisija uzskata, ka ietekme būs apmēram 0,05 kt robežās (12). Jāatzīmē arī, ka esošo nodokļu stimulu shēmas ietekmi var vēl pastiprināt, kombinējot to ar citiem papildu pasākumiem, piemēram, saskaņā ar Kopienas tiesību aktiem izstrādātiem selektīviem aizliegumiem transportlīdzekļiem ar dīzeļmotoru, kas neatbilst noteiktam daļiņu emisijas līmenim, pārvietoties noteiktos rajonos. Citu dalībvalstu pieredze rāda, ka bieži vien pietiek ar paziņojumu par šādu selektīvu aizliegumu ieviešanu, lai ietekmētu lēmumus iegādāties transportlīdzekli ar dīzeļmotoru, kam uzstādīts daļiņu filtrs, vai transportlīdzekli bez dīzeļmotora.

| (56) | Nīderlandes iestādes uzskata, ka nekādi citi valsts pasākumi ar mazāku ietekmi uz tirgu nedos tādu pašu rezultātu kā paziņotais pasākums. Tomēr Komisija atzīmē, ka dokumentā “Budžeta dienas pasākumu kopuma novērtējums attiecībā uz gaisa kvalitāti 2005. gadā” (Beoordeling van het prinsjesdagpakket – Aanpak Luchtkwaliteit 2005) Nīderlandes iestādes nepārprotami apgalvo, ka ir arī alternatīvas, izmaksu ziņā efektīvākas iespējas, kas sniegtas “prinsjesdag pasākumu kopumā”. Jo īpaši tās uzskata, ka izmaksu ziņā visizdevīgākais veids, kā samazināt emisijas koncentrāciju gan Nīderlandes reģionu, gan vietējā līmenī, būtu ieviest papildu maksu politiku transporta nozarē. Kopējais ieguvums sabiedrībai no šī risinājuma pārsniegtu tā izmaksas. Spriežot pēc Nīderlandes iestāžu aplēsēm, izveidojot dažādus automobiļu nodokļus un ieviešot ceļu nodevas, 2010. gadā emisijas varētu samazināt apmēram līdzīgā mērā, kā ar pasākumiem, kas ierosināti “budžeta dienas pasākumu kopumā”. Tas nozīmē, ka šāda politika ļautu veikt daļiņu emisijas samazinājumu par 4 līdz 10 reizēm lielākā apjomā nekā paziņotais pasākums (12). |
| --- | --- |

(56)

Nīderlandes iestādes uzskata, ka nekādi citi valsts pasākumi ar mazāku ietekmi uz tirgu nedos tādu pašu rezultātu kā paziņotais pasākums. Tomēr Komisija atzīmē, ka dokumentā “Budžeta dienas pasākumu kopuma novērtējums attiecībā uz gaisa kvalitāti 2005. gadā” (Beoordeling van het prinsjesdagpakket – Aanpak Luchtkwaliteit 2005) Nīderlandes iestādes nepārprotami apgalvo, ka ir arī alternatīvas, izmaksu ziņā efektīvākas iespējas, kas sniegtas “prinsjesdag pasākumu kopumā”. Jo īpaši tās uzskata, ka izmaksu ziņā visizdevīgākais veids, kā samazināt emisijas koncentrāciju gan Nīderlandes reģionu, gan vietējā līmenī, būtu ieviest papildu maksu politiku transporta nozarē. Kopējais ieguvums sabiedrībai no šī risinājuma pārsniegtu tā izmaksas. Spriežot pēc Nīderlandes iestāžu aplēsēm, izveidojot dažādus automobiļu nodokļus un ieviešot ceļu nodevas, 2010. gadā emisijas varētu samazināt apmēram līdzīgā mērā, kā ar pasākumiem, kas ierosināti “budžeta dienas pasākumu kopumā”. Tas nozīmē, ka šāda politika ļautu veikt daļiņu emisijas samazinājumu par 4 līdz 10 reizēm lielākā apjomā nekā paziņotais pasākums (12).

| (57) | Nīderlandes iestādes atzīmē, ka īstermiņa ieguvums saistībā ar no vietas un laika atkarīgām ceļa nodevām daudz neatšķiras no ieguvumiem saistībā ar “budžeta dienas” pasākumiem. Tomēr “budžeta dienas” pasākumi ir mazāk iedarbīgi saistībā ar gaisa kvalitātes uzlabošanu līdz 2020. gadam. Tās secina, ka lai gan no vietas un laika atkarīga ceļa nodeva izmaksā valdībai vairāk kā “budžeta dienas” pasākumi, tā ievērojami veicinātu labklājību (1–1,5 miljardi EUR gadā). Turklāt līdz ar ceļu nodevu ieviešanu samazinātos arī citas sociālās problēmas, piemēram, trokšņi, zema transporta drošība un sastrēgumi. Beidzot tās atzīst, ka pasākumi, kas ierosināti “budžeta dienas” priekšlikumos, ir otrais labākais risinājums salīdzinājumā ar papildu maksu politikas ieviešanu transporta nozarē. |
| --- | --- |

(57)

Nīderlandes iestādes atzīmē, ka īstermiņa ieguvums saistībā ar no vietas un laika atkarīgām ceļa nodevām daudz neatšķiras no ieguvumiem saistībā ar “budžeta dienas” pasākumiem. Tomēr “budžeta dienas” pasākumi ir mazāk iedarbīgi saistībā ar gaisa kvalitātes uzlabošanu līdz 2020. gadam. Tās secina, ka lai gan no vietas un laika atkarīga ceļa nodeva izmaksā valdībai vairāk kā “budžeta dienas” pasākumi, tā ievērojami veicinātu labklājību (1–1,5 miljardi EUR gadā). Turklāt līdz ar ceļu nodevu ieviešanu samazinātos arī citas sociālās problēmas, piemēram, trokšņi, zema transporta drošība un sastrēgumi. Beidzot tās atzīst, ka pasākumi, kas ierosināti “budžeta dienas” priekšlikumos, ir otrais labākais risinājums salīdzinājumā ar papildu maksu politikas ieviešanu transporta nozarē.

| (58) | Balstoties uz Nīderlandes iestāžu sniegto informāciju, Komisija atzīmē, ka papildu maksu politika transporta nozarē, šķiet, ir izmaksu ziņā efektīvāka par paziņoto pasākumu, un tā varētu sniegt lielāku ieguvumu saistībā ar sevišķi smalko daļiņu emisiju, vienlaicīgi neradot šķēršļus iekšējā tirgus darbībai. Šā pasākuma efektivitāti pastiprinātu tā sasaiste ar esošo nodokļu stimulu shēmu un to vēl vairāk pastiprinātu, ja pašvaldības, kā minēts iepriekš, ieviestu citus papildu pasākumus, tādus kā aizliegumu izmantot transportu piesārņojumu radošus vecākus transportlīdzekļus. Komisija atzīmē, ka šo pēdējo pasākumu veidu efektīvi un plaši pieņēmušas citu dalībvalstu pašvaldības, kurām jārisina līdzīgas gaisa kvalitātes problēmas, kā Nīderlandē. |
| --- | --- |

(58)

Balstoties uz Nīderlandes iestāžu sniegto informāciju, Komisija atzīmē, ka papildu maksu politika transporta nozarē, šķiet, ir izmaksu ziņā efektīvāka par paziņoto pasākumu, un tā varētu sniegt lielāku ieguvumu saistībā ar sevišķi smalko daļiņu emisiju, vienlaicīgi neradot šķēršļus iekšējā tirgus darbībai. Šā pasākuma efektivitāti pastiprinātu tā sasaiste ar esošo nodokļu stimulu shēmu un to vēl vairāk pastiprinātu, ja pašvaldības, kā minēts iepriekš, ieviestu citus papildu pasākumus, tādus kā aizliegumu izmantot transportu piesārņojumu radošus vecākus transportlīdzekļus. Komisija atzīmē, ka šo pēdējo pasākumu veidu efektīvi un plaši pieņēmušas citu dalībvalstu pašvaldības, kurām jārisina līdzīgas gaisa kvalitātes problēmas, kā Nīderlandē.

| (59) | Turklāt Komisija uzskata, ka Nīderlandes iestādes varētu arī pastiprināt dažus no “stingrajiem” pasākumiem, kas ietverti “budžeta dienas” kopumā. Piemēram, aprīkojot esošos transportlīdzekļus ar dīzeļmotoru ar daļiņu filtru, varētu sasniegt augstākus emisiju samazinājumus par tiem, kuru aplēses iesniegušas Nīderlandes iestādes, ja palielinātu šim nolūkam paredzēto budžetu un ja daļiņu filtrus uzstādītu transportlīdzekļiem, kuri pārsvarā piedalās pilsētas satiksmē (piem., taksometri). Nīderlandes iestādes lēš, ka esošo kuģu aprīkošana ar daļiņu filtru izmaksās mazāk nekā citi aprīkošanas pasākumi (daļiņu emisijas samazināšanās no 10 līdz 60 EUR uz kg (13)) un šādas izmaksas būs zemākas par veselības aprūpes izmaksām, kas saistītas ar daļiņu emisijas koncentrāciju, kā to aprēķinājušas Nīderlandes iestādes (piem., 340 EUR uz kg pilsētvidē un 80 EUR uz kg lauku vidē). Šajā sakarā jāatzīmē, ka saskaņā ar RAINS modeļu prognozēm, lai gan turpmākajos gados daļiņu emisijas apjoms no pasažieru automobiļiem ar dīzeļmotoru relatīvi pazemināsies, pieaugs iekšzemes kuģu un jūras transporta emisijas apjoms. |
| --- | --- |

(59)

Turklāt Komisija uzskata, ka Nīderlandes iestādes varētu arī pastiprināt dažus no “stingrajiem” pasākumiem, kas ietverti “budžeta dienas” kopumā. Piemēram, aprīkojot esošos transportlīdzekļus ar dīzeļmotoru ar daļiņu filtru, varētu sasniegt augstākus emisiju samazinājumus par tiem, kuru aplēses iesniegušas Nīderlandes iestādes, ja palielinātu šim nolūkam paredzēto budžetu un ja daļiņu filtrus uzstādītu transportlīdzekļiem, kuri pārsvarā piedalās pilsētas satiksmē (piem., taksometri). Nīderlandes iestādes lēš, ka esošo kuģu aprīkošana ar daļiņu filtru izmaksās mazāk nekā citi aprīkošanas pasākumi (daļiņu emisijas samazināšanās no 10 līdz 60 EUR uz kg (13)) un šādas izmaksas būs zemākas par veselības aprūpes izmaksām, kas saistītas ar daļiņu emisijas koncentrāciju, kā to aprēķinājušas Nīderlandes iestādes (piem., 340 EUR uz kg pilsētvidē un 80 EUR uz kg lauku vidē). Šajā sakarā jāatzīmē, ka saskaņā ar RAINS modeļu prognozēm, lai gan turpmākajos gados daļiņu emisijas apjoms no pasažieru automobiļiem ar dīzeļmotoru relatīvi pazemināsies, pieaugs iekšzemes kuģu un jūras transporta emisijas apjoms.

| (60) | Nīderlandes iestādes varētu arī agrāk ieviest dažus no “elastīgajiem” pasākumiem, kas iekļauti “budžeta dienas” kopumā un kas ir Nīderlandes valdības kompetencē. Šajā sakarā jāatzīmē, ka “budžeta dienas” priekšlikuma pasākumu kopuma visu “elastīgo” pasākumu rezultātā aprēķinātais daļiņu emisijas samazinājums pārsniedz visu “stingro” pasākumu samazinājumu. Jo īpaši, ņemot vērā Nīderlandes iestāžu aplēses, kombinēto “gaisa mazgāšanas sistēmu” ieviešana intensīvajā lopkopībā 2010. gadā samazinātu daļiņu emisiju par 4,4 kt. Šis samazinājums ir ievērojami augstāks par gaidāmo daļiņu emisijas samazināšanos, ko radītu paziņotā pasākuma īstenošana (0,05 kt, skatīt iedaļu 55). Iespējams, ka šis pasākums būtu iedarbīgāks mazāk apdzīvotos rajonos nekā pilsētās. Tomēr, ņemot vērā sagaidāmo samazinājuma apjomu daļiņu fona koncentrācijā un tā labvēlīgo ietekmi sabiedrības veselības aizsardzības jomā, būtu vērts padomāt par tā agrāku īstenošanu. |
| --- | --- |

(60)

Nīderlandes iestādes varētu arī agrāk ieviest dažus no “elastīgajiem” pasākumiem, kas iekļauti “budžeta dienas” kopumā un kas ir Nīderlandes valdības kompetencē. Šajā sakarā jāatzīmē, ka “budžeta dienas” priekšlikuma pasākumu kopuma visu “elastīgo” pasākumu rezultātā aprēķinātais daļiņu emisijas samazinājums pārsniedz visu “stingro” pasākumu samazinājumu. Jo īpaši, ņemot vērā Nīderlandes iestāžu aplēses, kombinēto “gaisa mazgāšanas sistēmu” ieviešana intensīvajā lopkopībā 2010. gadā samazinātu daļiņu emisiju par 4,4 kt. Šis samazinājums ir ievērojami augstāks par gaidāmo daļiņu emisijas samazināšanos, ko radītu paziņotā pasākuma īstenošana (0,05 kt, skatīt iedaļu 55). Iespējams, ka šis pasākums būtu iedarbīgāks mazāk apdzīvotos rajonos nekā pilsētās. Tomēr, ņemot vērā sagaidāmo samazinājuma apjomu daļiņu fona koncentrācijā un tā labvēlīgo ietekmi sabiedrības veselības aizsardzības jomā, būtu vērts padomāt par tā agrāku īstenošanu.

| (61) | Komisija uzskata, ka Nīderlandes iestāžu sniegtā informācija nepārprotami norāda, ka tās varētu veikt mazāk ierobežojošus pasākumus par paziņotajiem, lai sasniegtu vides un veselības aizsardzības mērķus. Tā kā ar paziņoto pasākumu netiktu ievērota EK tipa apstiprinājuma sistēma transportlīdzekļiem, alternatīvie pasākumi principā nebūtu atkāpe no esošajiem EK saskaņošanas pasākumiem. No Nīderlandes iesniegtā dokumenta nav skaidrs, kāpēc tās iestādes galu galā neierosināja šādus pasākumus, lai gan tās neizslēdza tādu iespēju un šie pasākumi varētu sniegt vismaz tāda paša daļiņu emisijas apjoma samazināšanos kā paziņotais pasākums. Komisija šajā sakarā uzsver, ka starp daudzajām iespējām, ar kuru palīdzību var sasniegt augstu vides un cilvēka veselības aizsardzības līmeni, dalībvalstīm būtu jāizvēlas tās, kas mazāk ietekmē iekšējo tirgu. |
| --- | --- |

(61)

Komisija uzskata, ka Nīderlandes iestāžu sniegtā informācija nepārprotami norāda, ka tās varētu veikt mazāk ierobežojošus pasākumus par paziņotajiem, lai sasniegtu vides un veselības aizsardzības mērķus. Tā kā ar paziņoto pasākumu netiktu ievērota EK tipa apstiprinājuma sistēma transportlīdzekļiem, alternatīvie pasākumi principā nebūtu atkāpe no esošajiem EK saskaņošanas pasākumiem. No Nīderlandes iesniegtā dokumenta nav skaidrs, kāpēc tās iestādes galu galā neierosināja šādus pasākumus, lai gan tās neizslēdza tādu iespēju un šie pasākumi varētu sniegt vismaz tāda paša daļiņu emisijas apjoma samazināšanos kā paziņotais pasākums. Komisija šajā sakarā uzsver, ka starp daudzajām iespējām, ar kuru palīdzību var sasniegt augstu vides un cilvēka veselības aizsardzības līmeni, dalībvalstīm būtu jāizvēlas tās, kas mazāk ietekmē iekšējo tirgu.

| (62) | Nobeidzot, Komisija uzskata, ka ir pierādījumi tam, ka paredzētais valsts pasākums nav visierobežojošākais pasākums noteiktā vides aizsardzības un cilvēka veselības aizsardzības līmeņa nodrošināšanai un ka pēc tā pieņemšanas tas būs šķērslis iekšējā tirgus darbībai. |
| --- | --- |

(62)

Nobeidzot, Komisija uzskata, ka ir pierādījumi tam, ka paredzētais valsts pasākums nav visierobežojošākais pasākums noteiktā vides aizsardzības un cilvēka veselības aizsardzības līmeņa nodrošināšanai un ka pēc tā pieņemšanas tas būs šķērslis iekšējā tirgus darbībai.

4.   Starptautiskais konteksts

| (63) | Komisija vēlas izteikt dažus apsvērumus attiecībā uz paredzamā pasākuma starptautisko aspektu. Ar Padomes 1997. gada 27. novembra Lēmumu par Eiropas Kopienas pievienošanos ANO Eiropas Ekonomikas komisijas Nolīgumam vienotu tehnisko prasību apstiprināšanai riteņu transportlīdzekļiem, aprīkojumam un detaļām, ko var uzstādīt un/vai lietot riteņu transportlīdzekļos, un par nosacījumiem to apstiprinājumu savstarpējai atzīšanai, kas piešķirti, pamatojoties uz šīm prasībām (Pārskatītais 1958. gada nolīgums) (14) Eiropas Kopiena pievienojās ANO/EEK Noteikumiem 83 (15), ko pieņēma saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas Nolīgumu par vienotu tehnisko prasību apstiprināšanu transportlīdzekļiem ar riteņiem, aprīkojumam un detaļām, ko var uzmontēt un/vai izmantot transportlīdzekļos ar riteņiem, kā arī par to apstiprinājumu savstarpēju atzīšanu, kas piešķirti, pamatojoties uz šīm prasībām (“Pārskatītais 1958. gada nolīgums”) Šajos noteikumos paredzētās emisijas robežvērtības un to piemērošanas joma ir tāda pati kā Direktīvai 70/220/EEK, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 98/69/EK. Saskaņā ar 1958. gada nolīguma 3. pantu “Transportlīdzekļus ar riteņiem, aprīkojumu vai detaļas, kuriem tipa apstiprinājumu piešķīra līgumslēdzēja puse saskaņā ar šā nolīguma 2. pantu un kuri ir izgatavoti vai nu līgumslēdzējas puses, kas piemēro attiecīgos noteikumus, teritorijā, vai arī citā valstī, kuru izvēlējusies līgumslēdzēja puse, kas ir pienācīgi apstiprinājusi attiecīgo transportlīdzekļu ar riteņiem, aprīkojuma vai detaļu tipus, uzskata par atbilstošiem visu to līgumslēdzēju pušu tiesību aktiem, kas piemēro minētos noteikumus ar tipa apstiprinājuma palīdzību”. |
| --- | --- |

(63)

Komisija vēlas izteikt dažus apsvērumus attiecībā uz paredzamā pasākuma starptautisko aspektu. Ar Padomes 1997. gada 27. novembra Lēmumu par Eiropas Kopienas pievienošanos ANO Eiropas Ekonomikas komisijas Nolīgumam vienotu tehnisko prasību apstiprināšanai riteņu transportlīdzekļiem, aprīkojumam un detaļām, ko var uzstādīt un/vai lietot riteņu transportlīdzekļos, un par nosacījumiem to apstiprinājumu savstarpējai atzīšanai, kas piešķirti, pamatojoties uz šīm prasībām (Pārskatītais 1958. gada nolīgums) (14) Eiropas Kopiena pievienojās ANO/EEK Noteikumiem 83 (15), ko pieņēma saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas Nolīgumu par vienotu tehnisko prasību apstiprināšanu transportlīdzekļiem ar riteņiem, aprīkojumam un detaļām, ko var uzmontēt un/vai izmantot transportlīdzekļos ar riteņiem, kā arī par to apstiprinājumu savstarpēju atzīšanu, kas piešķirti, pamatojoties uz šīm prasībām (“Pārskatītais 1958. gada nolīgums”) Šajos noteikumos paredzētās emisijas robežvērtības un to piemērošanas joma ir tāda pati kā Direktīvai 70/220/EEK, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 98/69/EK. Saskaņā ar 1958. gada nolīguma 3. pantu “Transportlīdzekļus ar riteņiem, aprīkojumu vai detaļas, kuriem tipa apstiprinājumu piešķīra līgumslēdzēja puse saskaņā ar šā nolīguma 2. pantu un kuri ir izgatavoti vai nu līgumslēdzējas puses, kas piemēro attiecīgos noteikumus, teritorijā, vai arī citā valstī, kuru izvēlējusies līgumslēdzēja puse, kas ir pienācīgi apstiprinājusi attiecīgo transportlīdzekļu ar riteņiem, aprīkojuma vai detaļu tipus, uzskata par atbilstošiem visu to līgumslēdzēju pušu tiesību aktiem, kas piemēro minētos noteikumus ar tipa apstiprinājuma palīdzību”.

| (64) | Pasākums, par kuru paziņojušas Nīderlandes iestādes, neietver noteikumus, kas ļautu izmantot transportlīdzekļus, kuriem piešķirts tipa apstiprinājums atbilstoši ANO/EEK Noteikumiem 83. Tādējādi minētais pasākums radītu šķēršļus citu līgumslēdzēju pušu tādu transportlīdzekļu ienākšanai Nīderlandes tirgū, kuri atbilst Noteikumu 83 prasībām. Tāpēc, ja šo pasākumu pieņemtu, tas būtu 1958. gada nolīguma pārkāpums. Saskaņā ar Tiesas praksi Kopienas tiesību aktus jāinterpretē cik iespējams atbilstoši Kopienas starptautiskajām saistībām. Tāpēc Komisijai jānodrošina, ka Kopiena izpilda pienākumus saskaņā ar 1958. gada nolīgumu. Tas nozīmē, ka Nīderlandei jāievēro ANO/EEK Noteikumi 83. Šo noteikumu neievērošana var apdraudēt to, ka citas līgumslēdzējas puses atzīst ES tipa apstiprinājumus, un tādējādi izteikti nesamērīgi ietekmēt ES transportlīdzekļu eksportu uz šīm valstīm. |
| --- | --- |

(64)

Pasākums, par kuru paziņojušas Nīderlandes iestādes, neietver noteikumus, kas ļautu izmantot transportlīdzekļus, kuriem piešķirts tipa apstiprinājums atbilstoši ANO/EEK Noteikumiem 83. Tādējādi minētais pasākums radītu šķēršļus citu līgumslēdzēju pušu tādu transportlīdzekļu ienākšanai Nīderlandes tirgū, kuri atbilst Noteikumu 83 prasībām. Tāpēc, ja šo pasākumu pieņemtu, tas būtu 1958. gada nolīguma pārkāpums. Saskaņā ar Tiesas praksi Kopienas tiesību aktus jāinterpretē cik iespējams atbilstoši Kopienas starptautiskajām saistībām. Tāpēc Komisijai jānodrošina, ka Kopiena izpilda pienākumus saskaņā ar 1958. gada nolīgumu. Tas nozīmē, ka Nīderlandei jāievēro ANO/EEK Noteikumi 83. Šo noteikumu neievērošana var apdraudēt to, ka citas līgumslēdzējas puses atzīst ES tipa apstiprinājumus, un tādējādi izteikti nesamērīgi ietekmēt ES transportlīdzekļu eksportu uz šīm valstīm.

IV.   SECINĀJUMS

| (65) | Ņemot vērā apstākļus, kuri tai ir zināmi, lai novērtētu saistībā ar paziņotajiem valsts pasākumiem iesniegto pamatojumu priekšrocības, un ņemot vērā iepriekš izklāstītos apsvērumus, Komisija uzskata, ka Nīderlandes Karalistes 2005. gada 2. novembrī iesniegtā prasība ieviest valsts noteikumus, ar ko atkāpjas no Direktīvas 98/69/EK,






  — | ir pieņemama, |
| --- | --- | --- |

(65)

Ņemot vērā apstākļus, kuri tai ir zināmi, lai novērtētu saistībā ar paziņotajiem valsts pasākumiem iesniegto pamatojumu priekšrocības, un ņemot vērā iepriekš izklāstītos apsvērumus, Komisija uzskata, ka Nīderlandes Karalistes 2005. gada 2. novembrī iesniegtā prasība ieviest valsts noteikumus, ar ko atkāpjas no Direktīvas 98/69/EK,

—

ir pieņemama,

| — | neatbilst EK Līguma 95. panta nosacījumiem. Nīderlande nav parādījusi, ka pastāv īpaša problēma saistībā ar Direktīvu 98/69/EK. Pat ja tiktu atzīts, ka Nīderlande ir pierādījusi to, ka pastāv īpaša problēma saistībā ar Direktīvu 98/69/EK, Komisija uzskata, ka paziņotais pasākums nav proporcionāls izvirzītajiem mērķiem. |
| --- | --- |

—

neatbilst EK Līguma 95. panta nosacījumiem. Nīderlande nav parādījusi, ka pastāv īpaša problēma saistībā ar Direktīvu 98/69/EK. Pat ja tiktu atzīts, ka Nīderlande ir pierādījusi to, ka pastāv īpaša problēma saistībā ar Direktīvu 98/69/EK, Komisija uzskata, ka paziņotais pasākums nav proporcionāls izvirzītajiem mērķiem.

| (66) | Tāpēc Komisijai ir pamats uzskatīt, ka paziņotos valsts noteikumus nevar apstiprināt atbilstoši EK Līguma 95. panta 6. punktam, |
| --- | --- |

(66)

Tāpēc Komisijai ir pamats uzskatīt, ka paziņotos valsts noteikumus nevar apstiprināt atbilstoši EK Līguma 95. panta 6. punktam,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Valsts noteikumi, kas nosaka obligātu robežvērtību 5 mg uz kilometru daļiņu emisijai no kravas automobiļiem, kuru pieļaujamais maksimālais svars ir 1 305 kg (N1 kategorijas I klases transportlīdzekļi), un vieglajiem automobiļiem (M1 kategorijas transportlīdzekļi), par kuriem saskaņā ar EK Līguma 95. panta 5. punktu ir paziņojusi Nīderlandes Karaliste, tiek noraidīti.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts Nīderlandes Karalistei.

Briselē, 2006. gada 3. maijā

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Günter VERHEUGEN

---

(1)  OV L 350, 28.12.1998., 1. lpp.

1

(2)  OV L 42, 23.2.1970., 1. lpp.

2

(3)  COM(2005) 683 galīgā redakcija.

3

(4)  OV L 163, 29.6.1999., 41. lpp.

4

(5)  OV L 296, 21.11.1996., 55. lpp.

5

(6)  OV C 12, 18.1.2006., 5. lpp.

6

(7)  TNO ziņojums, 06.OR.VM.013.1/IJR “Nīderlandes prasības par atkāpi no Direktīvas 98/69/EK novērtējums”, 2006. gada 27. marts (turpmāk tekstā “TNO ziņojums”).

7

TNO

TNO

(8)  “Gaisa piesārņojuma ar daļiņām, ozonu un slāpekļa dioksīdu ietekme uz veselību”, ziņojums PVO darba grupā, 2003.

8

(9)  Daļiņu emisijas un ozona laikrindas un grupas pētījumu metaanalīze, PVO Eiropas reģiona birojs, 2004.

9

(10)  Skat. TNO ziņojumu 5. lpp.

10

TNO

(11)  Skat. TNO ziņojuma 31. lpp.

11

TNO

(12)  Skat. TNO ziņojuma 38. lpp.

12

TNO

(13)  Skat TNO ziņojuma 41. lpp.

13

TNO

(14)  OV L 346, 17.12.1997., 78. lpp.

14

(15)  ANO/EEK Noteikumi Nr. 83 “Kopēji noteikumi attiecībā uz transportlīdzekļu apstiprināšanu attiecībā uz piesārņotāju emisiju saistībā ar motora degvielas prasībām”.

15

---

| 30.5.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 142/26 |
| --- | --- | --- | --- |

30.5.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 142/26

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2006. gada 11. maijs)

par saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 2037/2000 ierobežojamo vielu importa kvotu piešķiršanu laika posmam no 2006. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim

(izziņots ar dokumenta numuru K(2006) 1819)

(Autentiski ir tikai teksti angļu, franču, grieķu, holandiešu, itāliešu, poļu, slovēņu, spāņu, ungāru un vācu valodā)

(2006/373/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 29. jūnija Regulu (EK) Nr. 2037/2000 par vielām, kas noārda ozona slāni (1), un jo īpaši tās 7. pantu,

tā kā:

| (1) | Ierobežojamo vielu Kopienas tirgū laišanas kvantitatīvie ierobežojumi noteikti minētās regulas 4. pantā un III pielikumā. |
| --- | --- |

(1)

Ierobežojamo vielu Kopienas tirgū laišanas kvantitatīvie ierobežojumi noteikti minētās regulas 4. pantā un III pielikumā.

| (2) | Visiem ražotājiem un importētājiem 4. panta 2. punkta i) apakšpunkta d) ievilkumā paredzēts aizliegums pēc 2004. gada 31. decembra laist tirgū metilbromīdu vai to izmantot pašu vajadzībām. Saskaņā ar 4. panta 4. punkta i) apakšpunkta b) ievilkumu pieļaujamas atkāpes no šā noteikuma, ja metilbromīdu izmanto, lai apmierinātu to lietotāju licencētus pieprasījumus izmantošanai būtiskām vajadzībām, kuras identificētas, kā noteikts 3. panta 2. punkta ii) apakšpunktā. Izmantošanai būtiskām vajadzībām licencēto metilbromīda daudzumu laika periodam no 2006. gada 1. janvāra līdz 31 decembrim paziņos ar atsevišķu Komisijas lēmumu. |
| --- | --- |

(2)

Visiem ražotājiem un importētājiem 4. panta 2. punkta i) apakšpunkta d) ievilkumā paredzēts aizliegums pēc 2004. gada 31. decembra laist tirgū metilbromīdu vai to izmantot pašu vajadzībām. Saskaņā ar 4. panta 4. punkta i) apakšpunkta b) ievilkumu pieļaujamas atkāpes no šā noteikuma, ja metilbromīdu izmanto, lai apmierinātu to lietotāju licencētus pieprasījumus izmantošanai būtiskām vajadzībām, kuras identificētas, kā noteikts 3. panta 2. punkta ii) apakšpunktā. Izmantošanai būtiskām vajadzībām licencēto metilbromīda daudzumu laika periodam no 2006. gada 1. janvāra līdz 31 decembrim paziņos ar atsevišķu Komisijas lēmumu.

| (3) | Ja metilbromīdu importē vai ražo lietojumiem, kas saistīti ar karantīnas vajadzībām un kravu pirmsnosūtīšanas apstrādi (QPS, quarantine and pre-shipment), saskaņā ar 4. panta 2. punkta iii) apakšpunktu pieļaujamas atkāpes no 4. panta 2. punkta i) apakšpunkta d) ievilkumā paredzētajiem noteikumiem. Metilbromīda daudzums, kuru 2006. gadā šīm vajadzībām var importēt vai ražot, nedrīkst pārsniegt attiecīgā ražotāja vai importētāja tirgū laisto vai pašu QPS vajadzībām izlietoto vidēji 1996., 1997. un 1998. gadā. |
| --- | --- |

(3)

Ja metilbromīdu importē vai ražo lietojumiem, kas saistīti ar karantīnas vajadzībām un kravu pirmsnosūtīšanas apstrādi (QPS, quarantine and pre-shipment), saskaņā ar 4. panta 2. punkta iii) apakšpunktu pieļaujamas atkāpes no 4. panta 2. punkta i) apakšpunkta d) ievilkumā paredzētajiem noteikumiem. Metilbromīda daudzums, kuru 2006. gadā šīm vajadzībām var importēt vai ražot, nedrīkst pārsniegt attiecīgā ražotāja vai importētāja tirgū laisto vai pašu QPS vajadzībām izlietoto vidēji 1996., 1997. un 1998. gadā.

| (4) | Ja metilbromīdu importē iznīcināšanai vai kā izejvielu, saskaņā ar 4. panta 4. punkta i) apakšpunktu pieļaujamas atkāpes no 4. panta 2. punktā paredzētajiem noteikumiem. |
| --- | --- |

(4)

Ja metilbromīdu importē iznīcināšanai vai kā izejvielu, saskaņā ar 4. panta 4. punkta i) apakšpunktu pieļaujamas atkāpes no 4. panta 2. punktā paredzētajiem noteikumiem.

| (5) | Regulas 4. panta 2. punkta i) apakšpunkta e) ievilkumā noteikts kopējais aprēķinātais daļēji halogenēto hlorfluorogļūdeņražu daudzums, kuru laika periodā no 2006. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim ražotāji un importētāji var laist tirgū vai izmantot pašu vajadzībām. |
| --- | --- |

(5)

Regulas 4. panta 2. punkta i) apakšpunkta e) ievilkumā noteikts kopējais aprēķinātais daļēji halogenēto hlorfluorogļūdeņražu daudzums, kuru laika periodā no 2006. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim ražotāji un importētāji var laist tirgū vai izmantot pašu vajadzībām.

| (6) | Komisija publicējusi paziņojumu importētājiem, kuri Kopienā ieved ierobežojamās vielas, kas noārda ozona slāni (2) un tādējādi saņēmusi deklarācijas par 2006. gadam plānotajiem importa apjomiem. |
| --- | --- |

(6)

Komisija publicējusi paziņojumu importētājiem, kuri Kopienā ieved ierobežojamās vielas, kas noārda ozona slāni (2) un tādējādi saņēmusi deklarācijas par 2006. gadam plānotajiem importa apjomiem.

| (7) | Daļēji halogenēto hlorfluorogļūdeņražu kvotas ražotājiem un importētājiem piešķir saskaņā ar Komisijas 2005. gada 5. februāra Lēmumu 2005/103/EK, ar kuru nosaka mehānismu kvotu piešķiršanai daļēji halogenēto hlorfluorogļūdeņražu ražotājiem un importētājiem laika posmam no 2003. līdz 2009. gadam saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 2037/2000 (3). |
| --- | --- |

(7)

Daļēji halogenēto hlorfluorogļūdeņražu kvotas ražotājiem un importētājiem piešķir saskaņā ar Komisijas 2005. gada 5. februāra Lēmumu 2005/103/EK, ar kuru nosaka mehānismu kvotu piešķiršanai daļēji halogenēto hlorfluorogļūdeņražu ražotājiem un importētājiem laika posmam no 2003. līdz 2009. gadam saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 2037/2000 (3).

| (8) | Lai nodrošinātu, ka uzņēmējdarbības subjekti un uzņēmumi var turpināt pienācīgi izmantot piešķirtās importa kvotas un tādējādi nodrošināt savas darbības turpināšanos, ir ieteicams šo lēmumu piemērot no 2006. gada 1. janvāra. |
| --- | --- |

(8)

Lai nodrošinātu, ka uzņēmējdarbības subjekti un uzņēmumi var turpināt pienācīgi izmantot piešķirtās importa kvotas un tādējādi nodrošināt savas darbības turpināšanos, ir ieteicams šo lēmumu piemērot no 2006. gada 1. janvāra.

| (9) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi komiteja, kura izveidota saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2037/2000 18. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

(9)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi komiteja, kura izveidota saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2037/2000 18. panta 2. punktu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

1.   To ierobežojamo I grupas (hlorfluorogļūdeņraži 11, 12, 113, 114 un 115) un II grupas (citi perhalogenhlorfluorogļūdeņraži) vielu daudzums saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 2037/2000, kuras Kopienā 2006. gadā var laist brīvā apgrozībā no avotiem ārpus Kopienas, ir 6 140 000 ozonu noārdīšanas potenciāla (ONP) kg.

2.   To ierobežojamo III grupas (haloni) vielu daudzums saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 2037/2000, kuras Kopienā 2006. gadā var laist brīvā apgrozībā no avotiem ārpus Kopienas, ir 9 211 000 ONP kg.

3.   To ierobežojamo IV grupas (tetrahlorogleklis) vielu daudzums saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 2037/2000, kuras Kopienā 2006. gadā var laist brīvā apgrozībā no avotiem ārpus Kopienas, ir 12 099 230 ONP kg.

4.   To ierobežojamo V grupas (1,1,1-trihloretāns) vielu daudzums saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 2037/2000, kuras Kopienā 2006. gadā var laist brīvā apgrozībā no avotiem ārpus Kopienas, ir 400 060 ONP kg.

5.   To ierobežojamo VI grupas (metilbromīds) vielu daudzums saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 2037/2000, kuras Kopienā 2006. gadā var laist brīvā apgrozībā no avotiem ārpus Kopienas lietojumiem, kas saistīti ar karantīnas vajadzībām un kravu pirmsnosūtīšanas apstrādi, ir 502 606 ONP kg.

6.   To ierobežojamo VI grupas (metilbromīds) vielu daudzums saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 2037/2000, kuras Kopienā 2006. gadā var laist brīvā apgrozībā no avotiem ārpus Kopienas iznīcināšanai vai kā izejvielu, ir 1 503 720 ONP kg.

7.   To ierobežojamo VIII grupas (daļēji halogenētie hlorfluorogļūdeņraži) vielu daudzums saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 2037/2000, kuras Kopienā 2006. gadā var laist brīvā apgrozībā no avotiem ārpus Kopienas, ir 3 078 519,812 ONP kg.

8.   To ierobežojamo IX grupas (bromhlormetāns) vielu daudzums saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 2037/2000, kuras Kopienā 2006. gadā var laist brīvā apgrozībā no avotiem ārpus Kopienas, ir 162 612 ONP kg.

2. pants

1.   Hlorfluorogļūdeņražu 11, 12, 113, 114 un 115, un citu perhalogenhlorfluorogļūdeņražu importa kvotas laika periodam no 2006. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim šā lēmuma I pielikumā noteiktajiem mērķiem piešķir tajā norādītajiem uzņēmumiem.

2.   Halonu importa kvotas laika periodam no 2006. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim šā lēmuma II pielikumā noteiktajiem mērķiem piešķir tajā norādītajiem uzņēmumiem.

3.   Tetrahloroglekļa importa kvotas laika periodam no 2006. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim šā lēmuma III pielikumā noteiktajiem mērķiem piešķir tajā norādītajiem uzņēmumiem.

4.   1,1,1-Trihloretāna importa kvotas laika periodam no 2006. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim šā lēmuma IV pielikumā noteiktajiem mērķiem piešķir tajā norādītajiem uzņēmumiem.

5.   Metilbromīda importa kvotas laika periodam no 2006. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim šā lēmuma V pielikumā noteiktajiem mērķiem piešķir tajā norādītajiem uzņēmumiem.

6.   Daļēji halogenēto hlorfluorogļūdeņražu importa kvotas laika periodam no 2006. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim šā lēmuma VI pielikumā noteiktajiem mērķiem piešķir tajā norādītajiem uzņēmumiem.

7.   Bromhlormetāna importa kvotas laika periodam no 2006. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim šā lēmuma VII pielikumā noteiktajiem mērķiem piešķir tajā norādītajiem uzņēmumiem.

8.   Hlorfluorogļūdeņražu 11, 12, 113, 114 un 115 un citu perhalogenhlorfluorogļūdeņražu, halonu, tetrahloroglekļa, 1,1,1-trihloretāna, metilbromīda, daļēji halogenēto hlorfluorogļūdeņražu un bromhlormetāna importa kvotas laika periodam no 2006. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim ir noteiktas šā lēmuma VIII pielikumā.

3. pants

Šo lēmumu piemēro no 2006. gada 1. janvāra līdz 2006. gada 31 decembrim.

4. pants

Šis lēmums ir adresēts šādiem uzņēmumiem:

| | Agropest S.A. |
| --- | --- |
| 91-765 Łódź, |
| PL-Górnicza 12/14 |

Agropest S.A.

91-765 Łódź,

PL-Górnicza 12/14

| | Albemarle Chemicals |
| --- | --- |
| Étang de la Gaffette |
| Boulevard Maritime, BP 28 |
| F-13521 Port-de-Bouc |

Albemarle Chemicals

Étang de la Gaffette

Boulevard Maritime, BP 28

F-13521 Port-de-Bouc

| | Albemarle Chemicals |
| --- | --- |
| Parc Scientifique Einstein |
| Rue du Bosquet 9 |
| B-1348 Louvain-la-Neuve |

Albemarle Chemicals

Parc Scientifique Einstein

Rue du Bosquet 9

B-1348 Louvain-la-Neuve

| | Alcobre S.A. |
| --- | --- |
| C/Luis I, Nave 6-B |
| Polígono Industrial Vallecas |
| E-28031 Madrid |

Alcobre S.A.

C/Luis I, Nave 6-B

Polígono Industrial Vallecas

E-28031 Madrid

| | Άλφα Γεωργικά Εφόδια AE |
| --- | --- |
| Οδός Εθνικής Αντιστάσεως 73, |
| GR-152 31 Χαλάνδρι, Αθήνα |

Άλφα Γεωργικά Εφόδια AE

Οδός Εθνικής Αντιστάσεως 73,

GR-152 31 Χαλάνδρι, Αθήνα

| | Arkema S.A. |
| --- | --- |
| Cours Michelet — La Défense 10 |
| F-92091 Paris La Défense |

Arkema S.A.

Cours Michelet — La Défense 10

F-92091 Paris La Défense

| | Asahi Glass Europe B.V. |
| --- | --- |
| World Trade Center |
| Strawinskylaan 1525 |
| NL-1077 XX Amsterdam |
| Nederland |

Asahi Glass Europe B.V.

World Trade Center

Strawinskylaan 1525

NL-1077 XX Amsterdam

Nederland

| | Avantec S.A. |
| --- | --- |
| Bld Henri Cahn, BP 27 |
| F-94363 Bry-sur-Marne Cedex |

Avantec S.A.

Bld Henri Cahn, BP 27

F-94363 Bry-sur-Marne Cedex

| | BaySystems Iberia |
| --- | --- |
| C/ Pau Clarís 196 |
| E-08037 Barcelona |

BaySystems Iberia

C/ Pau Clarís 196

E-08037 Barcelona

| | Bromotirrena |
| --- | --- |
| Via Torino, 4 |
| I-04022 Fondi (LT) |

Bromotirrena

Via Torino, 4

I-04022 Fondi (LT)

| | Calorie S.A. |
| --- | --- |
| 503 Rue Hélène Boucher |
| Z.I. Buc — BP 33 |
| F-78534 Buc Cedex |

Calorie S.A.

503 Rue Hélène Boucher

Z.I. Buc — BP 33

F-78534 Buc Cedex

| | Caraïbes Froid SARL |
| --- | --- |
| BP 6033 |
| Ste Thérèse, Route du Lamentin |
| F-97219 Fort-de-France, Martinique |

Caraïbes Froid SARL

BP 6033

Ste Thérèse, Route du Lamentin

F-97219 Fort-de-France, Martinique

| | Cleanaway Ltd |
| --- | --- |
| Airborne Close, Leigh-on-Sea |
| Essex SS9 4EL |
| United Kingdom |

Cleanaway Ltd

Airborne Close, Leigh-on-Sea

Essex SS9 4EL

United Kingdom

| | Dow Deutschland |
| --- | --- |
| Buetzflethersand |
| D-21683 Stade |

Dow Deutschland

Buetzflethersand

D-21683 Stade

| | DuPont de Nemours (Nederland) B.V. |
| --- | --- |
| Baanhoekweg 22 |
| 3313 LA Dordrecht |
| Nederland |

DuPont de Nemours (Nederland) B.V.

Baanhoekweg 22

3313 LA Dordrecht

Nederland

| | Dyneon GmbH |
| --- | --- |
| D-84504 Burgkirchen |

Dyneon GmbH

D-84504 Burgkirchen

| | Empor d.o.o. |
| --- | --- |
| Leskoškova 9a |
| SI-1000 Ljubljana, Slovenia |

Empor d.o.o.

Leskoškova 9a

SI-1000 Ljubljana, Slovenia

| | Etis d.o.o. |
| --- | --- |
| Trzaska 333 |
| SI-1000 Ljubljana, Slovenia |

Etis d.o.o.

Trzaska 333

SI-1000 Ljubljana, Slovenia

| | Eurobrom B. V. |
| --- | --- |
| Postbus 158 |
| 2280 AD Rijswijk |
| Nederland |

Eurobrom B. V.

Postbus 158

2280 AD Rijswijk

Nederland

| | Fenner-Dunlop b.v. |
| --- | --- |
| Oliemolenstraat 2 |
| Drachten |
| Nederland |

Fenner-Dunlop b.v.

Oliemolenstraat 2

Drachten

Nederland

| | Fujifilm Electronic Materials Europe |
| --- | --- |
| Keetberglaan 1A |
| Haven 1061 |
| B-2070 Zwijndrecht |

Fujifilm Electronic Materials Europe

Keetberglaan 1A

Haven 1061

B-2070 Zwijndrecht

| | G.A.L Cycle-Air Ltd |
| --- | --- |
| Οδός Σινώπης 3, Στρόβολος |
| PO Box 28385, Λευκωσία |
| Κύπρος |

G.A.L Cycle-Air Ltd

Οδός Σινώπης 3, Στρόβολος

PO Box 28385, Λευκωσία

Κύπρος

| | Galco S.A. |
| --- | --- |
| Avenue Carton de Wiart 79 |
| B-1090 Brussels |

Galco S.A.

Avenue Carton de Wiart 79

B-1090 Brussels

| | Galex S.A. |
| --- | --- |
| BP 128 |
| F-13321 Marseille Cedex 16 |

Galex S.A.

BP 128

F-13321 Marseille Cedex 16

| | Great Lakes Chemical (Europe) Ltd |
| --- | --- |
| Halebank, Widnes |
| Cheshire WA8 8NS |
| United Kingdom |

Great Lakes Chemical (Europe) Ltd

Halebank, Widnes

Cheshire WA8 8NS

United Kingdom

| | Harp International Ltd |
| --- | --- |
| Gellihirion Industrial Estate |
| Rhondda Cynon Taff |
| Pontypridd CF37 5SX |
| United Kingdom |

Harp International Ltd

Gellihirion Industrial Estate

Rhondda Cynon Taff

Pontypridd CF37 5SX

United Kingdom

| | Honeywell Fluorine Products Europe B.V. |
| --- | --- |
| Kempenweg 90 |
| Postbus 264 |
| 6000 AG Weert |
| Nederland |

Honeywell Fluorine Products Europe B.V.

Kempenweg 90

Postbus 264

6000 AG Weert

Nederland

| | Ineos Fluor Ltd |
| --- | --- |
| PO Box 13, The Heath |
| Runcorn, Cheshire WA7 4QF |
| United Kingdom |

Ineos Fluor Ltd

PO Box 13, The Heath

Runcorn, Cheshire WA7 4QF

United Kingdom

| | Laboratorios Miret SA (LAMIRSA) |
| --- | --- |
| Geminis 4, Pol. Ind. Can Parellada |
| E-08228 Les Fonts de Terrassa, Barcelona |

Laboratorios Miret SA (LAMIRSA)

Geminis 4, Pol. Ind. Can Parellada

E-08228 Les Fonts de Terrassa, Barcelona

| | Matero |
| --- | --- |
| PO Box 51744 |
| 3508 Λεμεσός |
| Κύπρος |

Matero

PO Box 51744

3508 Λεμεσός

Κύπρος

| | Mebrom NV |
| --- | --- |
| Assenedestraat 4 |
| B-9940 Rieme Ertvelde |

Mebrom NV

Assenedestraat 4

B-9940 Rieme Ertvelde

| | Βιομηχανία Φωσφορικών Λιπασμάτων Α.Ε. |
| --- | --- |
| Εργοστάσιο Θεσσαλονίκης, Ταχ. Θυρίδα 10183 |
| GR-54110 Θεσσαλονίκη |

Βιομηχανία Φωσφορικών Λιπασμάτων Α.Ε.

Εργοστάσιο Θεσσαλονίκης, Ταχ. Θυρίδα 10183

GR-54110 Θεσσαλονίκη

| | Poz Pliszka (PL) |
| --- | --- |
| 45, Szczecińska St., |
| PL-80-392 Gdańsk, Poland |

Poz Pliszka (PL)

45, Szczecińska St.,

PL-80-392 Gdańsk, Poland

| | P.U.P.H. SOLFUM Sp. z o.o |
| --- | --- |
| ul. Wojska Polskiego 83 |
| PL-91-755 Łódź |

P.U.P.H. SOLFUM Sp. z o.o

ul. Wojska Polskiego 83

PL-91-755 Łódź

| | Refrigerant Products Ltd |
| --- | --- |
| N9 Central Park Estate |
| Westinghouse Road |
| Trafford Park |
| Manchester M17 1PG |
| United Kingdom |

Refrigerant Products Ltd

N9 Central Park Estate

Westinghouse Road

Trafford Park

Manchester M17 1PG

United Kingdom

| | Rhodia Organique Fine Ltd |
| --- | --- |
| PO Box 46 |
| St Andrews Road, Avonmouth |
| Bristol BS11 9YF |
| United Kingdom |

Rhodia Organique Fine Ltd

PO Box 46

St Andrews Road, Avonmouth

Bristol BS11 9YF

United Kingdom

| | Sigma Aldrich Logistik GmbH |
| --- | --- |
| Kappelweg 1 |
| D-91625 Schnelldorf |

Sigma Aldrich Logistik GmbH

Kappelweg 1

D-91625 Schnelldorf

| | Sigma Aldrich Chimie SARL |
| --- | --- |
| 80, rue de Luzais |
| L'isle d'Abeau Chesnes, |
| F-38297 St Quentin Fallavier |

Sigma Aldrich Chimie SARL

80, rue de Luzais

L'isle d'Abeau Chesnes,

F-38297 St Quentin Fallavier

| | Sigma Aldrich Company Ltd |
| --- | --- |
| The Old Brickyard |
| New Road |
| Gillingham SP8 4XT |
| United Kingdom |

Sigma Aldrich Company Ltd

The Old Brickyard

New Road

Gillingham SP8 4XT

United Kingdom

| | SJB Chemical Products B.V. |
| --- | --- |
| Wellerondom 11 |
| 3230 AG Brielle |
| Nederland |

SJB Chemical Products B.V.

Wellerondom 11

3230 AG Brielle

Nederland

| | Solquimia Iberia, S.L. |
| --- | --- |
| C/Duque de Alba No 3, 1o, |
| E-28012 Madrid |

Solquimia Iberia, S.L.

C/Duque de Alba No 3, 1o,

E-28012 Madrid

| | Solvay Organics GmbH |
| --- | --- |
| Hans-Böckler-Allee 20 |
| D-30173 Hannover |

Solvay Organics GmbH

Hans-Böckler-Allee 20

D-30173 Hannover

| | Solvay Solexis SpA |
| --- | --- |
| Viale Lombardia 20 |
| I-20021 Bollate (MI) |

Solvay Solexis SpA

Viale Lombardia 20

I-20021 Bollate (MI)

| | Syngenta Crop Protection |
| --- | --- |
| Surrey Research Park |
| 30 Priestly Road, Guildford Surrey |
| GU2 7YH United Kingdom |

Syngenta Crop Protection

Surrey Research Park

30 Priestly Road, Guildford Surrey

GU2 7YH United Kingdom

| | Synthesia Española s.a |
| --- | --- |
| Conde Borrell, 62 |
| E-08015 Barcelona |

Synthesia Española s.a

Conde Borrell, 62

E-08015 Barcelona

| | Tazzetti Fluids S.r.l. |
| --- | --- |
| Ms Micaela Brero |
| Corso Europa n. 600/a |
| Volpiano (TO) |

Tazzetti Fluids S.r.l.

Ms Micaela Brero

Corso Europa n. 600/a

Volpiano (TO)

| | Unitor ASA |
| --- | --- |
| Willembarendzstraat, 50 |
| 3165 AB Rotterdam/Albrandswaard |
| Nederland |

Unitor ASA

Willembarendzstraat, 50

3165 AB Rotterdam/Albrandswaard

Nederland

| | Wigmors |
| --- | --- |
| ul. Irysowa 5 |
| 51-117 Wrocław |
| Poland |

Wigmors

ul. Irysowa 5

51-117 Wrocław

Poland

| | Zephyr Kereskedelmi és Szolgáltató Kft. |
| --- | --- |
| 6000 Kecskemét |
| Tatár sor 18. |
| Hungary |

Zephyr Kereskedelmi és Szolgáltató Kft.

6000 Kecskemét

Tatár sor 18.

Hungary

Briselē, 2006. gada 11. maijs

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Stavros DIMAS

---

(1)  OV L 244, 29.9.2000., 1. lpp. Jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 2077/2004 (OV L 359, 4.12.2004., 28. lpp.).

1

(2)  OV C 168, 8.7.2005., 33. lpp.

2

(3)  OV L 33, 5.2.2005., 65. lpp.

3

---

I PIELIKUMS

I un II GRUPA

Hlorfluorogļūdeņražu 11, 12, 113, 114 un 115 un citu perhalogenhlorfluorogļūdeņražu importa kvotas, kas laika periodam no 2006. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim importētājiem piešķirtas saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 2037/2000 izmantošanai par izejvielu vai iznīcināšanai.

Uzņēmums

| | Cleanaway Ltd (UK) |
| --- | --- |

Cleanaway Ltd (UK)

| | Honeywell Fluorine Products Europe (NL) |
| --- | --- |

Honeywell Fluorine Products Europe (NL)

| | Solvay Organics GmbH (DE) |
| --- | --- |

Solvay Organics GmbH (DE)

| | Solvay Solexis SpA (IT) |
| --- | --- |

Solvay Solexis SpA (IT)

| | Syngenta Crop Protection (UK) |
| --- | --- |

Syngenta Crop Protection (UK)

| | Tazzetti Fluids S.r.l. (IT) |
| --- | --- |

Tazzetti Fluids S.r.l. (IT)

| | Unitor ASA (NL) |
| --- | --- |

Unitor ASA (NL)

---

II PIELIKUMS

III GRUPA

Halonu importa kvotas, kas laika periodam no 2006. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim importētājiem piešķirtas saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 2037/2000 lietojumiem būtiskām vajadzībām un iznīcināšanai.

Uzņēmums

| | Cleanaway Ltd (UK) |
| --- | --- |

Cleanaway Ltd (UK)

| | Poz Pliszka (PL) |
| --- | --- |

Poz Pliszka (PL)

| | Unitor SAS (NL) |
| --- | --- |

Unitor SAS (NL)

---

III PIELIKUMS

IV GRUPA

Tetrahloroglekļa importa kvotas, kas laika periodam no 2006. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim importētājiem piešķirtas saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 2037/2000 izmantošanai par izejvielu un iznīcināšanai.

Uzņēmums

| | Dow Deutschland (DE) |
| --- | --- |

Dow Deutschland (DE)

| | Fenner-Dunlop b.v. (NL) |
| --- | --- |

Fenner-Dunlop b.v. (NL)

| | Phosphoric Fertilisers Industry (EL) |
| --- | --- |

Phosphoric Fertilisers Industry (EL)

---

IV PIELIKUMS

V GRUPA

1,1,1-trihloretāna importa kvotas, kas laika periodam no 2006. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim importētājiem piešķirtas saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 2037/2000 izmantošanai par izejvielu un iznīcināšanai.

Uzņēmums

| | Fujifilm Electronic Materials Europe (BE) |
| --- | --- |

Fujifilm Electronic Materials Europe (BE)

| | Arkema SA (FR) |
| --- | --- |

Arkema SA (FR)

---

V PIELIKUMS

VI GRUPA

Metilbromīda importa kvotas, kas laika periodam no 2006. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim importētājiem piešķirtas saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 2037/2000 lietojumiem, kas saistīti ar karantīnas vajadzībām un kravu pirmsnosūtīšanas apstrādi, izmantošanai par izejvielu un iznīcināšanai.

Uzņēmums

| | Agropest (PL) |
| --- | --- |

Agropest (PL)

| | Albemarle Chemicals (FR) |
| --- | --- |

Albemarle Chemicals (FR)

| | Albemarle Europe (BE) |
| --- | --- |

Albemarle Europe (BE)

| | Alfa Agricultural Supplies (EL) |
| --- | --- |

Alfa Agricultural Supplies (EL)

| | Bromotirrena (IT) |
| --- | --- |

Bromotirrena (IT)

| | Cleanaway Ltd (UK) |
| --- | --- |

Cleanaway Ltd (UK)

| | Eurobrom B.V. (NL) |
| --- | --- |

Eurobrom B.V. (NL)

| | Great Lakes Chemicals (UK) |
| --- | --- |

Great Lakes Chemicals (UK)

| | Mebrom N.V. (BE) |
| --- | --- |

Mebrom N.V. (BE)

| | PUPH Solfum (PL) |
| --- | --- |

PUPH Solfum (PL)

| | Sigma Aldrich Logistik (DE) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Logistik (DE)

| | Zephyr Kereskedelmi (HU) |
| --- | --- |

Zephyr Kereskedelmi (HU)

---

VI PIELIKUMS

VIII GRUPA

Daļēji halogenēto hlorfluorogļūdeņražu importa kvotas, kas laika periodam no 2006. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim ražotājiem un importētājiem piešķirtas, kā paredzēts Regulā (EK) Nr. 2037/2000 un Komisijas Lēmumā 2005/103/EK izmantošanai par izejvielām, tehnoloģiskām vajadzībām, reģenerācijai, iznīcināšanai un citiem lietojumiem, kas atļauti saskaņā ar 5. pantu Regulā (EK) Nr. 2037/2000.

Ražotāji

| | Arkema SA (FR) |
| --- | --- |

Arkema SA (FR)

| | DuPont de Nemours (NL) |
| --- | --- |

DuPont de Nemours (NL)

| | Honeywell Fluorine Products (NL) |
| --- | --- |

Honeywell Fluorine Products (NL)

| | Ineos Fluor Ltd (UK) |
| --- | --- |

Ineos Fluor Ltd (UK)

| | Rhodia Organique (UK) |
| --- | --- |

Rhodia Organique (UK)

| | Solvay Organics GmbH (DE) |
| --- | --- |

Solvay Organics GmbH (DE)

| | Solvay Solexis SpA (IT) |
| --- | --- |

Solvay Solexis SpA (IT)

Importētāji

| | Alcobre (ES) |
| --- | --- |

Alcobre (ES)

| | Asahi Glass (NL) |
| --- | --- |

Asahi Glass (NL)

| | Avantec S.A. (FR) |
| --- | --- |

Avantec S.A. (FR)

| | BaySystems Iberia (ES) |
| --- | --- |

BaySystems Iberia (ES)

| | Calorie S.A. (FR) |
| --- | --- |

Calorie S.A. (FR)

| | Caraïbes Froid SARL (FR) |
| --- | --- |

Caraïbes Froid SARL (FR)

| | Dyneon (DE) |
| --- | --- |

Dyneon (DE)

| | Etis d.o.o. (SI) |
| --- | --- |

Etis d.o.o. (SI)

| | Empor d.o.o. (SI) |
| --- | --- |

Empor d.o.o. (SI)

| | Galco S.A. (BE) |
| --- | --- |

Galco S.A. (BE)

| | Galex S.A. (FR) |
| --- | --- |

Galex S.A. (FR)

| | G.AL. Cycle Air Ltd (CY) |
| --- | --- |

G.AL. Cycle Air Ltd (CY)

| | HARP International (UK) |
| --- | --- |

HARP International (UK)

| | Matero (CY) |
| --- | --- |

Matero (CY)

| | Mebrom (BE) |
| --- | --- |

Mebrom (BE)

| | Refrigerant Products (UK) |
| --- | --- |

Refrigerant Products (UK)

| | Sigma Aldrich Chimie (FR) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Chimie (FR)

| | Sigma Aldrich Company (UK) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Company (UK)

| | SJB Chemical Products (NL) |
| --- | --- |

SJB Chemical Products (NL)

| | Solquimia Iberia, SL (ES) |
| --- | --- |

Solquimia Iberia, SL (ES)

| | Synthesia Espanola (ES) |
| --- | --- |

Synthesia Espanola (ES)

| | Unitor ASA (NL) |
| --- | --- |

Unitor ASA (NL)

| | Tazzetti Fluids S.r.l (IT) |
| --- | --- |

Tazzetti Fluids S.r.l (IT)

| | Wigmors (PL) |
| --- | --- |

Wigmors (PL)

---

VII PIELIKUMS

IX GRUPA

Bromhlormetāna importa kvotas, kas laika periodam no 2006. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim importētājiem piešķirtas saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 2037/2000 izmantošanai par izejvielu.

Uzņēmums

| | Albemarle Europe (BE) |
| --- | --- |

Albemarle Europe (BE)

| | Eurobrom B.V. (NL) |
| --- | --- |

Eurobrom B.V. (NL)

| | Laboratorios Miret S.A. (LAMIRSA) (ES) |
| --- | --- |

Laboratorios Miret S.A. (LAMIRSA) (ES)

| | Sigma Aldrich Logistik (DE) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Logistik (DE)

---

VIII PIELIKUMS

(Šo pielikumu nepublicē, jo tajā ir ietverta konfidenciāla komercinformācija).

---

| 30.5.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 142/34 |
| --- | --- | --- | --- |

30.5.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 142/34

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2006. gada 22. maijs),

ar kuru groza Lēmumu 2004/370/EK, ar ko apstiprina metodes cūku liemeņu klasificēšanai Apvienotajā Karalistē

(izziņots ar dokumenta numuru K(2006) 1988)

(Autentisks ir tikai teksts angļu valodā)

(2006/374/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1984. gada 13. novembra Regulu (EEK) Nr. 3220/84, ar ko nosaka Kopienas mērogu cūku liemeņu klasificēšanai (1), un jo īpaši tās 5. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Komisijas 1985. gada 24. oktobra Regulas (EEK) Nr. 2967/85, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus par Kopienas mēroga piemērošanu cūku liemeņu klasificēšanai (2), 2. panta 1. un 2. punktā paredzēta metode auksta liemeņa svara aprēķināšanai no silta liemeņa svara. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas 1985. gada 24. oktobra Regulas (EEK) Nr. 2967/85, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus par Kopienas mēroga piemērošanu cūku liemeņu klasificēšanai (2), 2. panta 1. un 2. punktā paredzēta metode auksta liemeņa svara aprēķināšanai no silta liemeņa svara.

| (2) | Saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 2967/85 2. panta 3. punktu un, atkāpjoties no minētās regulas 2. panta 1. un 2. punkta noteikumiem, Apvienotā Karaliste, pamatojoties uz Komisijas Lēmumu 2004/370/EK (3), bija pilnvarota aprēķināt auksta liemeņa svaru saskaņā ar iepriekš noteiktu absolūtā svara samazinājuma mērogu. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 2967/85 2. panta 3. punktu un, atkāpjoties no minētās regulas 2. panta 1. un 2. punkta noteikumiem, Apvienotā Karaliste, pamatojoties uz Komisijas Lēmumu 2004/370/EK (3), bija pilnvarota aprēķināt auksta liemeņa svaru saskaņā ar iepriekš noteiktu absolūtā svara samazinājuma mērogu.

| (3) | Tehnisku pielāgojumu rezultātā Apvienotā Karaliste ir lūgusi Komisijai atcelt šo atkāpi un piemērot to auksta liemeņa svara aprēķināšanas metodi, kura minēta Regulas (EEK) Nr. 2967/85 2. panta 1. un 2. punktā. |
| --- | --- |

(3)

Tehnisku pielāgojumu rezultātā Apvienotā Karaliste ir lūgusi Komisijai atcelt šo atkāpi un piemērot to auksta liemeņa svara aprēķināšanas metodi, kura minēta Regulas (EEK) Nr. 2967/85 2. panta 1. un 2. punktā.

| (4) | Tādēļ attiecīgi jāgroza Lēmums 2004/370/EK. |
| --- | --- |

(4)

Tādēļ attiecīgi jāgroza Lēmums 2004/370/EK.

| (5) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Cūkgaļas pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(5)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Cūkgaļas pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Lēmumu 2004/370/EK groza šādi:

| 1) | lēmuma 5. pantu svītro; |
| --- | --- |

1)

lēmuma 5. pantu svītro;

| 2) | svītro III pielikumu. |
| --- | --- |

2)

svītro III pielikumu.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotajai Karalistei.

Briselē, 2006. gada 22. maijā

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  OV L 301, 20.11.1984., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 3513/93 (OV L 320, 22.12.1993., 5. lpp.).

1

(2)  OV L 285, 25.10.1985., 39. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 3127/94 (OV L 330, 21.12.1994., 43. lpp.).

2

(3)  OV L 116, 22.4.2004., 32. lpp. Lēmumā grozījumi izdarīti ar Lēmumu 2006/99/EK (OV L 46, 16.2.2006., 34. lpp.).

3

---

| 30.5.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 142/35 |
| --- | --- | --- | --- |

30.5.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 142/35

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2006. gada 23. maijs),

atkāpe no dažiem Direktīvas 2003/54/EK noteikumiem attiecībā uz Madeiras salu arhipelāgu

(izziņots ar dokumenta numuru K(2006) 2008)

(Autentisks ir vienigi teksts portugalu valoda)

(2006/375/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā 2003. gada 26. jūnija Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/54/EK par elektroenerģijas iekšējā tirgus kopīgiem noteikumiem un par Direktīvas 96/92/EK (1) atcelšanu, un jo īpaši tās 26. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Direktīvas Nr. 2003/54/EK 26. 1. panta noteikumiem dalībvalstis, kas var pierādīt, ka pēc direktīvas stāšanās spēkā pastāv būtiskas problēmas to mazo, izolēto sistēmu darbībā, var lūgt atkāpes no IV, V, VI, VII nodaļas prasībām, kā arī no III nodaļas prasībām mikroizolētu sistēmu gadījumā, kuras Komisija tām var piešķirt, attiecībā uz esošās jaudas pārveidošanu, uzlabošanu un paplašināšanu. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Direktīvas Nr. 2003/54/EK 26. 1. panta noteikumiem dalībvalstis, kas var pierādīt, ka pēc direktīvas stāšanās spēkā pastāv būtiskas problēmas to mazo, izolēto sistēmu darbībā, var lūgt atkāpes no IV, V, VI, VII nodaļas prasībām, kā arī no III nodaļas prasībām mikroizolētu sistēmu gadījumā, kuras Komisija tām var piešķirt, attiecībā uz esošās jaudas pārveidošanu, uzlabošanu un paplašināšanu.

| (2) | Portugāle 2005. gada 18. augustā Komisijai iesniedza lūgumu par atkāpes piešķiršanu uz nenoteiktu laika posmu no III, IV, V, VI, VII nodaļas prasībām saskaņā ar Direktīvas Nr. 2003/54/EK 26. panta 1. punkta noteikumiem attiecībā uz Madeiras salu arhipelāgu. |
| --- | --- |

(2)

Portugāle 2005. gada 18. augustā Komisijai iesniedza lūgumu par atkāpes piešķiršanu uz nenoteiktu laika posmu no III, IV, V, VI, VII nodaļas prasībām saskaņā ar Direktīvas Nr. 2003/54/EK 26. panta 1. punkta noteikumiem attiecībā uz Madeiras salu arhipelāgu.

| (3) | Saskaņā ar Direktīvas 2003/54/EK 2. panta 27. punkta definīciju, Madeiras salu arhipelāgs atbilst “mikroizolētas sistēmas” statusam. |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar Direktīvas 2003/54/EK 2. panta 27. punkta definīciju, Madeiras salu arhipelāgs atbilst “mikroizolētas sistēmas” statusam.

| (4) | EK Līguma 299. panta 2. punktā atzīta Madeiras salu arhipelāga savdabība tā attāluma, izolētības, mazā izmēra, sarežģītās topogrāfijas un klimatisko apstākļu dēļ. |
| --- | --- |

(4)

EK Līguma 299. panta 2. punktā atzīta Madeiras salu arhipelāga savdabība tā attāluma, izolētības, mazā izmēra, sarežģītās topogrāfijas un klimatisko apstākļu dēļ.

| (5) | Portugāles pieteikumam pievienotie dokumenti sniedz pietiekamus pierādījumus par to, ka konkurētspējīga elektroenerģijas tirgus mērķus nav iespējams sasniegt vai to darīt nav praktiski, ņemot vērā nelielo ražošanas apjomu un to, ka attiecīgās arhipelāga salas atrodas atstatu arī viena no otras. Šādā ļoti nelielā sistēmā bieži nav iespējams ierīkot vairāk par vienu elektroenerģijas ražotni uz salas, kas konkurējošo enerģijas ražotāju esamību dara ļoti nepraktisku. Maz ticams, ka tirgus lielums veicinās pieteikumu iesniegšanu vai konkurējošo pieteikumu iesniegšanu konkursam. Šādā situācijā piegādes drošumam un kvalitātei jābūt būtiskākajiem apsvērumiem. Bez tam nav arī augstsprieguma pārvades tīklu sistēmas un apstākļos, kad nav konkurences ražošanas jomā, direktīvas prasību īstenošanai par sadales sistēmu sadalīšanu nav nepieciešamā pamata. Šie paši apsvērumi attiecināmi pret trešo pušu piekļuvi sistēmai. |
| --- | --- |

(5)

Portugāles pieteikumam pievienotie dokumenti sniedz pietiekamus pierādījumus par to, ka konkurētspējīga elektroenerģijas tirgus mērķus nav iespējams sasniegt vai to darīt nav praktiski, ņemot vērā nelielo ražošanas apjomu un to, ka attiecīgās arhipelāga salas atrodas atstatu arī viena no otras. Šādā ļoti nelielā sistēmā bieži nav iespējams ierīkot vairāk par vienu elektroenerģijas ražotni uz salas, kas konkurējošo enerģijas ražotāju esamību dara ļoti nepraktisku. Maz ticams, ka tirgus lielums veicinās pieteikumu iesniegšanu vai konkurējošo pieteikumu iesniegšanu konkursam. Šādā situācijā piegādes drošumam un kvalitātei jābūt būtiskākajiem apsvērumiem. Bez tam nav arī augstsprieguma pārvades tīklu sistēmas un apstākļos, kad nav konkurences ražošanas jomā, direktīvas prasību īstenošanai par sadales sistēmu sadalīšanu nav nepieciešamā pamata. Šie paši apsvērumi attiecināmi pret trešo pušu piekļuvi sistēmai.

| (6) | Pēc Portugāles prasības pamatojuma izskatīšanas Komisija ir pārliecinājusies, ka atkāpes un to piešķiršanas pieteikums neliks šķēršļus direktīvas mērķu sasniegšanai. |
| --- | --- |

(6)

Pēc Portugāles prasības pamatojuma izskatīšanas Komisija ir pārliecinājusies, ka atkāpes un to piešķiršanas pieteikums neliks šķēršļus direktīvas mērķu sasniegšanai.

| (7) | Tomēr, ja vidējā un ilgākā laika posmā iespējamā tehnoloģiskā attīstība radītu būtiskas izmaiņas esošajā situācijā, tās jāņem vērā. |
| --- | --- |

(7)

Tomēr, ja vidējā un ilgākā laika posmā iespējamā tehnoloģiskā attīstība radītu būtiskas izmaiņas esošajā situācijā, tās jāņem vērā.

| (8) | Komisija ir apspriedusies ar visām dalībvalstīm saskaņā ar Direktīvas 2003/54/EK 26. panta 1. punkta prasībām, |
| --- | --- |

(8)

Komisija ir apspriedusies ar visām dalībvalstīm saskaņā ar Direktīvas 2003/54/EK 26. panta 1. punkta prasībām,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Portugāles Republikai ir piešķirtas atkāpes no IV, V, VI, VII nodaļas, kā arī no III nodaļas prasībām par esošās jaudas pārveidošanu, uzlabošanu un paplašināšanu attiecībā uz Madeiras salu arhipelāga deviņām salām.

2. pants

Portugāles enerģētikas regulatoram jāuzrauga Madeiras elektroenerģijas nozares attīstība un jāziņo Komisijai par jebkādām būtiskām izmaiņām, kādēļ varētu būt nepieciešams pārskatīt piešķirtās atkāpes. Ik pēc četriem gadiem ir jāiesniedz vispārējs ziņojums, un pirmais šāds ziņojums jāiesniedz ne vēlāk kā 2010. gada 31. decembrī.

3. pants

Šīs atkāpes ir piešķir uz nenoteiktu laika posmu. Komisija tās var pārskatīt, ja Madeiras elektroenerģētikas sektorā rodas būtiskas izmaiņas.

4. pants

Šis lēmums ir adresēts Portugāles Republikai.

Briselē, 2006. gada 23. maijs

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Andris PIEBALGS

---

(1)  OV L 176 15.7.2003., 37. lpp.

1

---