# Den Europæiske Unions L 125/2006

| | ISSN 1725-2520 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | L 125 |
| | |
| Dansk udgave | Retsforskrifter | 49. årgang12. maj 2006 |

ISSN 1725-2520

Den Europæiske Unions

Tidende

L 125

Dansk udgave

Retsforskrifter

49. årgang12. maj 2006

---

| Indhold | | I   Retsakter, hvis offentliggørelse er obligatorisk | Side |
| --- | --- | --- | --- |
| | * | Rådets forordning (EF) nr. 716/2006 af 5. maj 2006 om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af dødbrændt (sintret) magnesia med oprindelse i Folkerepublikken Kina | 1 |
| | | Kommissionens forordning (EF) nr. 717/2006 af 11. maj 2006 om faste importværdier med henblik på fastsættelsen af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager | 18 |
| | | Kommissionens forordning (EF) nr. 718/2006 af 11. maj 2006 om fastsættelse af en maksimumseksportrestitution for smør inden for rammerne af den løbende licitation, der blev åbnet ved forordning (EF) nr. 581/2004 | 20 |
| | | Kommissionens forordning (EF) nr. 719/2006 af 11. maj 2006 om fastsættelse af en maksimumseksportrestitution for skummetmælkspulver inden for rammerne af den løbende licitation, der blev åbnet ved forordning (EF) nr. 582/2004 | 22 |
| | | Kommissionens forordning (EF) nr. 720/2006 af 11. maj 2006 om fastsættelse af maksimumsrestitutionen ved udførsel af byg inden for rammerne af den i forordning (EF) nr. 1058/2005 omhandlede licitation | 23 |
| | | Kommissionens forordning (EF) nr. 721/2006 af 11. maj 2006 om fastsættelse af maksimumsrestitutionen ved udførsel af blød hvede inden for rammerne af den i forordning (EF) nr. 1059/2005 omhandlede licitation | 24 |

Indhold

I   Retsakter, hvis offentliggørelse er obligatorisk

Side

*

Rådets forordning (EF) nr. 716/2006 af 5. maj 2006 om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af dødbrændt (sintret) magnesia med oprindelse i Folkerepublikken Kina

1

Kommissionens forordning (EF) nr. 717/2006 af 11. maj 2006 om faste importværdier med henblik på fastsættelsen af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

18

Kommissionens forordning (EF) nr. 718/2006 af 11. maj 2006 om fastsættelse af en maksimumseksportrestitution for smør inden for rammerne af den løbende licitation, der blev åbnet ved forordning (EF) nr. 581/2004

20

Kommissionens forordning (EF) nr. 719/2006 af 11. maj 2006 om fastsættelse af en maksimumseksportrestitution for skummetmælkspulver inden for rammerne af den løbende licitation, der blev åbnet ved forordning (EF) nr. 582/2004

22

Kommissionens forordning (EF) nr. 720/2006 af 11. maj 2006 om fastsættelse af maksimumsrestitutionen ved udførsel af byg inden for rammerne af den i forordning (EF) nr. 1058/2005 omhandlede licitation

23

Kommissionens forordning (EF) nr. 721/2006 af 11. maj 2006 om fastsættelse af maksimumsrestitutionen ved udførsel af blød hvede inden for rammerne af den i forordning (EF) nr. 1059/2005 omhandlede licitation

24

| | | II   Retsakter, hvis offentliggørelse ikke er obligatorisk |
| --- | --- | --- |
| | | Kommissionen |
| | * | Kommissionens afgørelse af 19. april 2006 om indførelse af standardformularer til fremsendelse af ansøgninger og afgørelser i henhold til Rådets direktiv 2004/80/EF om erstatning til ofre for forbrydelser | 25 |
| | * | Kommissionens beslutning af 8. maj 2006 om at bemyndige Polen til at forbyde anvendelse på landets område af visse majssorter, der er opført i den fælles sortsliste over landbrugsplantearter, i henhold til Rådets direktiv 2002/53/EF
  (meddelt under nummer K(2006) 1790) | 31 |
| | * | Kommissionens henstilling af 8. maj 2006 om fremme af skibes anvendelse af strøm fra land, mens de ligger ved kaj i Fællesskabets havne (
  1
  ) | 38 |
| | * | Kommissionens beslutning af 8. maj 2006 om ændring af beslutning 2001/171/EF med henblik på forlængelse af betingelserne for undtagelse af glasemballage fra de grænseværdier for tungmetaller, der er fastsat i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 94/62/EF
  (meddelt under nummer K(2006) 1823)

   (
  1
  ) | 43 |

II   Retsakter, hvis offentliggørelse ikke er obligatorisk

Kommissionen

*

Kommissionens afgørelse af 19. april 2006 om indførelse af standardformularer til fremsendelse af ansøgninger og afgørelser i henhold til Rådets direktiv 2004/80/EF om erstatning til ofre for forbrydelser

25

*

Kommissionens beslutning af 8. maj 2006 om at bemyndige Polen til at forbyde anvendelse på landets område af visse majssorter, der er opført i den fælles sortsliste over landbrugsplantearter, i henhold til Rådets direktiv 2002/53/EF
  (meddelt under nummer K(2006) 1790)

(meddelt under nummer K(2006) 1790)

31

*

Kommissionens henstilling af 8. maj 2006 om fremme af skibes anvendelse af strøm fra land, mens de ligger ved kaj i Fællesskabets havne (
  1
  )

1

38

*

Kommissionens beslutning af 8. maj 2006 om ændring af beslutning 2001/171/EF med henblik på forlængelse af betingelserne for undtagelse af glasemballage fra de grænseværdier for tungmetaller, der er fastsat i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 94/62/EF
  (meddelt under nummer K(2006) 1823)

   (
  1
  )

(meddelt under nummer K(2006) 1823)

1

43

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst. |

---

(1)   EØS-relevant tekst.

1

| DA | De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.
  Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk. |
| --- | --- |

DA

De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.

Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk.

---

I Retsakter, hvis offentliggørelse er obligatorisk

| 12.5.2006 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 125/1 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2006

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 125/1

---

RÅDETS FORORDNING (EF) Nr. 716/2006

af 5. maj 2006

om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af dødbrændt (sintret) magnesia med oprindelse i Folkerepublikken Kina

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 384/96 af 22. december 1995 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) (i det følgende benævnt »grundforordningen«) særlig artikel 9 og artikel 11, stk. 2,

under henvisning til forslag forelagt af Kommissionen efter høring af det rådgivende udvalg, og

ud fra følgende betragtninger:

A.   PROCEDURE

1.   Gældende foranstaltninger

| (1) | I december 1993 indførte Rådet ved forordning (EF) nr. 3386/93 (2) endelige dumpingforanstaltninger vedrørende importen af dødbrændt (sintret) magnesia (i det følgende benævnt »den pågældende vare«) med oprindelse i Folkerepublikken Kina (»Kina«) (i det følgende benævnt »den oprindelige undersøgelse«). Foranstaltningerne indførtes i form af en mindsteimportpris. |
| --- | --- |

(1)

I december 1993 indførte Rådet ved forordning (EF) nr. 3386/93 (2) endelige dumpingforanstaltninger vedrørende importen af dødbrændt (sintret) magnesia (i det følgende benævnt »den pågældende vare«) med oprindelse i Folkerepublikken Kina (»Kina«) (i det følgende benævnt »den oprindelige undersøgelse«). Foranstaltningerne indførtes i form af en mindsteimportpris.

| (2) | Efter en fornyet undersøgelse blev disse foranstaltninger opretholdt i februar 2000 ved Rådets forordning (EF) nr. 360/2000 (3). |
| --- | --- |

(2)

Efter en fornyet undersøgelse blev disse foranstaltninger opretholdt i februar 2000 ved Rådets forordning (EF) nr. 360/2000 (3).

| (3) | Efter en interimsundersøgelse ændrede Rådet ved forordning (EF) nr. 986/2003 (4) de gældende antidumpingforanstaltningers form, således at mindsteprisen blev fastholdt, men underlagt specifikke betingelser, og der blev pålagt en værditold på 63,3 % i alle andre tilfælde. |
| --- | --- |

(3)

Efter en interimsundersøgelse ændrede Rådet ved forordning (EF) nr. 986/2003 (4) de gældende antidumpingforanstaltningers form, således at mindsteprisen blev fastholdt, men underlagt specifikke betingelser, og der blev pålagt en værditold på 63,3 % i alle andre tilfælde.

2.   Anmodning om en fornyet undersøgelse

| (4) | Efter offentliggørelsen af en meddelelse om det forestående bortfald af de gældende antidumpingforanstaltninger for importen af dødbrændt (sintret) magnesia med oprindelse i Kina (5) modtog Kommissionen i november 2004 en anmodning om en fornyet undersøgelse af disse foranstaltninger i henhold til artikel 11, stk. 2, i grundforordningen. |
| --- | --- |

(4)

Efter offentliggørelsen af en meddelelse om det forestående bortfald af de gældende antidumpingforanstaltninger for importen af dødbrændt (sintret) magnesia med oprindelse i Kina (5) modtog Kommissionen i november 2004 en anmodning om en fornyet undersøgelse af disse foranstaltninger i henhold til artikel 11, stk. 2, i grundforordningen.

| (5) | Anmodningen blev indgivet af Eurométaux på vegne af EF-producenter (i det følgende benævnt »de anmodende producenter«), som tegner sig for en væsentlig del, i dette tilfælde over 50 %, af den samlede produktion i Fællesskabet af dødbrændt (sintret) magnesia. |
| --- | --- |

(5)

Anmodningen blev indgivet af Eurométaux på vegne af EF-producenter (i det følgende benævnt »de anmodende producenter«), som tegner sig for en væsentlig del, i dette tilfælde over 50 %, af den samlede produktion i Fællesskabet af dødbrændt (sintret) magnesia.

| (6) | Anmodningen blev indgivet, fordi foranstaltningernes bortfald sandsynligvis ville resultere i fortsat eller fornyet dumping og skade for EF-erhvervsgrenen. Kommissionen fastslog efter høring af det rådgivende udvalg, at der forelå tilstrækkelige beviser til at indlede en fornyet undersøgelse, og iværksatte en undersøgelse (6) i henhold til artikel 11, stk. 2, i grundforordningen. |
| --- | --- |

(6)

Anmodningen blev indgivet, fordi foranstaltningernes bortfald sandsynligvis ville resultere i fortsat eller fornyet dumping og skade for EF-erhvervsgrenen. Kommissionen fastslog efter høring af det rådgivende udvalg, at der forelå tilstrækkelige beviser til at indlede en fornyet undersøgelse, og iværksatte en undersøgelse (6) i henhold til artikel 11, stk. 2, i grundforordningen.

3.   Undersøgelse

| (7) | Kommissionen underrettede officielt de anmodende EF-producenter, andre EF-producenter, eksporterende producenter i Kina (i det følgende benævnt »kinesiske eksportører«), importører, forhandlere, brugere og deres sammenslutninger, som den vidste var berørt af sagen, samt repræsentanter for eksportlandets regering om indledningen af den fornyede undersøgelse. |
| --- | --- |

(7)

Kommissionen underrettede officielt de anmodende EF-producenter, andre EF-producenter, eksporterende producenter i Kina (i det følgende benævnt »kinesiske eksportører«), importører, forhandlere, brugere og deres sammenslutninger, som den vidste var berørt af sagen, samt repræsentanter for eksportlandets regering om indledningen af den fornyede undersøgelse.

| (8) | Kommissionen sendte spørgeskemaer til alle disse parter samt til de parter, som gav sig til kende inden for den frist, der var fastsat i indledningsmeddelelsen. |
| --- | --- |

(8)

Kommissionen sendte spørgeskemaer til alle disse parter samt til de parter, som gav sig til kende inden for den frist, der var fastsat i indledningsmeddelelsen.

| (9) | Kommissionen gav også de direkte berørte parter lejlighed til at fremsætte deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt inden for den frist, der var fastsat i indledningsmeddelelsen. |
| --- | --- |

(9)

Kommissionen gav også de direkte berørte parter lejlighed til at fremsætte deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt inden for den frist, der var fastsat i indledningsmeddelelsen.

| (10) | I betragtning af det store antal eksporterende producenter i Kina og importører af den pågældende vare blev det i indledningsmeddelelsen angivet, at man påtænkte at anvende stikprøver i overensstemmelse med artikel 17 i grundforordningen. For at kunne afgøre, om det var nødvendigt at anvende stikprøver og i så fald udtage en stikprøve, sendte Kommissionen stikprøveskemaer ud for at indhente specifikke oplysninger om hver af de pågældende eksporterende producenters og importørers salgsmængder og -priser. Der blev ikke modtaget besvarelser fra eksporterende producenter og kun tre besvarelser fra importører. Det blev derfor besluttet, at det ikke var nødvendigt at anvende stikprøver. |
| --- | --- |

(10)

I betragtning af det store antal eksporterende producenter i Kina og importører af den pågældende vare blev det i indledningsmeddelelsen angivet, at man påtænkte at anvende stikprøver i overensstemmelse med artikel 17 i grundforordningen. For at kunne afgøre, om det var nødvendigt at anvende stikprøver og i så fald udtage en stikprøve, sendte Kommissionen stikprøveskemaer ud for at indhente specifikke oplysninger om hver af de pågældende eksporterende producenters og importørers salgsmængder og -priser. Der blev ikke modtaget besvarelser fra eksporterende producenter og kun tre besvarelser fra importører. Det blev derfor besluttet, at det ikke var nødvendigt at anvende stikprøver.

| (11) | Desuden blev der sendt spørgeskemaer til producenter i mulige referencelande, som Kommissionen havde kendskab til, nemlig Brasilien, Canada og Tyrkiet. |
| --- | --- |

(11)

Desuden blev der sendt spørgeskemaer til producenter i mulige referencelande, som Kommissionen havde kendskab til, nemlig Brasilien, Canada og Tyrkiet.

| (12) | Alle EF-producenter, som havde indgivet anmodningen, besvarede spørgeskemaet. Ingen kinesiske eksporterende producenter og ingen importører besvarede spørgeskemaet. Men to importører fremsatte deres synspunkter skriftligt. En bruger indsendte en delvis besvarelse af spørgeskemaet. |
| --- | --- |

(12)

Alle EF-producenter, som havde indgivet anmodningen, besvarede spørgeskemaet. Ingen kinesiske eksporterende producenter og ingen importører besvarede spørgeskemaet. Men to importører fremsatte deres synspunkter skriftligt. En bruger indsendte en delvis besvarelse af spørgeskemaet.

| (13) | Kommissionen indhentede og efterprøvede alle oplysninger, som den anså for nødvendige med henblik på at træffe afgørelse om sandsynligheden for fortsat eller fornyet dumping og skade samt om Fællesskabets interesser. Der blev aflagt kontrolbesøg hos følgende selskaber:






  a) | Anmodende EF-producenter:






  — | Grecian Magnesite SA, Athen, Grækenland |
| --- | --- | --- | --- |

(13)

Kommissionen indhentede og efterprøvede alle oplysninger, som den anså for nødvendige med henblik på at træffe afgørelse om sandsynligheden for fortsat eller fornyet dumping og skade samt om Fællesskabets interesser. Der blev aflagt kontrolbesøg hos følgende selskaber:

a)

Anmodende EF-producenter:

—

Grecian Magnesite SA, Athen, Grækenland

| — | Magnesitas Navarras, S.A., Pamplona, Spanien |
| --- | --- |

—

Magnesitas Navarras, S.A., Pamplona, Spanien

| — | Slovenské magnezitové závody a.s., Jelšava, Slovakiet. |
| --- | --- |

—

Slovenské magnezitové závody a.s., Jelšava, Slovakiet.

| b) | Producent i referencelandet:






  — | Kümaş Kütahya Manyezit Işletmeleri Pazarlama A.Ş., Kütahya, Tyrkiet. |
| --- | --- | --- |

b)

Producent i referencelandet:

—

Kümaş Kütahya Manyezit Işletmeleri Pazarlama A.Ş., Kütahya, Tyrkiet.

4.   Undersøgelsesperiode

| (14) | Undersøgelsen af fortsat eller fornyet dumping omfattede perioden fra den 1. januar 2004 til den 31. december 2004 (i det følgende benævnt »undersøgelsesperioden«). Undersøgelsen af de relevante tendenser for vurderingen af sandsynligheden for fortsat eller fornyet skade omfattede perioden fra den 1. januar 2000 til udgangen af undersøgelsesperioden (i det følgende benævnt »den betragtede periode«). |
| --- | --- |

(14)

Undersøgelsen af fortsat eller fornyet dumping omfattede perioden fra den 1. januar 2004 til den 31. december 2004 (i det følgende benævnt »undersøgelsesperioden«). Undersøgelsen af de relevante tendenser for vurderingen af sandsynligheden for fortsat eller fornyet skade omfattede perioden fra den 1. januar 2000 til udgangen af undersøgelsesperioden (i det følgende benævnt »den betragtede periode«).

B.   DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE

1.   Den pågældende vare

| (15) | Den pågældende vare er den samme som i de tidligere undersøgelser, som førte til indførelse af de nugældende foranstaltninger, dvs. naturlig dødbrændt (sintret) magnesia med oprindelse i Kina og henhørende under KN-kode 2519 90 30. |
| --- | --- |

(15)

Den pågældende vare er den samme som i de tidligere undersøgelser, som førte til indførelse af de nugældende foranstaltninger, dvs. naturlig dødbrændt (sintret) magnesia med oprindelse i Kina og henhørende under KN-kode 2519 90 30.

| (16) | Dødbrændt magnesia fremstilles af magnesit, dvs. naturligt forekommende magnesiumcarbonat. Til fremstilling af dødbrændt magnesia brydes magnesiumcarbonat, som knuses og sorteres, hvorefter den brændes i en ovn ved temperaturer på mellem 1 500 og 2 000 °C. Resultatet er dødbrændt magnesia med indhold af MgO (magnesiumoxid) på mellem 80 % og 98 %. De vigtigste urenheder er SiO2, Fe2O3, Al2O3, CaO og B2O3 (siliciumoxid, jernoxid, aluminiumoxid, calciumoxid og boroxid). Dødbrændt magnesia anvendes fortrinsvis til fremstilling af ildfaste materialer i forskellige former. Selv om der findes forskellige typer af den pågældende vare, dvs. med forskelligt indhold af MgO, har de alle samme grundlæggende kemiske og fysiske egenskaber og anvendelsesformål og er indbyrdes udskiftelige. Som i den tidligere undersøgelse bør alle kvaliteter af dødbrændt magnesia derfor anses for at være en og samme vare i forbindelse med denne undersøgelse. |
| --- | --- |

(16)

Dødbrændt magnesia fremstilles af magnesit, dvs. naturligt forekommende magnesiumcarbonat. Til fremstilling af dødbrændt magnesia brydes magnesiumcarbonat, som knuses og sorteres, hvorefter den brændes i en ovn ved temperaturer på mellem 1 500 og 2 000 °C. Resultatet er dødbrændt magnesia med indhold af MgO (magnesiumoxid) på mellem 80 % og 98 %. De vigtigste urenheder er SiO2, Fe2O3, Al2O3, CaO og B2O3 (siliciumoxid, jernoxid, aluminiumoxid, calciumoxid og boroxid). Dødbrændt magnesia anvendes fortrinsvis til fremstilling af ildfaste materialer i forskellige former. Selv om der findes forskellige typer af den pågældende vare, dvs. med forskelligt indhold af MgO, har de alle samme grundlæggende kemiske og fysiske egenskaber og anvendelsesformål og er indbyrdes udskiftelige. Som i den tidligere undersøgelse bør alle kvaliteter af dødbrændt magnesia derfor anses for at være en og samme vare i forbindelse med denne undersøgelse.

2.   Samme vare

| (17) | Som de tidligere undersøgelser bekræftede også denne fornyede undersøgelse, at de varer, der eksporteres af Kina, og de varer, der fremstilles og sælges på hjemmemarkedet i Kina såvel som de varer, der fremstilles og sælges af EF-producenterne på markedet i Fællesskabet og af producenten i referencelandet på dennes hjemmemarked, har samme grundlæggende fysiske og kemiske egenskaber og anvendelsesformål og derfor må anses for at være samme vare i henhold til artikel 1, stk. 4, i grundforordningen. |
| --- | --- |

(17)

Som de tidligere undersøgelser bekræftede også denne fornyede undersøgelse, at de varer, der eksporteres af Kina, og de varer, der fremstilles og sælges på hjemmemarkedet i Kina såvel som de varer, der fremstilles og sælges af EF-producenterne på markedet i Fællesskabet og af producenten i referencelandet på dennes hjemmemarked, har samme grundlæggende fysiske og kemiske egenskaber og anvendelsesformål og derfor må anses for at være samme vare i henhold til artikel 1, stk. 4, i grundforordningen.

C.   SANDSYNLIGHED FOR FORTSAT DUMPING

| (18) | I overensstemmelse med artikel 11, stk. 2, i grundforordningen blev det undersøgt, om foranstaltningernes udløb eventuelt ville føre til fortsat dumping. |
| --- | --- |

(18)

I overensstemmelse med artikel 11, stk. 2, i grundforordningen blev det undersøgt, om foranstaltningernes udløb eventuelt ville føre til fortsat dumping.

1.   Indledende bemærkninger

| (19) | I mangel af samarbejdsvilje fra både de kinesiske eksporterende producenter og importørerne i Fællesskabet var det nødvendigt at basere denne undersøgelse på oplysninger, som Kommissionen har kunnet få fra andre kilder. I overensstemmelse med artikel 18 i grundforordningen blev der derfor anvendt oplysninger fra Eurostat med 8-cifret KN-kode sammenholdt med andre kilder til fastsættelse af importmængder og importpriser. |
| --- | --- |

(19)

I mangel af samarbejdsvilje fra både de kinesiske eksporterende producenter og importørerne i Fællesskabet var det nødvendigt at basere denne undersøgelse på oplysninger, som Kommissionen har kunnet få fra andre kilder. I overensstemmelse med artikel 18 i grundforordningen blev der derfor anvendt oplysninger fra Eurostat med 8-cifret KN-kode sammenholdt med andre kilder til fastsættelse af importmængder og importpriser.

| (20) | På grundlag af oplysningerne fra Eurostat blev det konstateret, at der i undersøgelsesperioden blev importeret 369 079 tons dødbrændt magnesia fra Kina til Fællesskabet, dvs. ca. 40 % af forbruget i Fællesskabet. |
| --- | --- |

(20)

På grundlag af oplysningerne fra Eurostat blev det konstateret, at der i undersøgelsesperioden blev importeret 369 079 tons dødbrændt magnesia fra Kina til Fællesskabet, dvs. ca. 40 % af forbruget i Fællesskabet.

| (21) | I undersøgelsesperioden for den tidligere udløbsundersøgelse blev der fra Kina importeret 260 967 tons dødbrændt magnesia til Fællesskabet, dvs. 54 % af forbruget i Fællesskabet. |
| --- | --- |

(21)

I undersøgelsesperioden for den tidligere udløbsundersøgelse blev der fra Kina importeret 260 967 tons dødbrændt magnesia til Fællesskabet, dvs. 54 % af forbruget i Fællesskabet.

| (22) | Det bør bemærkes, at det ikke er muligt at foretage en direkte sammenligning af eksportmængder og eksportmarkedsandele i den tidligere og den nuværende udløbsundersøgelse, da Fællesskabet er blevet udvidet til 25 medlemsstater. |
| --- | --- |

(22)

Det bør bemærkes, at det ikke er muligt at foretage en direkte sammenligning af eksportmængder og eksportmarkedsandele i den tidligere og den nuværende udløbsundersøgelse, da Fællesskabet er blevet udvidet til 25 medlemsstater.

2.   Dumping af import i undersøgelsesperioden

| (23) | Kommissionen benyttede i overensstemmelse med artikel 11, stk. 9, i grundforordningen samme metode som i den tidligere undersøgelse. Dumpingmargenen blev som bekendt fastsat til 50 % i den tidligere undersøgelse. |
| --- | --- |

(23)

Kommissionen benyttede i overensstemmelse med artikel 11, stk. 9, i grundforordningen samme metode som i den tidligere undersøgelse. Dumpingmargenen blev som bekendt fastsat til 50 % i den tidligere undersøgelse.

| (24) | Ved beregningen af den normale værdi blev der taget hensyn til, at det i denne undersøgelse var nødvendigt at fastsætte den normale værdi for importen fra Kina på grundlag af oplysninger fra et tredjeland med markedsøkonomi i overensstemmelse med artikel 2, stk. 7, litra a), i grundforordningen. I indledningsmeddelelsen blev det angivet, at man påtænkte at anvende Tyrkiet som et passende tredjeland med markedsøkonomi. En ikke-forbundet importør fremførte, at Tyrkiet ikke var et egnet land, fordi adgangen til råmaterialer i Tyrkiet var vanskeligere end i Kina. Der var ikke de samme naturlige fordele ved magnesitminerne i Tyrkiet som i Kina, så udvindings- og forarbejdningsomkostningerne var højere end i de kinesiske miner. Den samme importør hævdede desuden, at det tyrkiske hjemmemarked ikke var stort nok til at være repræsentativt for det kinesiske marked. Den pågældende importør foreslog Brasilien eller Canada som mere egnede tredjelande med markedsøkonomi. |
| --- | --- |

(24)

Ved beregningen af den normale værdi blev der taget hensyn til, at det i denne undersøgelse var nødvendigt at fastsætte den normale værdi for importen fra Kina på grundlag af oplysninger fra et tredjeland med markedsøkonomi i overensstemmelse med artikel 2, stk. 7, litra a), i grundforordningen. I indledningsmeddelelsen blev det angivet, at man påtænkte at anvende Tyrkiet som et passende tredjeland med markedsøkonomi. En ikke-forbundet importør fremførte, at Tyrkiet ikke var et egnet land, fordi adgangen til råmaterialer i Tyrkiet var vanskeligere end i Kina. Der var ikke de samme naturlige fordele ved magnesitminerne i Tyrkiet som i Kina, så udvindings- og forarbejdningsomkostningerne var højere end i de kinesiske miner. Den samme importør hævdede desuden, at det tyrkiske hjemmemarked ikke var stort nok til at være repræsentativt for det kinesiske marked. Den pågældende importør foreslog Brasilien eller Canada som mere egnede tredjelande med markedsøkonomi.

| (25) | Kommissionen undersøgte, om Tyrkiet, der allerede havde været benyttet som tredjeland med markedsøkonomi i den tidligere undersøgelse, stadig var et rimeligt valg. Navnlig blev det konstateret, at mindst tre tyrkiske selskaber fremstillede og solgte dødbrændt magnesia i Tyrkiet i betydelige mængder og i konkurrence med hinanden og med importvarer fra andre lande. Spørgsmålet om, hvorvidt der er lettere adgang til råmaterialer i Kina end i Tyrkiet blev behandlet i den oprindelige undersøgelse, og der blev ikke fremlagt nye beviser, som kunne ændre konklusionen om, at Tyrkiet var et passende tredjeland med markedsøkonomi. For så vidt det blev påvist, at sådanne forskelle fandtes, var det muligt at tage hensyn til disse med de nødvendige justeringer. En tyrkisk producent gik med til at samarbejde. |
| --- | --- |

(25)

Kommissionen undersøgte, om Tyrkiet, der allerede havde været benyttet som tredjeland med markedsøkonomi i den tidligere undersøgelse, stadig var et rimeligt valg. Navnlig blev det konstateret, at mindst tre tyrkiske selskaber fremstillede og solgte dødbrændt magnesia i Tyrkiet i betydelige mængder og i konkurrence med hinanden og med importvarer fra andre lande. Spørgsmålet om, hvorvidt der er lettere adgang til råmaterialer i Kina end i Tyrkiet blev behandlet i den oprindelige undersøgelse, og der blev ikke fremlagt nye beviser, som kunne ændre konklusionen om, at Tyrkiet var et passende tredjeland med markedsøkonomi. For så vidt det blev påvist, at sådanne forskelle fandtes, var det muligt at tage hensyn til disse med de nødvendige justeringer. En tyrkisk producent gik med til at samarbejde.

| (26) | Forslaget om Brasilien og Canada som mulige referencelande blev også taget i betragtning, og der blev sendt antidumpingspørgeskemaer til alle kendte producenter af dødbrændt magnesia i disse lande. Der blev imidlertid ikke modtaget besvarelser, og Kommissionen havde således ingen oplysninger om salgspriser og produktionsomkostninger i forbindelse med dødbrændt magnesia i Canada og Brasilien. Det blev derfor ikke yderligere overvejet at anvende Brasilien og Canada som referencelande. |
| --- | --- |

(26)

Forslaget om Brasilien og Canada som mulige referencelande blev også taget i betragtning, og der blev sendt antidumpingspørgeskemaer til alle kendte producenter af dødbrændt magnesia i disse lande. Der blev imidlertid ikke modtaget besvarelser, og Kommissionen havde således ingen oplysninger om salgspriser og produktionsomkostninger i forbindelse med dødbrændt magnesia i Canada og Brasilien. Det blev derfor ikke yderligere overvejet at anvende Brasilien og Canada som referencelande.

| (27) | Konklusionen blev derfor, at Tyrkiet udgjorde et egnet referenceland med henblik på fastsættelse af den normale værdi. |
| --- | --- |

(27)

Konklusionen blev derfor, at Tyrkiet udgjorde et egnet referenceland med henblik på fastsættelse af den normale værdi.

| (28) | I overensstemmelse med artikel 2, stk. 4, i grundforordningen blev det undersøgt, om den tyrkiske producents hjemmemarkedssalg havde fundet sted i tilstrækkelige mængder i normal handel. De fortjenstgivende transaktioner udgjorde over 80 % af mængderne, og den vejede gennemsnitlige pris var højere end produktionsomkostningerne plus salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger, og den normale værdi blev derfor fastlagt på grundlag af de gennemsnitlige vejede priser, der faktisk blev betalt for den pågældende vare på det tyrkiske hjemmemarked. I overensstemmelse med artikel 18 i grundforordningen og i mangel af samarbejdsvilje fra kinesiske eksportører blev den tyrkiske producents gennemsnitlige vejede salgspriser anvendt, da der ikke forelå oplysninger om, hvilke varetyper der blev importeret til Fællesskabet fra Kina, og der ikke var oplysninger, som tydede på, at der var væsentlig forskel på vareblandingen i den kinesiske eksport til Fællesskabet og i det tyrkiske hjemmemarkedssalg. |
| --- | --- |

(28)

I overensstemmelse med artikel 2, stk. 4, i grundforordningen blev det undersøgt, om den tyrkiske producents hjemmemarkedssalg havde fundet sted i tilstrækkelige mængder i normal handel. De fortjenstgivende transaktioner udgjorde over 80 % af mængderne, og den vejede gennemsnitlige pris var højere end produktionsomkostningerne plus salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger, og den normale værdi blev derfor fastlagt på grundlag af de gennemsnitlige vejede priser, der faktisk blev betalt for den pågældende vare på det tyrkiske hjemmemarked. I overensstemmelse med artikel 18 i grundforordningen og i mangel af samarbejdsvilje fra kinesiske eksportører blev den tyrkiske producents gennemsnitlige vejede salgspriser anvendt, da der ikke forelå oplysninger om, hvilke varetyper der blev importeret til Fællesskabet fra Kina, og der ikke var oplysninger, som tydede på, at der var væsentlig forskel på vareblandingen i den kinesiske eksport til Fællesskabet og i det tyrkiske hjemmemarkedssalg.

| (29) | Da de kinesiske eksportører ikke udviste samarbejdsvilje, var det nødvendigt at basere eksportprisen på de foreliggende faktiske oplysninger, jf. artikel 18 i grundforordningen. Tallene fra Eurostat blev valgt som et passende grundlag for fastsættelse af eksportprisen. De gennemsnitlige Eurostat-prisniveauer blev bekræftet ved hjælp af oplysninger fra den eneste samarbejdsvillige bruger. |
| --- | --- |

(29)

Da de kinesiske eksportører ikke udviste samarbejdsvilje, var det nødvendigt at basere eksportprisen på de foreliggende faktiske oplysninger, jf. artikel 18 i grundforordningen. Tallene fra Eurostat blev valgt som et passende grundlag for fastsættelse af eksportprisen. De gennemsnitlige Eurostat-prisniveauer blev bekræftet ved hjælp af oplysninger fra den eneste samarbejdsvillige bruger.

| (30) | Den vejede gennemsnitlige normale værdi blev i overensstemmelse med artikel 2, stk. 11, i grundforordningen sammenlignet med den vejede gennemsnitlige eksportpris for dødbrændt magnesia, begge ab fabrik. |
| --- | --- |

(30)

Den vejede gennemsnitlige normale værdi blev i overensstemmelse med artikel 2, stk. 11, i grundforordningen sammenlignet med den vejede gennemsnitlige eksportpris for dødbrændt magnesia, begge ab fabrik.

| (31) | For at sikre en rimelig sammenligning mellem den normale værdi og eksportprisen blev der taget hensyn til forskelle i faktorer, der påvirkede prissammenligneligheden, jf. artikel 2, stk. 10, i grundforordningen. Der blev foretaget justeringer for land- og søtransport-, forsikrings-, håndterings- og lasteomkostninger samt dermed forbundne omkostninger. |
| --- | --- |

(31)

For at sikre en rimelig sammenligning mellem den normale værdi og eksportprisen blev der taget hensyn til forskelle i faktorer, der påvirkede prissammenligneligheden, jf. artikel 2, stk. 10, i grundforordningen. Der blev foretaget justeringer for land- og søtransport-, forsikrings-, håndterings- og lasteomkostninger samt dermed forbundne omkostninger.

| (32) | I den tidligere undersøgelse blev det accepteret, at der var lettere adgang til råmaterialer i Kina end i Tyrkiet. Da der ikke blev fremlagt oplysninger, som tydede på nogen ændring af dette forhold, blev der indrømmet en justering for at tage hensyn til forskellen mellem de to lande med hensyn til udvindingstakten. Der blev foretaget samme justering af den normale værdi som i den tidligere undersøgelse, dvs. en reduktion af den normale værdi svarende til 20 % af de udvindingsomkostninger, der konstateredes for den samarbejdsvillige tyrkiske producent. |
| --- | --- |

(32)

I den tidligere undersøgelse blev det accepteret, at der var lettere adgang til råmaterialer i Kina end i Tyrkiet. Da der ikke blev fremlagt oplysninger, som tydede på nogen ændring af dette forhold, blev der indrømmet en justering for at tage hensyn til forskellen mellem de to lande med hensyn til udvindingstakten. Der blev foretaget samme justering af den normale værdi som i den tidligere undersøgelse, dvs. en reduktion af den normale værdi svarende til 20 % af de udvindingsomkostninger, der konstateredes for den samarbejdsvillige tyrkiske producent.

| (33) | Som i de tidligere undersøgelser blev det endvidere undersøgt, om den kinesiske råvare havde større renhed end den tyrkiske. Da der ikke blev fremlagt oplysninger, som tydede på nogen ændring af dette forhold, blev der foretaget en justering svarende til 25 % af de fremstillingsomkostninger, der konstateredes for den samarbejdsvillige tyrkiske producent, for at tage hensyn til denne forskel. |
| --- | --- |

(33)

Som i de tidligere undersøgelser blev det endvidere undersøgt, om den kinesiske råvare havde større renhed end den tyrkiske. Da der ikke blev fremlagt oplysninger, som tydede på nogen ændring af dette forhold, blev der foretaget en justering svarende til 25 % af de fremstillingsomkostninger, der konstateredes for den samarbejdsvillige tyrkiske producent, for at tage hensyn til denne forskel.

| (34) | Det fremgik af sammenligningen mellem den normale værdi og eksportprisen, at der fandt dumping sted, og at dumpingmargenen svarede til det beløb, hvormed den således fastsatte normale værdi lå over prisen ved eksport til Fællesskabet. Den konstaterede dumpingmargen udgjorde 35 % af cif-importprisen, Fællesskabets grænse. |
| --- | --- |

(34)

Det fremgik af sammenligningen mellem den normale værdi og eksportprisen, at der fandt dumping sted, og at dumpingmargenen svarede til det beløb, hvormed den således fastsatte normale værdi lå over prisen ved eksport til Fællesskabet. Den konstaterede dumpingmargen udgjorde 35 % af cif-importprisen, Fællesskabets grænse.

3.   Importudviklingen, hvis foranstaltningerne bortfalder

| (35) | I forlængelse af undersøgelsen af, om der fandt dumping sted i undersøgelsesperioden, blev sandsynligheden for fortsat dumping ligeledes undersøgt. Da ingen kinesiske eksporterende producenter udviste samarbejdsvilje, og der kun forelå få offentlige oplysninger om den kinesiske industri for dødbrændt magnesia, bygger nedenstående konklusioner fortrinsvis på de foreliggende faktiske oplysninger, nemlig oplysninger fra markedsundersøgelser, som var indsendt af de anmodende producenter, eller som blev konstateret i løbet af undersøgelsen og fundet pålidelige sammen med oplysninger fra Eurostat, japanske handelsstatistikker og det amerikanske statistiske kontor. |
| --- | --- |

(35)

I forlængelse af undersøgelsen af, om der fandt dumping sted i undersøgelsesperioden, blev sandsynligheden for fortsat dumping ligeledes undersøgt. Da ingen kinesiske eksporterende producenter udviste samarbejdsvilje, og der kun forelå få offentlige oplysninger om den kinesiske industri for dødbrændt magnesia, bygger nedenstående konklusioner fortrinsvis på de foreliggende faktiske oplysninger, nemlig oplysninger fra markedsundersøgelser, som var indsendt af de anmodende producenter, eller som blev konstateret i løbet af undersøgelsen og fundet pålidelige sammen med oplysninger fra Eurostat, japanske handelsstatistikker og det amerikanske statistiske kontor.

| (36) | Ifølge anmodningen om en udløbsundersøgelse har de kinesiske producenter en stor uudnyttet produktionskapacitet, idet de har verdens største forekomster af magnesiummalm, som er vurderet til 1 300 mio. tons. Den samlede kinesiske produktionskapacitet anslås til omkring 3,5 mio. tons pr. år i forbindelse med den pågældende vare, og hjemmemarkedsforbruget i Kina anslås til omkring 1,2 til 1,5 mio. tons og eksporten til omkring 1 mio. tons om året. Dette tyder på, at de kinesiske eksportører hurtigt kan øge den kinesiske produktion yderligere. |
| --- | --- |

(36)

Ifølge anmodningen om en udløbsundersøgelse har de kinesiske producenter en stor uudnyttet produktionskapacitet, idet de har verdens største forekomster af magnesiummalm, som er vurderet til 1 300 mio. tons. Den samlede kinesiske produktionskapacitet anslås til omkring 3,5 mio. tons pr. år i forbindelse med den pågældende vare, og hjemmemarkedsforbruget i Kina anslås til omkring 1,2 til 1,5 mio. tons og eksporten til omkring 1 mio. tons om året. Dette tyder på, at de kinesiske eksportører hurtigt kan øge den kinesiske produktion yderligere.

| (37) | Ifølge tallene fra Eurostat faldt prisen på kinesisk dødbrændt magnesia ved eksport til Fællesskabet 10 % mellem 2000 og undersøgelsesperioden trods de gældende foranstaltninger. Den gennemsnitlige eksportpris på dødbrændt magnesia var alligevel højere end den mindsteimportpris, der var blevet indført. |
| --- | --- |

(37)

Ifølge tallene fra Eurostat faldt prisen på kinesisk dødbrændt magnesia ved eksport til Fællesskabet 10 % mellem 2000 og undersøgelsesperioden trods de gældende foranstaltninger. Den gennemsnitlige eksportpris på dødbrændt magnesia var alligevel højere end den mindsteimportpris, der var blevet indført.

| (38) | Japan og USA var to af Kinas vigtigste eksportmarkeder for dødbrændt magnesia i den betragtede periode. |
| --- | --- |

(38)

Japan og USA var to af Kinas vigtigste eksportmarkeder for dødbrændt magnesia i den betragtede periode.

| (39) | Mellem 2000 og undersøgelsesperioden faldt priserne på den kinesiske eksport til Japan ca. 7 % fra 20 054 yen pr. ton til 19 513 yen pr. ton, samtidig med at mængderne lå stabilt på omkring 270 000 tons mellem 2000 og undersøgelsesperioden. Eksportpriserne til Japan udgjorde i euro 202 EUR pr. ton og 145 EUR pr. ton i henholdsvis 2000 og i undersøgelsesperioden. |
| --- | --- |

(39)

Mellem 2000 og undersøgelsesperioden faldt priserne på den kinesiske eksport til Japan ca. 7 % fra 20 054 yen pr. ton til 19 513 yen pr. ton, samtidig med at mængderne lå stabilt på omkring 270 000 tons mellem 2000 og undersøgelsesperioden. Eksportpriserne til Japan udgjorde i euro 202 EUR pr. ton og 145 EUR pr. ton i henholdsvis 2000 og i undersøgelsesperioden.

| (40) | Selv om priserne ved eksport til Japan stadig var højere end eksportpriserne til EF, lå de således meget tættere på eksportpriserne til EF ved udløbet af den betragtede periode end i begyndelsen. Det blev derfor mere attraktivt for kinesiske eksportører at eksportere varer til EF end til Japan i den betragtede periode, og de kinesiske eksportører havde et incitament til at eksportere større mængder til EF. |
| --- | --- |

(40)

Selv om priserne ved eksport til Japan stadig var højere end eksportpriserne til EF, lå de således meget tættere på eksportpriserne til EF ved udløbet af den betragtede periode end i begyndelsen. Det blev derfor mere attraktivt for kinesiske eksportører at eksportere varer til EF end til Japan i den betragtede periode, og de kinesiske eksportører havde et incitament til at eksportere større mængder til EF.

| (41) | Mellem 2000 og undersøgelsesperioden var der en kraftig stigning i priserne på den kinesiske eksport til USA fra 129 USD pr. ton til 208 USD pr. ton i undersøgelsesperioden, hvilket svarer til henholdsvis 140 EUR pr. ton og 167 EUR pr. ton. |
| --- | --- |

(41)

Mellem 2000 og undersøgelsesperioden var der en kraftig stigning i priserne på den kinesiske eksport til USA fra 129 USD pr. ton til 208 USD pr. ton i undersøgelsesperioden, hvilket svarer til henholdsvis 140 EUR pr. ton og 167 EUR pr. ton.

| (42) | Angående denne kraftige stigning i eksportpriserne til USA skal det bemærkes, at alle producenter af dødbrændt magnesia i USA gradvis standsede deres aktivitet i den betragtede periode, og at importen af dødbrændt magnesia fra Kina dominerede markedet i USA. Importen fra Kina tegnede sig for omkring 82 % af forbruget af dødbrændt magnesia i USA i undersøgelsesperioden. |
| --- | --- |

(42)

Angående denne kraftige stigning i eksportpriserne til USA skal det bemærkes, at alle producenter af dødbrændt magnesia i USA gradvis standsede deres aktivitet i den betragtede periode, og at importen af dødbrændt magnesia fra Kina dominerede markedet i USA. Importen fra Kina tegnede sig for omkring 82 % af forbruget af dødbrændt magnesia i USA i undersøgelsesperioden.

| (43) | Med forholdsvis høje priser, navnlig på baggrund af det højere prisniveau ved eksport til USA end til EF, kan markedet i USA således være blevet mere attraktivt for kinesiske eksportører af dødbrændt magnesia i den betragtede periode. Eksportmængden af dødbrændt magnesia til USA steg imidlertid ikke mellem begyndelsen af den betragtede periode og undersøgelsesperioden og lå på omkring 340 000 tons om året. Det er derfor ikke sandsynligt, at de kinesiske eksportører stadig vil øge deres eksportmængde af dødbrændt magnesia betydeligt til USA i den nærmeste fremtid. |
| --- | --- |

(43)

Med forholdsvis høje priser, navnlig på baggrund af det højere prisniveau ved eksport til USA end til EF, kan markedet i USA således være blevet mere attraktivt for kinesiske eksportører af dødbrændt magnesia i den betragtede periode. Eksportmængden af dødbrændt magnesia til USA steg imidlertid ikke mellem begyndelsen af den betragtede periode og undersøgelsesperioden og lå på omkring 340 000 tons om året. Det er derfor ikke sandsynligt, at de kinesiske eksportører stadig vil øge deres eksportmængde af dødbrændt magnesia betydeligt til USA i den nærmeste fremtid.

| (44) | Under alle omstændigheder er det på baggrund af de kinesiske producenters store uudnyttede produktionskapacitet ikke sandsynligt, at tredjelande vil kunne aftage en stigning i den kinesiske eksport. Hvis foranstaltningerne bortfalder, vil de kinesiske eksportører derfor have et incitament til at øge eksporten til Fællesskabet. |
| --- | --- |

(44)

Under alle omstændigheder er det på baggrund af de kinesiske producenters store uudnyttede produktionskapacitet ikke sandsynligt, at tredjelande vil kunne aftage en stigning i den kinesiske eksport. Hvis foranstaltningerne bortfalder, vil de kinesiske eksportører derfor have et incitament til at øge eksporten til Fællesskabet.

| (45) | Da ingen kinesiske producenter udviste samarbejdsvilje i forbindelse med undersøgelsen, blev undersøgelsen af udviklingen i den kinesiske eksport til Fællesskabet baseret på de foreliggende faktiske oplysninger, jf. artikel 18 i grundforordningen. |
| --- | --- |

(45)

Da ingen kinesiske producenter udviste samarbejdsvilje i forbindelse med undersøgelsen, blev undersøgelsen af udviklingen i den kinesiske eksport til Fællesskabet baseret på de foreliggende faktiske oplysninger, jf. artikel 18 i grundforordningen.

| (46) | Af de tendenser, der blev observeret i den betragtede periode, fremgår det, at der er store årlige svingninger i de gennemsnitlige mængder og enhedspriser for den kinesiske eksport til Fællesskabet., |
| --- | --- |

(46)

Af de tendenser, der blev observeret i den betragtede periode, fremgår det, at der er store årlige svingninger i de gennemsnitlige mængder og enhedspriser for den kinesiske eksport til Fællesskabet.,

| (47) | Hvad priserne angår, var det samlede fald i priserne i den betragtede periode 10 %, som angivet ovenfor, men der var et betydeligt fald (– 24 %) i de sidste år af den betragtede periode, nemlig mellem 2001 og 2004. |
| --- | --- |

(47)

Hvad priserne angår, var det samlede fald i priserne i den betragtede periode 10 %, som angivet ovenfor, men der var et betydeligt fald (– 24 %) i de sidste år af den betragtede periode, nemlig mellem 2001 og 2004.

| (48) | Hvad mængderne angår, blev det fremhævet ovenfor, at de kinesiske eksportører vil have et incitament til yderligere at øge deres eksportmængde til EU på baggrund af den forekommende uudnyttede kapacitet og de begrænsede muligheder for at øge eksporten til tredjelande. Endvidere skete der betydelige stigninger i de sidste år af den betragtede periode (+ 36 % mellem 2001 og 2004), mens den samlede udvikling i den betragtede periode viste en stigning på 6 %. |
| --- | --- |

(48)

Hvad mængderne angår, blev det fremhævet ovenfor, at de kinesiske eksportører vil have et incitament til yderligere at øge deres eksportmængde til EU på baggrund af den forekommende uudnyttede kapacitet og de begrænsede muligheder for at øge eksporten til tredjelande. Endvidere skete der betydelige stigninger i de sidste år af den betragtede periode (+ 36 % mellem 2001 og 2004), mens den samlede udvikling i den betragtede periode viste en stigning på 6 %.

| (49) | Da der ikke er nogen tegn på, at de tendenser, der blev observeret i løbet af de sidste år i den betragtede periode, ikke vil fortsætte, viser de oplysninger, der er til rådighed, at der sandsynligvis vil blive tale om et yderligere fald i priserne og en yderligere stigning i mængderne. Den forventede forøgelse af den kinesiske eksport til EF vil sandsynligvis finde sted på bekostning af EF-erhvervsgrenen, med andre ord til priser, som er lig med eller endog lavere end de nuværende dumpingpriser, for at vinde markedsandele. |
| --- | --- |

(49)

Da der ikke er nogen tegn på, at de tendenser, der blev observeret i løbet af de sidste år i den betragtede periode, ikke vil fortsætte, viser de oplysninger, der er til rådighed, at der sandsynligvis vil blive tale om et yderligere fald i priserne og en yderligere stigning i mængderne. Den forventede forøgelse af den kinesiske eksport til EF vil sandsynligvis finde sted på bekostning af EF-erhvervsgrenen, med andre ord til priser, som er lig med eller endog lavere end de nuværende dumpingpriser, for at vinde markedsandele.

| (50) | Det er nødvendigt at understrege, at de kinesiske eksportpriser og eksportmængder som beskrevet i betragtning 73 i forordning (EF) nr. 360/2000 for øjeblikket er påvirket af den eksportlicensordning, som de kinesiske myndigheder har indført, og det angives, at de kinesiske eksportører har potentiale til at øge eksporten og sænke eksportpriserne, hvis denne ordning afskaffes. |
| --- | --- |

(50)

Det er nødvendigt at understrege, at de kinesiske eksportpriser og eksportmængder som beskrevet i betragtning 73 i forordning (EF) nr. 360/2000 for øjeblikket er påvirket af den eksportlicensordning, som de kinesiske myndigheder har indført, og det angives, at de kinesiske eksportører har potentiale til at øge eksporten og sænke eksportpriserne, hvis denne ordning afskaffes.

| (51) | Undersøgelsen viste, at de kinesiske eksportører fortsatte med dumpingpraksis på et betydeligt niveau i undersøgelsesperioden. Da Kina har en omfattende uudnyttet produktionskapacitet, og EF kan blive et mere attraktivt marked for de kinesiske eksportører end tidligere sammenlignet med andre markeder, er der stor sandsynlighed for, at der fortsat vil finde dumping sted, i det mindste på tilsvarende niveau, hvis de eksisterende foranstaltninger ophæves. Det er også sandsynligt, at dumpingimporten vil stige betydeligt mængdemæssigt, og at prisen på dumpingimportvarerne vil falde, hvis de eksisterende foranstaltninger ophæves. |
| --- | --- |

(51)

Undersøgelsen viste, at de kinesiske eksportører fortsatte med dumpingpraksis på et betydeligt niveau i undersøgelsesperioden. Da Kina har en omfattende uudnyttet produktionskapacitet, og EF kan blive et mere attraktivt marked for de kinesiske eksportører end tidligere sammenlignet med andre markeder, er der stor sandsynlighed for, at der fortsat vil finde dumping sted, i det mindste på tilsvarende niveau, hvis de eksisterende foranstaltninger ophæves. Det er også sandsynligt, at dumpingimporten vil stige betydeligt mængdemæssigt, og at prisen på dumpingimportvarerne vil falde, hvis de eksisterende foranstaltninger ophæves.

D.   DEFINITION AF ERHVERVSGRENEN I FÆLLESSKABET

| (52) | I undersøgelsesperioden var der fem producenter af dødbrændt magnesia i Fællesskabet. Med undersøgelsen blev det fastslået, at de tre anmodende EF-producenter, som samarbejdede fuldt ud, tegner sig for omkring 55 % af produktionen af dødbrændt magnesia i Fællesskabet og derfor udgør erhvervsgrenen i Fællesskabet, jf. artikel 4, stk. 1, og artikel 5, stk. 4, i grundforordningen. |
| --- | --- |

(52)

I undersøgelsesperioden var der fem producenter af dødbrændt magnesia i Fællesskabet. Med undersøgelsen blev det fastslået, at de tre anmodende EF-producenter, som samarbejdede fuldt ud, tegner sig for omkring 55 % af produktionen af dødbrændt magnesia i Fællesskabet og derfor udgør erhvervsgrenen i Fællesskabet, jf. artikel 4, stk. 1, og artikel 5, stk. 4, i grundforordningen.

| (53) | En producent samarbejdede ikke, men modsatte sig heller ikke undersøgelsen. Med hensyn til denne producent blev det påvist, at selskabets produktion af dødbrændt magnesia udelukkende forbruges internt i dets senere produktionsled. |
| --- | --- |

(53)

En producent samarbejdede ikke, men modsatte sig heller ikke undersøgelsen. Med hensyn til denne producent blev det påvist, at selskabets produktion af dødbrændt magnesia udelukkende forbruges internt i dets senere produktionsled.

| (54) | Kommissionen havde kendskab til en anden producent, som blev kontaktet inden for rammerne af denne procedure. Selskabet gav hverken udtryk for støtte til proceduren eller modsatte sig den. |
| --- | --- |

(54)

Kommissionen havde kendskab til en anden producent, som blev kontaktet inden for rammerne af denne procedure. Selskabet gav hverken udtryk for støtte til proceduren eller modsatte sig den.

E.   FASTLÆGGELSE AF DET RELEVANTE FÆLLESSKABSMARKED

| (55) | For at afgøre, om EF-erhvervsgrenen led skade, og bestemme forbruget og de forskellige økonomiske indikatorer for EF-erhvervsgrenens situation, blev det undersøgt, hvorvidt og i hvilket omfang der i analysen skulle tages hensyn til den efterfølgende anvendelse af EF-erhvervsgrenens produktion af samme vare. |
| --- | --- |

(55)

For at afgøre, om EF-erhvervsgrenen led skade, og bestemme forbruget og de forskellige økonomiske indikatorer for EF-erhvervsgrenens situation, blev det undersøgt, hvorvidt og i hvilket omfang der i analysen skulle tages hensyn til den efterfølgende anvendelse af EF-erhvervsgrenens produktion af samme vare.

| (56) | Dødbrændt magnesia anvendes som input i produktionen af ildfast materiale inden for samme selskaber eller sælges som sådant til en tredjepart, som kan være forretningsmæssigt forbundet eller ej. |
| --- | --- |

(56)

Dødbrændt magnesia anvendes som input i produktionen af ildfast materiale inden for samme selskaber eller sælges som sådant til en tredjepart, som kan være forretningsmæssigt forbundet eller ej.

| (57) | I forbindelse med denne undersøgelse defineres bunden anvendelse som det, der sker, når produktionen leveres til yderligere forarbejdning på et senere trin inden for samme gruppe af selskaber. I forbindelse med bunden anvendelse foregik salg af varer eller overførsel af omkostninger til overførselspriser, som ikke var fastsat på markedsvilkår, eller salget eller overførslen fandt sted til et selskab, som ikke frit kunne vælge leverandør. Det var derfor nødvendigt at undersøge den bundne anvendelse med hensyn til de producerede mængder og dens andel af det samlede salg. Alle andre situationer blev anset for at være salg på et frit marked. |
| --- | --- |

(57)

I forbindelse med denne undersøgelse defineres bunden anvendelse som det, der sker, når produktionen leveres til yderligere forarbejdning på et senere trin inden for samme gruppe af selskaber. I forbindelse med bunden anvendelse foregik salg af varer eller overførsel af omkostninger til overførselspriser, som ikke var fastsat på markedsvilkår, eller salget eller overførslen fandt sted til et selskab, som ikke frit kunne vælge leverandør. Det var derfor nødvendigt at undersøge den bundne anvendelse med hensyn til de producerede mængder og dens andel af det samlede salg. Alle andre situationer blev anset for at være salg på et frit marked.

| (58) | Sondringen mellem det bundne og det frie marked er relevant for skadesanalysen, fordi de varer, der er bestemt til bunden anvendelse, ikke er i direkte konkurrence med importvarerne. Derimod blev det fastslået, at produktionen til det frie marked var i direkte konkurrence med importen af den pågældende vare. |
| --- | --- |

(58)

Sondringen mellem det bundne og det frie marked er relevant for skadesanalysen, fordi de varer, der er bestemt til bunden anvendelse, ikke er i direkte konkurrence med importvarerne. Derimod blev det fastslået, at produktionen til det frie marked var i direkte konkurrence med importen af den pågældende vare.

| (59) | For at få et så fuldstændigt billede af EF-erhvervsgrenens situation som muligt blev der indhentet og analyseret oplysninger om alle aktiviteter i forbindelse med dødbrændt magnesia, og det blev fastslået, om produktionen var bestemt til bunden anvendelse eller det frie marked. |
| --- | --- |

(59)

For at få et så fuldstændigt billede af EF-erhvervsgrenens situation som muligt blev der indhentet og analyseret oplysninger om alle aktiviteter i forbindelse med dødbrændt magnesia, og det blev fastslået, om produktionen var bestemt til bunden anvendelse eller det frie marked.

| (60) | På grundlag af undersøgelsen blev det fastslået, at det var rimeligt at undersøge visse økonomiske indikatorer vedrørende EF-erhvervsgrenen under henvisning til samtlige aktiviteter, dvs. produktion til både den bundne anvendelse og salget på et frit marked. Produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse, likviditet, investeringer, mulighederne for at tilvejebringe kapital, lagerbeholdninger, beskæftigelse, udgifter til arbejdskraft og produktivitet afhænger af samtlige aktiviteter, uanset om varen leveres videre med henblik på yderligere forarbejdning inden for en gruppe af selskaber, eller om den sælges på det frie marked. |
| --- | --- |

(60)

På grundlag af undersøgelsen blev det fastslået, at det var rimeligt at undersøge visse økonomiske indikatorer vedrørende EF-erhvervsgrenen under henvisning til samtlige aktiviteter, dvs. produktion til både den bundne anvendelse og salget på et frit marked. Produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse, likviditet, investeringer, mulighederne for at tilvejebringe kapital, lagerbeholdninger, beskæftigelse, udgifter til arbejdskraft og produktivitet afhænger af samtlige aktiviteter, uanset om varen leveres videre med henblik på yderligere forarbejdning inden for en gruppe af selskaber, eller om den sælges på det frie marked.

| (61) | De andre økonomiske indikatorer vedrørende EF-erhvervsgrenen blev analyseret og vurderet under henvisning til den fremherskende situation på det frie marked, navnlig hvor der findes målelige markedsvilkår, og hvor transaktionerne foregår på normale markedsvilkår, herunder frit valg af leverandør; der var tale om salgsmængde og salgspriser på fællesskabsmarkedet, eksportmængde og eksportpriser. I denne forbindelse blev forbrug, markedsandel, vækst såvel som rentabilitet og afkast af investeringer bestemt på grundlag af salget på det frie marked. |
| --- | --- |

(61)

De andre økonomiske indikatorer vedrørende EF-erhvervsgrenen blev analyseret og vurderet under henvisning til den fremherskende situation på det frie marked, navnlig hvor der findes målelige markedsvilkår, og hvor transaktionerne foregår på normale markedsvilkår, herunder frit valg af leverandør; der var tale om salgsmængde og salgspriser på fællesskabsmarkedet, eksportmængde og eksportpriser. I denne forbindelse blev forbrug, markedsandel, vækst såvel som rentabilitet og afkast af investeringer bestemt på grundlag af salget på det frie marked.

F.   SITUATIONEN PÅ FÆLLESSKABETS MARKED

1.   Forbruget på fællesskabsmarkedet

| (62) | Forbruget i Fællesskabet blev fastlagt på grundlag af EF-erhvervsgrenens samlede salg i Fællesskabet, minus varer til bunden anvendelse, importen fra Kina og importen fra andre tredjelande. |
| --- | --- |

(62)

Forbruget i Fællesskabet blev fastlagt på grundlag af EF-erhvervsgrenens samlede salg i Fællesskabet, minus varer til bunden anvendelse, importen fra Kina og importen fra andre tredjelande.

| (63) | På dette grundlag steg forbruget i Fællesskabet med 32 % i den betragtede periode, fra 693 145 tons i 2000 til 911 672 tons i undersøgelsesperioden. Dette skyldtes delvis opsvinget i stålindustrien.
  Tabel 1 —   Forbruget i Fællesskabet










  Forbrug i Fællesskabet | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Det frie marked (tons) | 693 145 | 792 575 | 701 723 | 817 678 | 911 672 |
| Indeks | 100 | 114 | 101 | 118 | 132 |
| År/år-udvikling | | 14 | –13 | 17 | 14 |
| Kilde: Eurostat, EF-erhvervsgrenens kontrollerede besvarelser af spørgeskemaet og markedsoplysninger fra de anmodende producenter. |

(63)

På dette grundlag steg forbruget i Fællesskabet med 32 % i den betragtede periode, fra 693 145 tons i 2000 til 911 672 tons i undersøgelsesperioden. Dette skyldtes delvis opsvinget i stålindustrien.

Tabel 1 —   Forbruget i Fællesskabet

Forbrug i Fællesskabet

2000

2001

2002

2003

UP

Det frie marked (tons)

693 145

792 575

701 723

817 678

911 672

Indeks

100

114

101

118

132

År/år-udvikling

14

–13

17

14

Kilde: Eurostat, EF-erhvervsgrenens kontrollerede besvarelser af spørgeskemaet og markedsoplysninger fra de anmodende producenter.

| (64) | For at komplettere de indsendte oplysninger om forbruget i Fællesskabet på det frie marked, blev forbruget i forbindelse med bunden anvendelse også beregnet, baseret på EF-erhvervsgrenens kontrollerede besvarelser af spørgeskemaet og markedsoplysninger fra de anmodende producenter. Det konstateredes, at forbruget til bunden anvendelse steg 12 % i den betragtede periode.
  Tabel 2 —   Bunden anvendelse










  Bunden anvendelse | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Mængde (tons) | 394 191 | 399 839 | 404 773 | 417 495 | 442 131 |
| Indeks | 100 | 101 | 103 | 106 | 112 |
| År/år-udvikling | | 1 | 2 | 3 | 6 |

(64)

For at komplettere de indsendte oplysninger om forbruget i Fællesskabet på det frie marked, blev forbruget i forbindelse med bunden anvendelse også beregnet, baseret på EF-erhvervsgrenens kontrollerede besvarelser af spørgeskemaet og markedsoplysninger fra de anmodende producenter. Det konstateredes, at forbruget til bunden anvendelse steg 12 % i den betragtede periode.

Tabel 2 —   Bunden anvendelse

Bunden anvendelse

2000

2001

2002

2003

UP

Mængde (tons)

394 191

399 839

404 773

417 495

442 131

Indeks

100

101

103

106

112

År/år-udvikling

1

2

3

6

2.   Import fra Kina

| (65) | De mængder, der blev importeret fra Kina, fulgte ikke samme udvikling som forbruget i Fællesskabet. De faldt først 25 % i gennemsnit fra 2000 til 2002 og steg så 41 % mellem 2002 og undersøgelsesperioden. Samlet steg importen fra Kina 6 % i den betragtede periode, fra 349 561 tons til 369 079 tons.
  Tabel 3 —   Importerede varer fra Kina










  Importerede varer fra Kina | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tons | 349 561 | 271 147 | 261 460 | 351 724 | 369 079 |
| Indeks | 100 | 78 | 75 | 101 | 106 |
| År/år-udvikling | | –22 | –3 | 26 | 5 |
| Kilde: Eurostat. |

(65)

De mængder, der blev importeret fra Kina, fulgte ikke samme udvikling som forbruget i Fællesskabet. De faldt først 25 % i gennemsnit fra 2000 til 2002 og steg så 41 % mellem 2002 og undersøgelsesperioden. Samlet steg importen fra Kina 6 % i den betragtede periode, fra 349 561 tons til 369 079 tons.

Tabel 3 —   Importerede varer fra Kina

Importerede varer fra Kina

2000

2001

2002

2003

UP

Tons

349 561

271 147

261 460

351 724

369 079

Indeks

100

78

75

101

106

År/år-udvikling

–22

–3

26

5

Kilde: Eurostat.

| (66) | Markedsandelen for importerede varer fra Kina, udtrykt i procent af forbruget i Fællesskabet på det frie marked, faldt fra 50 % i 2000 til 40 % i undersøgelsesperioden.
  Tabel 4 —   Markedsandel for importerede varer fra Kina










  Markedsandel for importerede varer fra Kina | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Procent af det frie marked | 50 % | 34 % | 37 % | 43 % | 40 % |
| Indeks | 100 | 68 | 74 | 85 | 80 |
| År/år-udvikling | | –32 | 6 | 11 | –5 |
| Kilde: Eurostat og EF-erhvervsgrenens kontrollerede besvarelser af spørgeskemaet. |

(66)

Markedsandelen for importerede varer fra Kina, udtrykt i procent af forbruget i Fællesskabet på det frie marked, faldt fra 50 % i 2000 til 40 % i undersøgelsesperioden.

Tabel 4 —   Markedsandel for importerede varer fra Kina

Markedsandel for importerede varer fra Kina

2000

2001

2002

2003

UP

Procent af det frie marked

50 %

34 %

37 %

43 %

40 %

Indeks

100

68

74

85

80

År/år-udvikling

–32

6

11

–5

Kilde: Eurostat og EF-erhvervsgrenens kontrollerede besvarelser af spørgeskemaet.

| (67) | Den gennemsnitlige importpris fra Kina cif, Fællesskabets grænse, steg 14 % mellem 2000 og 2002, men faldt pludselig 22 % mellem 2002 og undersøgelsesperioden. I hele den betragtede periode faldt den 10 % og nåede 140 EUR pr. ton i undersøgelsesperioden.
  Tabel 5 —   Gennemsnitlig importpris fra Kina










  Gennemsnitlig importpris fra Kina | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| EUR/ton | 156 | 184 | 179 | 138 | 140 |
| Indeks | 100 | 118 | 114 | 88 | 90 |
| År/år-udvikling | | 18 | –3 | –26 | 2 |
| Kilde: Eurostat. |

(67)

Den gennemsnitlige importpris fra Kina cif, Fællesskabets grænse, steg 14 % mellem 2000 og 2002, men faldt pludselig 22 % mellem 2002 og undersøgelsesperioden. I hele den betragtede periode faldt den 10 % og nåede 140 EUR pr. ton i undersøgelsesperioden.

Tabel 5 —   Gennemsnitlig importpris fra Kina

Gennemsnitlig importpris fra Kina

2000

2001

2002

2003

UP

EUR/ton

156

184

179

138

140

Indeks

100

118

114

88

90

År/år-udvikling

18

–3

–26

2

Kilde: Eurostat.

| (68) | Kommissionen undersøgte, om de eksporterende producenter i det pågældende land underbød EF-erhvervsgrenens priser i undersøgelsesperioden. For at opnå priser på et sammenligneligt grundlag blev EF-producentens priser justeret til priser ab fabrik. |
| --- | --- |

(68)

Kommissionen undersøgte, om de eksporterende producenter i det pågældende land underbød EF-erhvervsgrenens priser i undersøgelsesperioden. For at opnå priser på et sammenligneligt grundlag blev EF-producentens priser justeret til priser ab fabrik.

| (69) | På dette grundlag var underbudsmargenen 7,6 %. |
| --- | --- |

(69)

På dette grundlag var underbudsmargenen 7,6 %.

3.   EF-erhvervsgrenens økonomiske situation

a)   Analyse af faktorer, der er relevante for alle aktiviteter, herunder også salget til bunden anvendelse

| (70) | EF-erhvervsgrenens produktion steg 11 % i den betragtede periode og fulgte i et vist omfang udviklingen i Fællesskabets forbrug. Faldet i produktionen på 3 procentpoint i 2002 faldt sammen med indskrænkningen i forbruget af dødbrændt magnesia på markedet i Fællesskabet.
  Tabel 6 —   Produktionsmængde










  Produktionsmængde | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indeks | 100 | 101 | 98 | 108 | 111 |
| År/år-udvikling | | 1 | –3 | 10 | 3 |
| Kilde: EF-erhvervsgrenens kontrollerede besvarelser af spørgeskemaet. |

(70)

EF-erhvervsgrenens produktion steg 11 % i den betragtede periode og fulgte i et vist omfang udviklingen i Fællesskabets forbrug. Faldet i produktionen på 3 procentpoint i 2002 faldt sammen med indskrænkningen i forbruget af dødbrændt magnesia på markedet i Fællesskabet.

Tabel 6 —   Produktionsmængde

Produktionsmængde

2000

2001

2002

2003

UP

Indeks

100

101

98

108

111

År/år-udvikling

1

–3

10

3

Kilde: EF-erhvervsgrenens kontrollerede besvarelser af spørgeskemaet.

| (71) | I den betragtede periode lå EF-erhvervsgrenens produktionskapacitet først stabilt mellem 2000 og 2002 og steg så 3 % mellem 2002 og undersøgelsesperioden.
  Tabel 7 —   Produktionskapacitet










  Produktionskapacitet | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indeks | 100 | 100 | 100 | 103 | 103 |
| År/år-udvikling | | 0 | 0 | 3 | 0 |
| Kilde: EF-erhvervsgrenens kontrollerede besvarelser af spørgeskemaet. |

(71)

I den betragtede periode lå EF-erhvervsgrenens produktionskapacitet først stabilt mellem 2000 og 2002 og steg så 3 % mellem 2002 og undersøgelsesperioden.

Tabel 7 —   Produktionskapacitet

Produktionskapacitet

2000

2001

2002

2003

UP

Indeks

100

100

100

103

103

År/år-udvikling

0

0

3

0

Kilde: EF-erhvervsgrenens kontrollerede besvarelser af spørgeskemaet.

| (72) | I den betragtede periode fulgte kapacitetsudnyttelsen samme udvikling som produktionen og forbruget i Fællesskabet. Kapacitetsudnyttelsen faldt 2 % mellem 2000 og 2002, men steg efter 2002, således at den steg 7 % i løbet af den betragtede periode.
  Tabel 8 —   Kapacitetsudnyttelse










  Kapacitetsudnyttelse | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indeks | 100 | 101 | 98 | 105 | 107 |
| År/år-udvikling | | 1 | –3 | 7 | 2 |
| Kilde: EF-erhvervsgrenens kontrollerede besvarelser af spørgeskemaet. |

(72)

I den betragtede periode fulgte kapacitetsudnyttelsen samme udvikling som produktionen og forbruget i Fællesskabet. Kapacitetsudnyttelsen faldt 2 % mellem 2000 og 2002, men steg efter 2002, således at den steg 7 % i løbet af den betragtede periode.

Tabel 8 —   Kapacitetsudnyttelse

Kapacitetsudnyttelse

2000

2001

2002

2003

UP

Indeks

100

101

98

105

107

År/år-udvikling

1

–3

7

2

Kilde: EF-erhvervsgrenens kontrollerede besvarelser af spørgeskemaet.

| (73) | Likviditeten var svingende i den betragtede periode, men forblev på samme niveau (– 1 %).
  Tabel 9 —   Likviditet










  Likviditet | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indeks | 100 | 127 | 103 | 127 | 99 |
| År/år-udvikling | | 27 | –25 | 25 | –28 |
| Kilde: EF-erhvervsgrenens kontrollerede besvarelser af spørgeskemaet. |

(73)

Likviditeten var svingende i den betragtede periode, men forblev på samme niveau (– 1 %).

Tabel 9 —   Likviditet

Likviditet

2000

2001

2002

2003

UP

Indeks

100

127

103

127

99

År/år-udvikling

27

–25

25

–28

Kilde: EF-erhvervsgrenens kontrollerede besvarelser af spørgeskemaet.

| (74) | Investeringerne faldt med 23 % i den betragtede periode. De var dog stadig betydelige og udgjorde i undersøgelsesperioden omkring 10 % af EF-erhvervsgrenens samlede omsætning.
  Tabel 10 —   Investeringer










  Investeringer | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indeks | 100 | 141 | 79 | 59 | 77 |
| År/år-udvikling | | 41 | –62 | –20 | 18 |
| Kilde: EF-erhvervsgrenens kontrollerede besvarelser af spørgeskemaet. |

(74)

Investeringerne faldt med 23 % i den betragtede periode. De var dog stadig betydelige og udgjorde i undersøgelsesperioden omkring 10 % af EF-erhvervsgrenens samlede omsætning.

Tabel 10 —   Investeringer

Investeringer

2000

2001

2002

2003

UP

Indeks

100

141

79

59

77

År/år-udvikling

41

–62

–20

18

Kilde: EF-erhvervsgrenens kontrollerede besvarelser af spørgeskemaet.

| (75) | Det konstateredes, at EF-erhvervsgrenen ikke havde vanskeligheder med at tilvejebringe kapital i den betragtede periode. |
| --- | --- |

(75)

Det konstateredes, at EF-erhvervsgrenen ikke havde vanskeligheder med at tilvejebringe kapital i den betragtede periode.

| (76) | Nedenstående tabel viser, at lagrene øgedes betydeligt i den betragtede periode, nemlig med 88 %. I absolutte tal er denne forøgelse imidlertid ikke betydelig. |
| --- | --- |

(76)

Nedenstående tabel viser, at lagrene øgedes betydeligt i den betragtede periode, nemlig med 88 %. I absolutte tal er denne forøgelse imidlertid ikke betydelig.

| (77) | Forholdet mellem lagerbeholdning og produktionsmængde, som var 4 % i 2000, steg til omkring 7 % i undersøgelsesperioden.
  Tabel 11 —   Lagre










  Lagerbeholdninger | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indeks | 100 | 137 | 137 | 146 | 188 |
| År/år-udvikling | | 37 | 0 | 9 | 42 |
| Kilde: EF-erhvervsgrenens kontrollerede besvarelser af spørgeskemaet. |

(77)

Forholdet mellem lagerbeholdning og produktionsmængde, som var 4 % i 2000, steg til omkring 7 % i undersøgelsesperioden.

Tabel 11 —   Lagre

Lagerbeholdninger

2000

2001

2002

2003

UP

Indeks

100

137

137

146

188

År/år-udvikling

37

0

9

42

Kilde: EF-erhvervsgrenens kontrollerede besvarelser af spørgeskemaet.

| (78) | Efter en stigning på 8 % mellem 2000 og 2002 faldt beskæftigelsen i 2003 og i undersøgelsesperioden. Det samlede fald i beskæftigelsen var 4 % i den betragtede periode.
  Tabel 12 —   Beskæftigelse










  Antal ansatte | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indeks | 100 | 106 | 108 | 104 | 96 |
| År/år-udvikling | | 6 | 2 | –4 | –8 |
| Kilde: EF-erhvervsgrenens kontrollerede besvarelser af spørgeskemaet. |

(78)

Efter en stigning på 8 % mellem 2000 og 2002 faldt beskæftigelsen i 2003 og i undersøgelsesperioden. Det samlede fald i beskæftigelsen var 4 % i den betragtede periode.

Tabel 12 —   Beskæftigelse

Antal ansatte

2000

2001

2002

2003

UP

Indeks

100

106

108

104

96

År/år-udvikling

6

2

–4

–8

Kilde: EF-erhvervsgrenens kontrollerede besvarelser af spørgeskemaet.

| (79) | På baggrund af stigningen i produktionen og faldet i beskæftigelsen steg produktiviteten i den betragtede periode med 15 %.
  Tabel 13 —   Produktivitet










  Produktivitet (tons/ansat) | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indeks | 100 | 96 | 91 | 104 | 115 |
| År/år-udvikling | | –4 | –5 | 13 | 11 |
| Kilde: EF-erhvervsgrenens kontrollerede besvarelser af spørgeskemaet. |

(79)

På baggrund af stigningen i produktionen og faldet i beskæftigelsen steg produktiviteten i den betragtede periode med 15 %.

Tabel 13 —   Produktivitet

Produktivitet (tons/ansat)

2000

2001

2002

2003

UP

Indeks

100

96

91

104

115

År/år-udvikling

–4

–5

13

11

Kilde: EF-erhvervsgrenens kontrollerede besvarelser af spørgeskemaet.

| (80) | I den betragtede periode steg EF-erhvervsgrenens lønomkostninger gradvis. Den samlede stigning var 32 % mellem 2000 og undersøgelsesperioden.
  Tabel 14 —   Lønninger










  Lønninger | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indeks | 100 | 106 | 111 | 118 | 132 |
| År/år-udvikling | | 6 | 5 | 7 | 14 |
| Kilde: EF-erhvervsgrenens kontrollerede besvarelser af spørgeskemaet. |

(80)

I den betragtede periode steg EF-erhvervsgrenens lønomkostninger gradvis. Den samlede stigning var 32 % mellem 2000 og undersøgelsesperioden.

Tabel 14 —   Lønninger

Lønninger

2000

2001

2002

2003

UP

Indeks

100

106

111

118

132

År/år-udvikling

6

5

7

14

Kilde: EF-erhvervsgrenens kontrollerede besvarelser af spørgeskemaet.

b)   Analyse af de faktorer, der er relevante for aktiviteterne på det frie marked

| (81) | EF-erhvervsgrenens salg til ikke-forretningsmæssigt forbundne kunder på markedet i Fællesskabet faldt 9 % mellem 2000 og 2003, men steg i undersøgelsesperioden, således at stigningen samlet var 3 % i den betragtede periode.
  Tabel 15 —   EF-erhvervsgrenens salg til ikke-forretningsmæssigt forbundne parter










  EF-erhvervsgrenens salg til ikke-forretningsmæssigt forbundne parter | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indeks | 100 | 91 | 91 | 91 | 103 |
| År/år-udvikling | | –9 | 0 | 0 | 12 |
| Kilde: EF-erhvervsgrenens kontrollerede besvarelser af spørgeskemaet. |

(81)

EF-erhvervsgrenens salg til ikke-forretningsmæssigt forbundne kunder på markedet i Fællesskabet faldt 9 % mellem 2000 og 2003, men steg i undersøgelsesperioden, således at stigningen samlet var 3 % i den betragtede periode.

Tabel 15 —   EF-erhvervsgrenens salg til ikke-forretningsmæssigt forbundne parter

EF-erhvervsgrenens salg til ikke-forretningsmæssigt forbundne parter

2000

2001

2002

2003

UP

Indeks

100

91

91

91

103

År/år-udvikling

–9

0

0

12

Kilde: EF-erhvervsgrenens kontrollerede besvarelser af spørgeskemaet.

| (82) | I den betragtede periode steg EF-erhvervsgrenens gennemsnitlige salgspriser på det frie marked i Fællesskabet for dødbrændt magnesia gradvis. Den samlede stigning var 25 % mellem 2000 og undersøgelsesperioden.
  Tabel 16 —   EF-erhvervsgrenens salgspriser










  EF-erhvervsgrenens salgspriser | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indeks | 100 | 112 | 117 | 119 | 125 |
| År/år-udvikling | | 12 | 5 | 2 | 6 |
| Kilde: EF-erhvervsgrenens kontrollerede besvarelser af spørgeskemaet. |

(82)

I den betragtede periode steg EF-erhvervsgrenens gennemsnitlige salgspriser på det frie marked i Fællesskabet for dødbrændt magnesia gradvis. Den samlede stigning var 25 % mellem 2000 og undersøgelsesperioden.

Tabel 16 —   EF-erhvervsgrenens salgspriser

EF-erhvervsgrenens salgspriser

2000

2001

2002

2003

UP

Indeks

100

112

117

119

125

År/år-udvikling

12

5

2

6

Kilde: EF-erhvervsgrenens kontrollerede besvarelser af spørgeskemaet.

| (83) | EF-erhvervsgrenens samlede markedsandel faldt fra 26 % i 2000 til 20 % i undersøgelsesperioden.
  Tabel 17 —   EF-erhvervsgrenens salg — markedsandel










  EF erhvervsgrenens salg — markedsandel | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Procent af det frie marked | 26 % | 21 % | 23 % | 20 % | 20 % |
| Indeks | 100 | 80 | 90 | 77 | 78 |
| År/år-udvikling | | –20 | 10 | –13 | 1 |
| Kilde: Eurostat og EF-erhvervsgrenens kontrollerede besvarelser af spørgeskemaet. |

(83)

EF-erhvervsgrenens samlede markedsandel faldt fra 26 % i 2000 til 20 % i undersøgelsesperioden.

Tabel 17 —   EF-erhvervsgrenens salg — markedsandel

EF erhvervsgrenens salg — markedsandel

2000

2001

2002

2003

UP

Procent af det frie marked

26 %

21 %

23 %

20 %

20 %

Indeks

100

80

90

77

78

År/år-udvikling

–20

10

–13

1

Kilde: Eurostat og EF-erhvervsgrenens kontrollerede besvarelser af spørgeskemaet.

| (84) | Forbruget i Fællesskabet steg 32 % i den betragtede periode, EF-erhvervsgrenens salg på det frie marked steg kun 3 %, og EF-erhvervsgrenens markedsandel af det frie marked faldt med 6 %. Den stigende udvikling i forbruget i Fællesskabet blev således ikke fulgt af en tilsvarende stigning i EF-erhvervsgrenens salg. |
| --- | --- |

(84)

Forbruget i Fællesskabet steg 32 % i den betragtede periode, EF-erhvervsgrenens salg på det frie marked steg kun 3 %, og EF-erhvervsgrenens markedsandel af det frie marked faldt med 6 %. Den stigende udvikling i forbruget i Fællesskabet blev således ikke fulgt af en tilsvarende stigning i EF-erhvervsgrenens salg.

| (85) | I den betragtede periode udviklede rentabiliteten sig således, udtrykt i procent af nettosalgsværdien til parter, som ikke var forretningsmæssigt forbundet.
  Tabel 18 —   Rentabilitet










  Rentabilitet | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Procent af nettosalgsværdien | –3,1 % | 0 % | 3,9 % | 8,4 % | 11,4 % |
| Kilde: EF-erhvervsgrenens kontrollerede besvarelser af spørgeskemaet. |

(85)

I den betragtede periode udviklede rentabiliteten sig således, udtrykt i procent af nettosalgsværdien til parter, som ikke var forretningsmæssigt forbundet.

Tabel 18 —   Rentabilitet

Rentabilitet

2000

2001

2002

2003

UP

Procent af nettosalgsværdien

–3,1 %

0 %

3,9 %

8,4 %

11,4 %

Kilde: EF-erhvervsgrenens kontrollerede besvarelser af spørgeskemaet.

| (86) | EF-erhvervsgrenens rentabilitet fulgte samme udvikling som dens salgspriser. Efter et tab i 2000 og et break-even-år uden fortjeneste eller tab i 2001 opnåede erhvervsgrenen fortjeneste i 2002 og de følgende år. Rentabiliteten steg så fra 3,9 % i 2002 til 11,4 % i undersøgelsesperioden. Dette skyldtes hovedsagelig et produktionsskifte til varer med større merværdi. I den betragtede periode var EF-erhvervsgrenens gennemsnitlige fortjeneste 4,5 %. |
| --- | --- |

(86)

EF-erhvervsgrenens rentabilitet fulgte samme udvikling som dens salgspriser. Efter et tab i 2000 og et break-even-år uden fortjeneste eller tab i 2001 opnåede erhvervsgrenen fortjeneste i 2002 og de følgende år. Rentabiliteten steg så fra 3,9 % i 2002 til 11,4 % i undersøgelsesperioden. Dette skyldtes hovedsagelig et produktionsskifte til varer med større merværdi. I den betragtede periode var EF-erhvervsgrenens gennemsnitlige fortjeneste 4,5 %.

| (87) | Afkast af investeringer, udtrykt som fortjeneste/tab i forhold til investeringernes bogførte nettoværdi, fulgte samme udvikling som rentabiliteten.
  Tabel 19 —   Afkast af investeringer










  Afkast af investeringer | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| % | –2,9 % | 0 % | 3,2 % | 7,8 % | 11,5 % |
| Indeks | – 100 | –1 | 114 | 275 | 403 |
| År/år-udvikling | | 99 | 115 | 161 | 128 |
| Kilde: EF-erhvervsgrenens kontrollerede besvarelser af spørgeskemaet. |

(87)

Afkast af investeringer, udtrykt som fortjeneste/tab i forhold til investeringernes bogførte nettoværdi, fulgte samme udvikling som rentabiliteten.

Tabel 19 —   Afkast af investeringer

Afkast af investeringer

2000

2001

2002

2003

UP

%

–2,9 %

0 %

3,2 %

7,8 %

11,5 %

Indeks

– 100

–1

114

275

403

År/år-udvikling

99

115

161

128

Kilde: EF-erhvervsgrenens kontrollerede besvarelser af spørgeskemaet.

4.   Virkninger af andre faktorer

| (88) | EF-erhvervsgrenens eksport af dødbrændt magnesia svingede i den betragtede periode. Samlet lå den dog på samme niveau i undersøgelsesperioden og i 2000 (et mindre fald på 1 %). Eksporten udgjorde stadig omkring 40 % af EF-erhvervsgrenens samlede produktion i undersøgelsesperioden.
  Tabel 20 —   EF-erhvervsgrenens eksport










  EF-erhvervsgrenens eksport | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indeks | 100 | 104 | 95 | 113 | 99 |
| År/år-udvikling | | 4 | –9 | 18 | –13 |
| Kilde: EF-erhvervsgrenens kontrollerede besvarelser af spørgeskemaet. |

(88)

EF-erhvervsgrenens eksport af dødbrændt magnesia svingede i den betragtede periode. Samlet lå den dog på samme niveau i undersøgelsesperioden og i 2000 (et mindre fald på 1 %). Eksporten udgjorde stadig omkring 40 % af EF-erhvervsgrenens samlede produktion i undersøgelsesperioden.

Tabel 20 —   EF-erhvervsgrenens eksport

EF-erhvervsgrenens eksport

2000

2001

2002

2003

UP

Indeks

100

104

95

113

99

År/år-udvikling

4

–9

18

–13

Kilde: EF-erhvervsgrenens kontrollerede besvarelser af spørgeskemaet.

| (89) | Importen af dødbrændt magnesia til Fællesskabet fra andre lande end Kina udviklede sig således:
  Tabel 21 —   Import fra andre tredjelande










  Tons | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Australien | 49 032 | 66 582 | 42 599 | 68 090 | 63 043 |
| Nordkorea | 26 660 | 71 385 | 36 614 | 38 245 | 35 172 |
| Tyrkiet | 43 625 | 40 463 | 33 446 | 22 625 | 42 763 |
| Brasilien | 31 831 | 25 916 | 25 872 | 25 610 | 39 017 |
| Rusland | 2 520 | 12 928 | 8 107 | 9 773 | 24 380 |
| Sydkorea | 0 | 1 528 | 1 202 | 1 879 | 4 893 |
| Alle andre lande | 10 376 | 139 240 | 129 401 | 136 807 | 149 284 |
| Tredjelande i alt | 164 044 | 358 042 | 277 240 | 303 027 | 358 552 |
| Indeks | 100 | 218 | 169 | 185 | 219 |
| År/år-udvikling | | 118 | –49 | 16 | 34 |
| Kilde: Eurostat og markedsoplysninger fra de anmodende producenter. |

(89)

Importen af dødbrændt magnesia til Fællesskabet fra andre lande end Kina udviklede sig således:

Tabel 21 —   Import fra andre tredjelande

Tons

2000

2001

2002

2003

UP

Australien

49 032

66 582

42 599

68 090

63 043

Nordkorea

26 660

71 385

36 614

38 245

35 172

Tyrkiet

43 625

40 463

33 446

22 625

42 763

Brasilien

31 831

25 916

25 872

25 610

39 017

Rusland

2 520

12 928

8 107

9 773

24 380

Sydkorea

0

1 528

1 202

1 879

4 893

Alle andre lande

10 376

139 240

129 401

136 807

149 284

Tredjelande i alt

164 044

358 042

277 240

303 027

358 552

Indeks

100

218

169

185

219

År/år-udvikling

118

–49

16

34

Kilde: Eurostat og markedsoplysninger fra de anmodende producenter.

| (90) | Den samlede import af dødbrændt magnesia fra andre tredjelande end Kina mere end fordobledes i den betragtede periode, fra 164 044 tons i 2000 til 358 552 tons i undersøgelsesperioden. De største eksportører til Fællesskabet var Australien, Nordkorea, Tyrkiet, Brasilien, Rusland og Sydkorea. |
| --- | --- |

(90)

Den samlede import af dødbrændt magnesia fra andre tredjelande end Kina mere end fordobledes i den betragtede periode, fra 164 044 tons i 2000 til 358 552 tons i undersøgelsesperioden. De største eksportører til Fællesskabet var Australien, Nordkorea, Tyrkiet, Brasilien, Rusland og Sydkorea.

| (91) | Markedsandelen for importerede varer med oprindelse i andre tredjelande end Kina voksede med 15,6 procentpoint i den betragtede periode og udgjorde 39,3 %.
  Tabel 22 —   Markedsandel for importerede varer fra andre tredjelande










  Markedsandel for importerede varer fra andre tredjelande | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Procent af det frie marked | 23,7 % | 45,2 % | 39,5 % | 37,1 % | 39,3 % |
| Indeks | 100 | 191 | 167 | 157 | 166 |
| År/år-udvikling | | 91 | –24 | –10 | 9 |
| Kilde: Eurostat og markedsoplysninger fra de anmodende producenter. |

(91)

Markedsandelen for importerede varer med oprindelse i andre tredjelande end Kina voksede med 15,6 procentpoint i den betragtede periode og udgjorde 39,3 %.

Tabel 22 —   Markedsandel for importerede varer fra andre tredjelande

Markedsandel for importerede varer fra andre tredjelande

2000

2001

2002

2003

UP

Procent af det frie marked

23,7 %

45,2 %

39,5 %

37,1 %

39,3 %

Indeks

100

191

167

157

166

År/år-udvikling

91

–24

–10

9

Kilde: Eurostat og markedsoplysninger fra de anmodende producenter.

| (92) | De gennemsnitlige priser på importen fra andre tredjelande var højere end EF-erhvervsgrenens priser i undersøgelsesperioden, bortset fra priserne på import fra Nordkorea, Rusland og Sydkorea. Det skal bemærkes, at import af den pågældende vare fra disse tre lande kun udgjorde 8,9 % af den samlede import til Fællesskabet i den betragtede periode, med en kumuleret markedsandel i Fællesskabet på 7,1 %, sammenlignet med Kinas markedsandel på 40 %.
  Tabel 23 —   Import til Fællesskabet fra andre tredjelande — priser










  Import til Fællesskabet fra andre tredjelande (EUR) | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Australien | 235 | 228 | 225 | 213 | 183 |
| Nordkorea | 111 | 128 | 128 | 109 | 128 |
| Tyrkiet | 164 | 181 | 184 | 160 | 169 |
| Brasilien | 182 | 180 | 200 | 201 | 188 |
| Rusland | 122 | 132 | 133 | 119 | 114 |
| Sydkorea | N/A | 139 | 154 | 126 | 132 |
| Andre | 178 | 223 | 186 | 196 | 229 |
| Kilde: Eurostat. |

(92)

De gennemsnitlige priser på importen fra andre tredjelande var højere end EF-erhvervsgrenens priser i undersøgelsesperioden, bortset fra priserne på import fra Nordkorea, Rusland og Sydkorea. Det skal bemærkes, at import af den pågældende vare fra disse tre lande kun udgjorde 8,9 % af den samlede import til Fællesskabet i den betragtede periode, med en kumuleret markedsandel i Fællesskabet på 7,1 %, sammenlignet med Kinas markedsandel på 40 %.

Tabel 23 —   Import til Fællesskabet fra andre tredjelande — priser

Import til Fællesskabet fra andre tredjelande (EUR)

2000

2001

2002

2003

UP

Australien

235

228

225

213

183

Nordkorea

111

128

128

109

128

Tyrkiet

164

181

184

160

169

Brasilien

182

180

200

201

188

Rusland

122

132

133

119

114

Sydkorea

N/A

139

154

126

132

Andre

178

223

186

196

229

Kilde: Eurostat.

| (93) | På baggrund af ovenstående anses det, at EF-erhvervsgrenens økonomiske situation i den betragtede periode ikke påvirkedes i væsentlig grad af importen af den pågældende vare fra andre tredjelande. |
| --- | --- |

(93)

På baggrund af ovenstående anses det, at EF-erhvervsgrenens økonomiske situation i den betragtede periode ikke påvirkedes i væsentlig grad af importen af den pågældende vare fra andre tredjelande.

5.   Konklusion vedrørende EF-erhvervsgrenens situation

| (94) | De gældende foranstaltninger har medført en delvis genrejsning for EF-erhvervsgrenen siden 2000. Sideløbende med en stigning i det samlede forbrug i Fællesskabet lykkedes det EF-erhvervsgrenen at øge salget og hæve priserne. Der var også en positiv udvikling i økonomiske faktorer som produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse, rentabilitet, afkast af investeringer og produktivitet. Dette viser, at EF-erhvervsgrenen bestræbte sig for at forbedre sin konkurrenceevne med en vis succes: EF-erhvervsgrenens salg i Fællesskabet har været fortjenstgivende siden 2002. |
| --- | --- |

(94)

De gældende foranstaltninger har medført en delvis genrejsning for EF-erhvervsgrenen siden 2000. Sideløbende med en stigning i det samlede forbrug i Fællesskabet lykkedes det EF-erhvervsgrenen at øge salget og hæve priserne. Der var også en positiv udvikling i økonomiske faktorer som produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse, rentabilitet, afkast af investeringer og produktivitet. Dette viser, at EF-erhvervsgrenen bestræbte sig for at forbedre sin konkurrenceevne med en vis succes: EF-erhvervsgrenens salg i Fællesskabet har været fortjenstgivende siden 2002.

| (95) | På den anden side viste andre indikatorer en negativ udvikling: EF-erhvervsgrenens markedsandel på det frie marked blev mindre, og investeringerne faldt, og samtidig skete der en stigning i lagrene, produktionsomkostningerne pr. enhed og lønomkostningerne. Konklusionen er alligevel, at EF-erhvervsgrenens situation forbedredes betydeligt i den betragtede periode, selv om det konstaterede opsving kun er delvist. Trods dette opsving befinder EF-erhvervsgrenen sig stadig i en sårbar situation, bl.a. som følge af det stigende pristryk fra dumpingimport fra Kina. |
| --- | --- |

(95)

På den anden side viste andre indikatorer en negativ udvikling: EF-erhvervsgrenens markedsandel på det frie marked blev mindre, og investeringerne faldt, og samtidig skete der en stigning i lagrene, produktionsomkostningerne pr. enhed og lønomkostningerne. Konklusionen er alligevel, at EF-erhvervsgrenens situation forbedredes betydeligt i den betragtede periode, selv om det konstaterede opsving kun er delvist. Trods dette opsving befinder EF-erhvervsgrenen sig stadig i en sårbar situation, bl.a. som følge af det stigende pristryk fra dumpingimport fra Kina.

| (96) | På baggrund af EF-erhvervsgrenens foreløbige genrejsning var det ikke muligt at fastslå, at dumpingimporten fortsat forvoldte skade. Det blev derfor undersøgt, om der fortsat vil blive forvoldt skade, hvis foranstaltningerne bortfalder. |
| --- | --- |

(96)

På baggrund af EF-erhvervsgrenens foreløbige genrejsning var det ikke muligt at fastslå, at dumpingimporten fortsat forvoldte skade. Det blev derfor undersøgt, om der fortsat vil blive forvoldt skade, hvis foranstaltningerne bortfalder.

G.   SANDSYNLIGHEDEN FOR FORNYET SKADE

| (97) | Med hensyn til de mulige virkninger for EF-erhvervsgrenens situation, hvis de gældende foranstaltninger bortfalder, blev der taget hensyn til en række faktorer sammen med de ovenfor skitserede oplysninger. |
| --- | --- |

(97)

Med hensyn til de mulige virkninger for EF-erhvervsgrenens situation, hvis de gældende foranstaltninger bortfalder, blev der taget hensyn til en række faktorer sammen med de ovenfor skitserede oplysninger.

| (98) | Sammenligningen mellem importen til Fællesskabet fra Kina og andre tredjelande viste, at der er betydelige prisforskelle. Priserne på import fra andre tredjelande, bortset fra Rusland, Nordkorea og Sydkorea, var højere end EF-erhvervsgrenens salgspriser i den betragtede periode, mens den gennemsnitlige pris på dumpingimport fra Kina faldt 10 %. |
| --- | --- |

(98)

Sammenligningen mellem importen til Fællesskabet fra Kina og andre tredjelande viste, at der er betydelige prisforskelle. Priserne på import fra andre tredjelande, bortset fra Rusland, Nordkorea og Sydkorea, var højere end EF-erhvervsgrenens salgspriser i den betragtede periode, mens den gennemsnitlige pris på dumpingimport fra Kina faldt 10 %.

| (99) | Hvad angår de forholdsvis lave priser på importen fra Rusland, Nordkorea og Sydkorea, faldt deres gennemsnitlige priser ved eksport til EF mindre i forhold til priserne på Kinas eksport til EF. Importmængderne fra disse lande var desuden meget små i forhold til importen fra Kina. Den kumulerede markedsandel for Rusland, Nordkorea og Sydkorea var 7,1 % i undersøgelsesperioden, dvs. under en femtedel af Kinas markedsandel. De økonomiske virkninger af Kinas import for fællesskabsmarkedet for dødbrændt magnesia i undersøgelsesperioden vejer derfor meget tungere end virkningerne af importen af varer fra Rusland, Nordkorea og Sydkorea, og intet tyder på, at dette vil ændre sig i fremtiden. |
| --- | --- |

(99)

Hvad angår de forholdsvis lave priser på importen fra Rusland, Nordkorea og Sydkorea, faldt deres gennemsnitlige priser ved eksport til EF mindre i forhold til priserne på Kinas eksport til EF. Importmængderne fra disse lande var desuden meget små i forhold til importen fra Kina. Den kumulerede markedsandel for Rusland, Nordkorea og Sydkorea var 7,1 % i undersøgelsesperioden, dvs. under en femtedel af Kinas markedsandel. De økonomiske virkninger af Kinas import for fællesskabsmarkedet for dødbrændt magnesia i undersøgelsesperioden vejer derfor meget tungere end virkningerne af importen af varer fra Rusland, Nordkorea og Sydkorea, og intet tyder på, at dette vil ændre sig i fremtiden.

| (100) | Som allerede beskrevet nærmere i betragtning 45 til 50, er det sandsynligt, at importen til dumpingpriser af den pågældende vare fra Kina vil stige og priserne falde af følgende grunde, hvis antidumpingforanstaltningerne udløber:






  — | Kina har en betydelig uudnyttet produktionskapacitet og de største magnesiummalmforekomster i verden. |
| --- | --- | --- |

(100)

Som allerede beskrevet nærmere i betragtning 45 til 50, er det sandsynligt, at importen til dumpingpriser af den pågældende vare fra Kina vil stige og priserne falde af følgende grunde, hvis antidumpingforanstaltningerne udløber:

—

Kina har en betydelig uudnyttet produktionskapacitet og de største magnesiummalmforekomster i verden.

| — | Udviklingen i priser og mængder i den betragtede periode viser allerede, at der er sandsynlighed for yderligere faldende priser og stigende mængder. |
| --- | --- |

—

Udviklingen i priser og mængder i den betragtede periode viser allerede, at der er sandsynlighed for yderligere faldende priser og stigende mængder.

| — | De priser, som de kinesiske eksportører vil kunne tage i en situation uden antidumpingforanstaltninger, er potentielt meget lave, også selv når det tages i betragtning, at de indeholder en eksportlicensafgift. |
| --- | --- |

—

De priser, som de kinesiske eksportører vil kunne tage i en situation uden antidumpingforanstaltninger, er potentielt meget lave, også selv når det tages i betragtning, at de indeholder en eksportlicensafgift.

| — | Fællesskabsmarkedet er attraktivt med hensyn til mængder, og da det ikke er sandsynligt, at eksporten til tredjelande vil stige i et betydeligt omfang, vil de kinesiske eksportører sandsynligvis forsøge at øge deres markedsandel i EF ved at sænke eksportprisen yderligere, hvis de gældende foranstaltninger bortfalder. |
| --- | --- |

—

Fællesskabsmarkedet er attraktivt med hensyn til mængder, og da det ikke er sandsynligt, at eksporten til tredjelande vil stige i et betydeligt omfang, vil de kinesiske eksportører sandsynligvis forsøge at øge deres markedsandel i EF ved at sænke eksportprisen yderligere, hvis de gældende foranstaltninger bortfalder.

| (101) | Konklusionen er, at den store mængde af kinesiske importvarer til lave og faldende priser har udøvet et stigende tryk på fællesskabsmarkedet for dødbrændt magnesia, som sandsynligvis vil blive forstærket, hvis antidumpingforanstaltningerne udløber, da priserne på import fra Kina sandsynligvis vil falde, mens Kinas eksportmængde vil stige. Den pludselige stigning i importen fra Kina vil sandsynligvis føre til yderligere formindskelse af EF-erhvervsgrenens markedsandel, og i betragtning af den sideløbende udvikling i erhvervsgrenens salgspriser og rentabilitet i den betragtede periode vil et stigende tryk på priserne næsten helt sikkert føre til et fald i EF-erhvervsgrenens fortjeneste. Det er mest sandsynligt, at andre indikatorer også vil udvikle sig negativt, når først EF-erhvervsgrenen begynder at miste salg og står over for stærkt faldende priser. |
| --- | --- |

(101)

Konklusionen er, at den store mængde af kinesiske importvarer til lave og faldende priser har udøvet et stigende tryk på fællesskabsmarkedet for dødbrændt magnesia, som sandsynligvis vil blive forstærket, hvis antidumpingforanstaltningerne udløber, da priserne på import fra Kina sandsynligvis vil falde, mens Kinas eksportmængde vil stige. Den pludselige stigning i importen fra Kina vil sandsynligvis føre til yderligere formindskelse af EF-erhvervsgrenens markedsandel, og i betragtning af den sideløbende udvikling i erhvervsgrenens salgspriser og rentabilitet i den betragtede periode vil et stigende tryk på priserne næsten helt sikkert føre til et fald i EF-erhvervsgrenens fortjeneste. Det er mest sandsynligt, at andre indikatorer også vil udvikle sig negativt, når først EF-erhvervsgrenen begynder at miste salg og står over for stærkt faldende priser.

| (102) | Der synes endvidere ikke at være andre faktorer, som kunne have forvoldt EF-erhvervsgrenen skade. Varer fra andre lande blev enten importeret til højere priser end de kinesiske priser, eller de omhandlede mængder var meget mindre, og der er ikke tegn på, at dette vil ændre sig i fremtiden. |
| --- | --- |

(102)

Der synes endvidere ikke at være andre faktorer, som kunne have forvoldt EF-erhvervsgrenen skade. Varer fra andre lande blev enten importeret til højere priser end de kinesiske priser, eller de omhandlede mængder var meget mindre, og der er ikke tegn på, at dette vil ændre sig i fremtiden.

| (103) | På baggrund af ovenstående konkluderes det, at foranstaltningernes udløb med stor sandsynlighed vil føre til fornyet skade for EF-erhvervsgrenen. |
| --- | --- |

(103)

På baggrund af ovenstående konkluderes det, at foranstaltningernes udløb med stor sandsynlighed vil føre til fornyet skade for EF-erhvervsgrenen.

H.   FÆLLESSKABETS INTERESSER

1.   Indledning

| (104) | Det blev i henhold til artikel 21 i grundforordningen undersøgt, om en videreførelse af de gældende antidumpingforanstaltninger ville være i strid med Fællesskabets interesser som helhed. Fællesskabets interesser blev fastlagt på grundlag af en vurdering af alle de forskellige parters interesser, dvs. EF-erhvervsgrenens, importørernes og forhandlernes samt brugernes. |
| --- | --- |

(104)

Det blev i henhold til artikel 21 i grundforordningen undersøgt, om en videreførelse af de gældende antidumpingforanstaltninger ville være i strid med Fællesskabets interesser som helhed. Fællesskabets interesser blev fastlagt på grundlag af en vurdering af alle de forskellige parters interesser, dvs. EF-erhvervsgrenens, importørernes og forhandlernes samt brugernes.

| (105) | For at vurdere de sandsynlige virkninger af en videreførelse eller ophævelse af foranstaltningerne anmodede Kommissionen om oplysninger fra alle ovennævnte interesserede parter. Kommissionen sendte spørgeskemaer til 18 importører og 17 brugere af den pågældende vare. Ingen importører besvarede spørgeskemaet, selv om to af dem indsendte skriftlige redegørelser. Hvad brugerne angår, indsendte en af dem en delvis besvarelse af spørgeskemaet. |
| --- | --- |

(105)

For at vurdere de sandsynlige virkninger af en videreførelse eller ophævelse af foranstaltningerne anmodede Kommissionen om oplysninger fra alle ovennævnte interesserede parter. Kommissionen sendte spørgeskemaer til 18 importører og 17 brugere af den pågældende vare. Ingen importører besvarede spørgeskemaet, selv om to af dem indsendte skriftlige redegørelser. Hvad brugerne angår, indsendte en af dem en delvis besvarelse af spørgeskemaet.

| (106) | Det bør erindres, at det i den tidligere undersøgelse fandtes, at en indførelse af foranstaltninger ikke ville være i strid med Fællesskabets interesser. Det bemærkes også, at den foreliggende undersøgelse er anden udløbsundersøgelse og således analyserer en situation, hvor der allerede er indført antidumpingforanstaltninger. Den nuværende undersøgelses timing og karakter gør det derfor muligt at vurdere enhver uberettiget negativ indvirkning, som de gældende antidumpingforanstaltninger tidligere måtte have haft på de berørte parter. |
| --- | --- |

(106)

Det bør erindres, at det i den tidligere undersøgelse fandtes, at en indførelse af foranstaltninger ikke ville være i strid med Fællesskabets interesser. Det bemærkes også, at den foreliggende undersøgelse er anden udløbsundersøgelse og således analyserer en situation, hvor der allerede er indført antidumpingforanstaltninger. Den nuværende undersøgelses timing og karakter gør det derfor muligt at vurdere enhver uberettiget negativ indvirkning, som de gældende antidumpingforanstaltninger tidligere måtte have haft på de berørte parter.

| (107) | På dette grundlag blev det undersøgt, om der til trods for konklusionerne om fortsat dumping og sandsynligheden for fornyet skade er tvingende grunde til at konkludere, at det ikke er i Fællesskabets interesse at opretholde foranstaltninger i dette bestemte tilfælde. |
| --- | --- |

(107)

På dette grundlag blev det undersøgt, om der til trods for konklusionerne om fortsat dumping og sandsynligheden for fornyet skade er tvingende grunde til at konkludere, at det ikke er i Fællesskabets interesse at opretholde foranstaltninger i dette bestemte tilfælde.

2.   EF-erhvervsgrenens interesser

| (108) | Det skal nævnes, at det er fastslået, at det i en situation uden opretholdelse af antidumpingforanstaltningerne er sandsynligt, at der fortsat vil forekomme dumping med en høj og stigende dumpingmargen, hvilket vil føre til en forværring af situationen for EF-erhvervsgrenen, som endnu ikke befinder sig i en stabil situation med fuld genrejsning. På den anden side kunne EF-erhvervsgrenen med en videreførelse af foranstaltningerne få støtte til at komme helt på fode igen og undgå yderligere skade. EF-erhvervsgrenens bestræbelser for at rationalisere produktionen og øge konkurrencedygtigheden og den fortjeneste, som erhvervsgrenen har opnået i de sidste tre år af den betragtede periode viser, at EF-erhvervsgrenen både er leve- og konkurrencedygtig. |
| --- | --- |

(108)

Det skal nævnes, at det er fastslået, at det i en situation uden opretholdelse af antidumpingforanstaltningerne er sandsynligt, at der fortsat vil forekomme dumping med en høj og stigende dumpingmargen, hvilket vil føre til en forværring af situationen for EF-erhvervsgrenen, som endnu ikke befinder sig i en stabil situation med fuld genrejsning. På den anden side kunne EF-erhvervsgrenen med en videreførelse af foranstaltningerne få støtte til at komme helt på fode igen og undgå yderligere skade. EF-erhvervsgrenens bestræbelser for at rationalisere produktionen og øge konkurrencedygtigheden og den fortjeneste, som erhvervsgrenen har opnået i de sidste tre år af den betragtede periode viser, at EF-erhvervsgrenen både er leve- og konkurrencedygtig.

| (109) | På baggrund af ovenstående synes det nødvendigt at videreføre de gældende foranstaltninger for at forhindre negative virkninger af dumpingimport, som kunne bringe EF-erhvervsgrenens genrejsningsproces i fare og i sidste ende dens eksistens og følgelig et antal arbejdspladser. Det må også fastslås, at hvis EF-erhvervsgrenen forsvinder, vil der også blive negative virkninger for aftagerindustrien, da denne vil opleve en indskrænkning af udvalget af leverandører. |
| --- | --- |

(109)

På baggrund af ovenstående synes det nødvendigt at videreføre de gældende foranstaltninger for at forhindre negative virkninger af dumpingimport, som kunne bringe EF-erhvervsgrenens genrejsningsproces i fare og i sidste ende dens eksistens og følgelig et antal arbejdspladser. Det må også fastslås, at hvis EF-erhvervsgrenen forsvinder, vil der også blive negative virkninger for aftagerindustrien, da denne vil opleve en indskrænkning af udvalget af leverandører.

3.   Importørernes interesser

| (110) | Som nævnt ovenfor besvarede ingen af de ikke-forretningsmæssigt forbundet importører spørgeskemaet fra Kommissionen. Manglen på samarbejde er i sig selv et tegn på, at denne sektors økonomiske situation ikke i væsentligt omfang påvirkedes negativt som følge af foranstaltningerne. Dette bekræftes af, at importørerne fortsatte med at handle med den pågældende vare i betydelige mængder og endog øgede importen i den betragtede periode. |
| --- | --- |

(110)

Som nævnt ovenfor besvarede ingen af de ikke-forretningsmæssigt forbundet importører spørgeskemaet fra Kommissionen. Manglen på samarbejde er i sig selv et tegn på, at denne sektors økonomiske situation ikke i væsentligt omfang påvirkedes negativt som følge af foranstaltningerne. Dette bekræftes af, at importørerne fortsatte med at handle med den pågældende vare i betydelige mængder og endog øgede importen i den betragtede periode.

| (111) | Konklusionen er derfor, at importørernes økonomiske situation ikke er påvirket negativt af indførelsen af de i øjeblikket gældende antidumpingforanstaltninger. Det er derfor også usandsynligt, at en videreførelse af foranstaltningerne vil føre til en forværring af deres økonomiske situation i fremtiden. |
| --- | --- |

(111)

Konklusionen er derfor, at importørernes økonomiske situation ikke er påvirket negativt af indførelsen af de i øjeblikket gældende antidumpingforanstaltninger. Det er derfor også usandsynligt, at en videreførelse af foranstaltningerne vil føre til en forværring af deres økonomiske situation i fremtiden.

4.   Brugernes interesser

| (112) | Brugerne af den pågældende vare, dvs. aftagerindustrien, er hovedsagelig producenterne af ildfaste materialer. Som nævnt ovenfor sendte kun en af de 17 brugere, som havde modtaget et spørgeskema fra Kommissionen, en besvarelse af skemaet, og det var kun en delvis besvarelse. På samme måde som for importørerne er det lave niveau for samarbejde i sig selv et tegn på, at denne sektors økonomiske situation ikke i væsentligt omfang påvirkedes negativt som følge af foranstaltningerne. Selv om det samarbejdende selskab kun i begrænset grad er repræsentativt for aftagerindustrien, da det købte under 5 % af den samlede import af dødbrændt magnesia fra Kina i undersøgelsesperioden, blev det vurderet, om selskabets situation påvirkedes af de gældende foranstaltninger. |
| --- | --- |

(112)

Brugerne af den pågældende vare, dvs. aftagerindustrien, er hovedsagelig producenterne af ildfaste materialer. Som nævnt ovenfor sendte kun en af de 17 brugere, som havde modtaget et spørgeskema fra Kommissionen, en besvarelse af skemaet, og det var kun en delvis besvarelse. På samme måde som for importørerne er det lave niveau for samarbejde i sig selv et tegn på, at denne sektors økonomiske situation ikke i væsentligt omfang påvirkedes negativt som følge af foranstaltningerne. Selv om det samarbejdende selskab kun i begrænset grad er repræsentativt for aftagerindustrien, da det købte under 5 % af den samlede import af dødbrændt magnesia fra Kina i undersøgelsesperioden, blev det vurderet, om selskabets situation påvirkedes af de gældende foranstaltninger.

| (113) | Undersøgelsen fastslog, at den samarbejdende bruger fortsatte med at importere dødbrændt magnesia fra Kina trods de gældende foranstaltninger. Foranstaltningerne udgjorde således ikke nogen hindring for producenterne af ildfaste materialer, som fik dem til at skifte leverandør. Mens dødbrændt magnesia udgør en ikke ubetydelig, men dog lille del af omkostningerne til produktion af ildfaste materialer, var priserne på importen fra Kina stadig forholdsvis lave, og de faldt endog i gennemsnit i den betragtede periode. Det er derfor muligt at konkludere, at antidumpingforanstaltningerne ikke havde nogen betydelige negative virkninger for omkostningssituationen og for rentabiliteten for brugerne af den pågældende vare. |
| --- | --- |

(113)

Undersøgelsen fastslog, at den samarbejdende bruger fortsatte med at importere dødbrændt magnesia fra Kina trods de gældende foranstaltninger. Foranstaltningerne udgjorde således ikke nogen hindring for producenterne af ildfaste materialer, som fik dem til at skifte leverandør. Mens dødbrændt magnesia udgør en ikke ubetydelig, men dog lille del af omkostningerne til produktion af ildfaste materialer, var priserne på importen fra Kina stadig forholdsvis lave, og de faldt endog i gennemsnit i den betragtede periode. Det er derfor muligt at konkludere, at antidumpingforanstaltningerne ikke havde nogen betydelige negative virkninger for omkostningssituationen og for rentabiliteten for brugerne af den pågældende vare.

| (114) | Den samarbejdende bruger oplyste, at det ikke ville have stor indflydelse for selskabets situation, om antidumpingforanstaltningerne blev opretholdt på kort sigt, men det ville på mellemlang og længere sigt kunne føre til, at flere og flere ildfaste materialer blev fremstillet uden for EF og importeret til EF i stedet for råvaren dødbrændt magnesia. |
| --- | --- |

(114)

Den samarbejdende bruger oplyste, at det ikke ville have stor indflydelse for selskabets situation, om antidumpingforanstaltningerne blev opretholdt på kort sigt, men det ville på mellemlang og længere sigt kunne føre til, at flere og flere ildfaste materialer blev fremstillet uden for EF og importeret til EF i stedet for råvaren dødbrændt magnesia.

| (115) | Som påvist ovenfor har de gældende antidumpingforanstaltninger ikke ført til, at fællesskabsmarkedet er blevet lukket for import af dødbrændt magnesia, men de har snarere bekæmpet den illoyale handelspraksis og i nogen grad afhjulpet dumpingimportens handelsforvridende virkninger. Sikres der samme konkurrencevilkår for EF-erhvervsgrenen for dødbrændt magnesia, sikrer det også en høj grad af konkurrence mellem forskellige leverandører af dødbrændt magnesia på EF-markedet, herunder også kinesiske eksportører af dødbrændt magnesia. |
| --- | --- |

(115)

Som påvist ovenfor har de gældende antidumpingforanstaltninger ikke ført til, at fællesskabsmarkedet er blevet lukket for import af dødbrændt magnesia, men de har snarere bekæmpet den illoyale handelspraksis og i nogen grad afhjulpet dumpingimportens handelsforvridende virkninger. Sikres der samme konkurrencevilkår for EF-erhvervsgrenen for dødbrændt magnesia, sikrer det også en høj grad af konkurrence mellem forskellige leverandører af dødbrændt magnesia på EF-markedet, herunder også kinesiske eksportører af dødbrændt magnesia.

| (116) | Det konstateredes desuden, at varerne eksporteredes fra Kina til andre større markeder, herunder USA, til højere priser end til Fællesskabet. Foranstaltningerne har tilsyneladende ikke bevirket, at priserne ved import til Fællesskabet er blevet højere end priserne ved import til andre tredjelande. Påstanden om, at en fortsættelse af antidumpingforanstaltninger ville påvirke konkurrencedygtigheden på andre markeder blev derfor afvist. |
| --- | --- |

(116)

Det konstateredes desuden, at varerne eksporteredes fra Kina til andre større markeder, herunder USA, til højere priser end til Fællesskabet. Foranstaltningerne har tilsyneladende ikke bevirket, at priserne ved import til Fællesskabet er blevet højere end priserne ved import til andre tredjelande. Påstanden om, at en fortsættelse af antidumpingforanstaltninger ville påvirke konkurrencedygtigheden på andre markeder blev derfor afvist.

| (117) | Konklusionen var derfor, at det ikke ville bevirke nogen forringelse af brugernes situation, hvis foranstaltningerne blev opretholdt på samme niveau. |
| --- | --- |

(117)

Konklusionen var derfor, at det ikke ville bevirke nogen forringelse af brugernes situation, hvis foranstaltningerne blev opretholdt på samme niveau.

5.   Konklusion vedrørende Fællesskabets interesser

| (118) | Undersøgelsen viste, at de gældende antidumpingforanstaltninger har givet EF-erhvervsgrenen mulighed for til en vis grad at komme på fode igen. Hvis foranstaltningerne bortfalder, vil det bringe EF-erhvervsgrenens genrejsning i fare og muligvis føre til dens forsvinden. Det er derfor i Fællesskabets interesse at fortsætte med foranstaltninger. |
| --- | --- |

(118)

Undersøgelsen viste, at de gældende antidumpingforanstaltninger har givet EF-erhvervsgrenen mulighed for til en vis grad at komme på fode igen. Hvis foranstaltningerne bortfalder, vil det bringe EF-erhvervsgrenens genrejsning i fare og muligvis føre til dens forsvinden. Det er derfor i Fællesskabets interesse at fortsætte med foranstaltninger.

| (119) | De gældende foranstaltninger synes ikke tidligere at have haft nogen betydelige negative følger for brugernes og importørernes økonomiske situation. Eventuelle prisstigninger for brugerne som følge af antidumpingforanstaltningernes indførelse synes på grundlag af oplysninger indhentet i løbet af den nuværende undersøgelse ikke at stå i misforhold til den fordel, som EF-erhvervsgrenen opnåede ved fjernelsen af den handelsforvridning, der var forårsaget af dumpingimporten såvel som den fordel, som brugerne opnåede med fortsat konkurrence mellem de forskellige leverandører af dødbrændt magnesia på EF-markedet. Konklusionen er derfor, at der ikke er nogen tvingende grunde til ikke at forlænge de eksisterende antidumpingforanstaltninger. |
| --- | --- |

(119)

De gældende foranstaltninger synes ikke tidligere at have haft nogen betydelige negative følger for brugernes og importørernes økonomiske situation. Eventuelle prisstigninger for brugerne som følge af antidumpingforanstaltningernes indførelse synes på grundlag af oplysninger indhentet i løbet af den nuværende undersøgelse ikke at stå i misforhold til den fordel, som EF-erhvervsgrenen opnåede ved fjernelsen af den handelsforvridning, der var forårsaget af dumpingimporten såvel som den fordel, som brugerne opnåede med fortsat konkurrence mellem de forskellige leverandører af dødbrændt magnesia på EF-markedet. Konklusionen er derfor, at der ikke er nogen tvingende grunde til ikke at forlænge de eksisterende antidumpingforanstaltninger.

I.   ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER

| (120) | Alle berørte parter blev underrettet om de væsentligste kendsgerninger og betragtninger, på grundlag af hvilke det foreslås at opretholde de eksisterende foranstaltninger. De fik en frist til at fremsætte bemærkninger efter disse meddelelser. Der er ikke modtaget bemærkninger af en sådan art, at de berettiger til en ændring af ovennævnte konklusioner. |
| --- | --- |

(120)

Alle berørte parter blev underrettet om de væsentligste kendsgerninger og betragtninger, på grundlag af hvilke det foreslås at opretholde de eksisterende foranstaltninger. De fik en frist til at fremsætte bemærkninger efter disse meddelelser. Der er ikke modtaget bemærkninger af en sådan art, at de berettiger til en ændring af ovennævnte konklusioner.

| (121) | Det følger af ovenstående, at den variable antidumpingtold kombineret med en mindstepris på 120 EUR pr. ton på importen af dødbrændt magnesia med oprindelse i Kina, der indførtes ved forordning (EF) nr. 360/2000, bør opretholdes, jf. artikel 11, stk. 2, i grundforordningen — |
| --- | --- |

(121)

Det følger af ovenstående, at den variable antidumpingtold kombineret med en mindstepris på 120 EUR pr. ton på importen af dødbrændt magnesia med oprindelse i Kina, der indførtes ved forordning (EF) nr. 360/2000, bør opretholdes, jf. artikel 11, stk. 2, i grundforordningen —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

1.   Der indføres en endelig antidumpingtold på importen af dødbrændt magnesia henhørende under KN-kode 2519 90 30 og med oprindelse i Folkerepublikken Kina.

2.   Tolden fastsættes til

| a) | forskellen mellem mindsteimportprisen på 120 EUR pr. ton og nettoprisen, frit Fællesskabets grænse, ufortoldet, i alle tilfælde, hvor sidstnævnte pris er:






  — | lavere end mindsteimportprisen, og |
| --- | --- | --- |

a)

forskellen mellem mindsteimportprisen på 120 EUR pr. ton og nettoprisen, frit Fællesskabets grænse, ufortoldet, i alle tilfælde, hvor sidstnævnte pris er:

—

lavere end mindsteimportprisen, og

| — | fastsat på grundlag af en faktura udstedt direkte af en eksportør, som har sin virksomhed i Folkerepublikken Kina, til en ikke-forretningsmæssigt forbundet part i Fællesskabet (Taric-tillægskode A439) |
| --- | --- |

—

fastsat på grundlag af en faktura udstedt direkte af en eksportør, som har sin virksomhed i Folkerepublikken Kina, til en ikke-forretningsmæssigt forbundet part i Fællesskabet (Taric-tillægskode A439)

| b) | nul, hvis nettoprisen, frit Fællesskabets grænse, ufortoldet, er fastsat på grundlag af en faktura udstedt direkte af en eksportør, som har sin virksomhed i Folkerepublikken Kina, til en ikke-forretningsmæssigt forbundet part i Fællesskabet og svarer til eller er højere end mindsteimportprisen på 120 EUR pr. ton (Taric-tillægskode A439) |
| --- | --- |

b)

nul, hvis nettoprisen, frit Fællesskabets grænse, ufortoldet, er fastsat på grundlag af en faktura udstedt direkte af en eksportør, som har sin virksomhed i Folkerepublikken Kina, til en ikke-forretningsmæssigt forbundet part i Fællesskabet og svarer til eller er højere end mindsteimportprisen på 120 EUR pr. ton (Taric-tillægskode A439)

| c) | et beløb svarende til en værditold på 63,3 % i alle andre tilfælde, som ikke er omfattet af litra a) og b) (Taric-tillægskode A999). |
| --- | --- |

c)

et beløb svarende til en værditold på 63,3 % i alle andre tilfælde, som ikke er omfattet af litra a) og b) (Taric-tillægskode A999).

3.   I tilfælde, hvor antidumpingtolden er fastsat i henhold til artikel 1, stk. 2, litra a), og varerne er blevet beskadiget inden overgangen til fri omsætning, og den pris, der faktisk er betalt eller skal betales, derfor fordeles med henblik på fastsættelse af toldværdien i henhold til artikel 145 i Kommissionens forordning (EØF) nr. 2454/93 af 2. juli 1993 om visse gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EØF) nr. 2913/92 om indførelse af en EF-toldkodeks (7), nedsættes den ovennævnte mindsteimportpris med en procentdel svarende til fordelingen af den pris, der faktisk er betalt eller skal betales. Den told, der skal betales, vil derefter svare til forskellen mellem den nedsatte mindsteimportpris og den nedsatte nettopris, frit Fællesskabets grænse, ufortoldet.

4.   Gældende bestemmelser vedrørende told og anden toldpraksis finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 5. maj 2006.

På Rådets vegne

K.-H. GRASSER

Formand

---

(1)  EFT L 56 af 6.3.1996, s. 1. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 2117/2005 (EUT L 340 af 23.12.2005, s. 17).

1

(2)  EFT L 306 af 11.12.1993, s. 16.

2

(3)  EFT L 46 af 18.2.2000, s. 1. Ændret ved forordning (EF) nr. 986/2003 (EUT L 143 af 11.6.2003, s. 5).

3

(4)  EUT L 143 af 11.6.2003, s. 5.

4

(5)  EUT C 215 af 27.8.2004, s. 2.

5

(6)  EUT C 38 af 15.2.2005, s. 2.

6

(7)  EFT L 253 af 11.10.1993, s. 1. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 402/2006 (EUT L 70 af 9.3.2006, s. 35).

7

---

| 12.5.2006 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 125/18 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2006

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 125/18

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 717/2006

af 11. maj 2006

om faste importværdier med henblik på fastsættelsen af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Kommissionens forordning (EF) nr. 3223/94 af 21. december 1994 om gennemførelsesbestemmelser til importordningen for frugt og grøntsager (1), særlig artikel 4, stk. 1, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I forordning (EF) nr. 3223/94 fastsættes som følge af gennemførelsen af resultaterne af de multilaterale handelsforhandlinger under Uruguay-runden kriterierne for Kommissionens fastsættelse af de faste værdier ved import fra tredjelande for de produkter og perioder, der er anført i nævnte forordnings bilag. |
| --- | --- |

(1)

I forordning (EF) nr. 3223/94 fastsættes som følge af gennemførelsen af resultaterne af de multilaterale handelsforhandlinger under Uruguay-runden kriterierne for Kommissionens fastsættelse af de faste værdier ved import fra tredjelande for de produkter og perioder, der er anført i nævnte forordnings bilag.

| (2) | Ved anvendelse af ovennævnte kriterier skal de faste importværdier fastsættes på de niveauer, der findes i bilaget til nærværende forordning — |
| --- | --- |

(2)

Ved anvendelse af ovennævnte kriterier skal de faste importværdier fastsættes på de niveauer, der findes i bilaget til nærværende forordning —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

De faste importværdier, der er omhandlet i artikel 4 i forordning (EF) nr. 3223/94, fastsættes som anført i tabellen i bilaget.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft den 12. maj 2006.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 11. maj 2006.

På Kommissionens vegne

J. L. DEMARTY

Generaldirektør for landbrug og udvikling af landdistrikter

---

(1)  EFT L 337 af 24.12.1994, s. 66. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 386/2005 (EUT L 62 af 9.3.2005, s. 3).

1

---

BILAG

til Kommissionens forordning af 11. maj 2006 om faste importværdier med henblik på fastsættelsen af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kode | Tredjelandskode (1) | Fast importværdi |
| 0702 00 00 | 052 | 180,2 |
| 204 | 97,2 |
| 212 | 153,3 |
| 999 | 143,6 |
| 0707 00 05 | 052 | 126,0 |
| 628 | 155,5 |
| 999 | 140,8 |
| 0709 90 70 | 052 | 113,3 |
| 204 | 25,1 |
| 999 | 69,2 |
| 0805 10 20 | 052 | 46,6 |
| 204 | 33,5 |
| 212 | 69,6 |
| 220 | 40,8 |
| 400 | 40,9 |
| 448 | 50,4 |
| 624 | 54,4 |
| 999 | 48,0 |
| 0805 50 10 | 388 | 50,9 |
| 528 | 56,6 |
| 624 | 61,2 |
| 999 | 56,2 |
| 0808 10 80 | 388 | 87,5 |
| 400 | 138,1 |
| 404 | 98,2 |
| 508 | 79,4 |
| 512 | 82,4 |
| 524 | 84,4 |
| 528 | 97,3 |
| 720 | 91,1 |
| 804 | 106,7 |
| 999 | 96,1 |

(EUR/100 kg)

KN-kode

Tredjelandskode (1)

Fast importværdi

0702 00 00

052

180,2

204

97,2

212

153,3

999

143,6

0707 00 05

052

126,0

628

155,5

999

140,8

0709 90 70

052

113,3

204

25,1

999

69,2

0805 10 20

052

46,6

204

33,5

212

69,6

220

40,8

400

40,9

448

50,4

624

54,4

999

48,0

0805 50 10

388

50,9

528

56,6

624

61,2

999

56,2

0808 10 80

388

87,5

400

138,1

404

98,2

508

79,4

512

82,4

524

84,4

528

97,3

720

91,1

804

106,7

999

96,1

---

(1)  Den statistiske landefortegnelse, der er fastsat i Kommissionens forordning (EF) nr. 750/2005 (EUT L 126 af 19.5.2005, s. 12). Koden »999« repræsenterer »anden oprindelse«.

---

| 12.5.2006 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 125/20 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2006

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 125/20

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 718/2006

af 11. maj 2006

om fastsættelse af en maksimumseksportrestitution for smør inden for rammerne af den løbende licitation, der blev åbnet ved forordning (EF) nr. 581/2004

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1255/1999 af 17. maj 1999 om den fælles markedsordning for mælk og mejeriprodukter (1), særlig artikel 31, stk. 3, tredje afsnit, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I Kommissionens forordning (EF) nr. 581/2004 af 26. marts 2004 om en løbende licitation for eksportrestitutioner for visse typer smør (2) er der fastsat bestemmelser om åbning af en løbende licitation. |
| --- | --- |

(1)

I Kommissionens forordning (EF) nr. 581/2004 af 26. marts 2004 om en løbende licitation for eksportrestitutioner for visse typer smør (2) er der fastsat bestemmelser om åbning af en løbende licitation.

| (2) | I henhold til artikel 5 i Kommissionens forordning (EF) nr. 580/2004 af 26. marts 2004 om en licitationsprocedure for fastsættelse af eksportrestitutioner for visse mejeriprodukter (3) og på grundlag af en gennemgang af de indgivne bud bør der fastsættes en maksimumseksportrestitution for den licitationsperiode, der udløber den 9. maj 2006. |
| --- | --- |

(2)

I henhold til artikel 5 i Kommissionens forordning (EF) nr. 580/2004 af 26. marts 2004 om en licitationsprocedure for fastsættelse af eksportrestitutioner for visse mejeriprodukter (3) og på grundlag af en gennemgang af de indgivne bud bør der fastsættes en maksimumseksportrestitution for den licitationsperiode, der udløber den 9. maj 2006.

| (3) | De i denne forordning fastsatte foranstaltninger er i overensstemmelse med udtalelse fra Forvaltningskomitéen for Mælk og Mejeriprodukter — |
| --- | --- |

(3)

De i denne forordning fastsatte foranstaltninger er i overensstemmelse med udtalelse fra Forvaltningskomitéen for Mælk og Mejeriprodukter —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

I forbindelse med den løbende licitation, der blev åbnet ved forordning (EF) nr. 581/2004, fastsættes maksimumseksportrestitutionen for de produkter, der er nævnt i samme forordnings artikel 1, stk. 1, for den licitationsperiode, der udløber den 9. maj 2006, som angivet i bilaget.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft den 12. maj 2006.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 11. maj 2006.

På Kommissionens vegne

J. L. DEMARTY

Generaldirektør for landbrug og udvikling af landdistrikter

---

(1)  EFT L 160 af 26.6.1999, s. 48. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 1913/2005 (EUT L 307 af 25.11.2005, s. 2).

1

(2)  EUT L 90 af 27.3.2004, s. 64. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 409/2006 (EUT L 71 af 10.3.2006, s. 5).

2

(3)  EUT L 90 af 27.3.2004, s. 58. Ændret ved forordning (EF) nr. 1814/2005 (EUT L 292 af 8.11.2005, s. 3).

3

---

BILAG

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Produkt | Eksportrestitutionskode | Maksimumseksportrestitution for eksport til de destinationer, der er nævnt i artikel 1, stk. 1, andet afsnit, i forordning (EF) nr. 581/2004 |
| Smør | ex ex 0405 10 19 9500 | 104,00 |
| Smør | ex ex 0405 10 19 9700 | 109,00 |
| Butteroil | ex ex 0405 90 10 9000 | 130,00 |

(EUR/100 kg)

Produkt

Eksportrestitutionskode

Maksimumseksportrestitution for eksport til de destinationer, der er nævnt i artikel 1, stk. 1, andet afsnit, i forordning (EF) nr. 581/2004

Smør

ex ex 0405 10 19 9500

104,00

Smør

ex ex 0405 10 19 9700

109,00

Butteroil

ex ex 0405 90 10 9000

130,00

---

| 12.5.2006 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 125/22 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2006

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 125/22

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 719/2006

af 11. maj 2006

om fastsættelse af en maksimumseksportrestitution for skummetmælkspulver inden for rammerne af den løbende licitation, der blev åbnet ved forordning (EF) nr. 582/2004

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1255/1999 af 17. maj 1999 om den fælles markedsordning for mælk og mejeriprodukter (1), særlig artikel 31, stk. 3, tredje afsnit, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I Kommissionens forordning (EF) nr. 582/2004 af 26. marts 2004 om en løbende licitation for eksportrestitutioner for skummetmælkspulver (2) er der fastsat bestemmelser om åbning af en løbende licitation. |
| --- | --- |

(1)

I Kommissionens forordning (EF) nr. 582/2004 af 26. marts 2004 om en løbende licitation for eksportrestitutioner for skummetmælkspulver (2) er der fastsat bestemmelser om åbning af en løbende licitation.

| (2) | I henhold til artikel 5 i Kommissionens forordning (EF) nr. 580/2004 af 26. marts 2004 om en licitationsprocedure for fastsættelse af eksportrestitutioner for visse mejeriprodukter (3) og på grundlag af en gennemgang af de indgivne bud bør der fastsættes en maksimumseksportrestitution for den licitationsperiode, der udløber den 9. maj 2006. |
| --- | --- |

(2)

I henhold til artikel 5 i Kommissionens forordning (EF) nr. 580/2004 af 26. marts 2004 om en licitationsprocedure for fastsættelse af eksportrestitutioner for visse mejeriprodukter (3) og på grundlag af en gennemgang af de indgivne bud bør der fastsættes en maksimumseksportrestitution for den licitationsperiode, der udløber den 9. maj 2006.

| (3) | De i denne forordning fastsatte foranstaltninger er i overensstemmelse med udtalelse fra Forvaltningskomitéen for Mælk og Mejeriprodukter — |
| --- | --- |

(3)

De i denne forordning fastsatte foranstaltninger er i overensstemmelse med udtalelse fra Forvaltningskomitéen for Mælk og Mejeriprodukter —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

I forbindelse med den løbende licitation, der blev åbnet ved forordning (EF) nr. 582/2004, er maksimumseksportrestitutionen for det produkt og de destinationer, der er nævnt i samme forordnings artikel 1, stk. 1, 7,00 EUR/100 kg for den licitationsperiode, der udløber den 9. maj 2006.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft den 12. maj 2006.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 11. maj 2006.

På Kommissionens vegne

J. L. DEMARTY

Generaldirektør for landbrug og udvikling af landdistrikter

---

(1)  EFT L 160 af 26.6.1999, s. 48. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 1913/2005 (EUT L 307 af 25.11.2005, s. 2).

1

(2)  EUT L 90 af 27.3.2004, s. 67. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 409/2006 (EUT L 71 af 10.3.2006, s. 5).

2

(3)  EUT L 90 af 27.3.2004, s. 58. Ændret ved forordning (EF) nr. 1814/2005 (EUT L 292 af 8.11.2005, s. 3).

3

---

| 12.5.2006 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 125/23 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2006

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 125/23

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 720/2006

af 11. maj 2006

om fastsættelse af maksimumsrestitutionen ved udførsel af byg inden for rammerne af den i forordning (EF) nr. 1058/2005 omhandlede licitation

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1784/2003 af 29. september 2003 om den fælles markedsordning for korn (1), særlig artikel 13, stk. 3, første afsnit, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | En licitation over restitutionen ved udførsel af byg til visse tredjelande blev åbnet ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1058/2005 (2). |
| --- | --- |

(1)

En licitation over restitutionen ved udførsel af byg til visse tredjelande blev åbnet ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1058/2005 (2).

| (2) | I overensstemmelse med artikel 7 i Kommissionens forordning (EF) nr. 1501/95 af 29. juni 1995 om visse gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EØF) nr. 1766/92 for så vidt angår ydelse af eksportrestitutioner for korn samt de foranstaltninger, der skal træffes inden for kornsektoren i tilfælde af markedsforstyrrelser (3) kan Kommissionen beslutte at fastsætte en maksimumseksportrestitution under hensyntagen til kriterierne i artikel 1 i forordning (EF) nr. 1501/95. I dette tilfælde gives der tilslag til den eller de bydende, hvis bud er lig med eller lavere end maksimumsrestitutionen. |
| --- | --- |

(2)

I overensstemmelse med artikel 7 i Kommissionens forordning (EF) nr. 1501/95 af 29. juni 1995 om visse gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EØF) nr. 1766/92 for så vidt angår ydelse af eksportrestitutioner for korn samt de foranstaltninger, der skal træffes inden for kornsektoren i tilfælde af markedsforstyrrelser (3) kan Kommissionen beslutte at fastsætte en maksimumseksportrestitution under hensyntagen til kriterierne i artikel 1 i forordning (EF) nr. 1501/95. I dette tilfælde gives der tilslag til den eller de bydende, hvis bud er lig med eller lavere end maksimumsrestitutionen.

| (3) | Anvendelse af ovennævnte kriterier på den nuværende markedssituation for den pågældende kornart medfører fastsættelse af maksimumseksportrestitutionen. |
| --- | --- |

(3)

Anvendelse af ovennævnte kriterier på den nuværende markedssituation for den pågældende kornart medfører fastsættelse af maksimumseksportrestitutionen.

| (4) | De i denne forordning fastsatte foranstaltninger er i overensstemmelse med udtalelse fra Forvaltningskomitéen for Korn — |
| --- | --- |

(4)

De i denne forordning fastsatte foranstaltninger er i overensstemmelse med udtalelse fra Forvaltningskomitéen for Korn —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

For bud, der meddeles den 5. til 11. maj 2006 inden for rammerne af den i forordning (EF) nr. 1058/2005 omhandlede licitation, fastsættes maksimumseksportrestitutionen for byg til 5,95 EUR/t.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft den 12. maj 2006.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 11. maj 2006.

På Kommissionens vegne

J. L. DEMARTY

Generaldirektør for landbrug og udvikling af landdistrikter

---

(1)  EUT L 270 af 21.10.2003, s. 78. Ændret ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1154/2005 (EUT L 187 af 19.7.2005, s. 11).

1

(2)  EUT L 174 af 7.7.2005, s. 12.

2

(3)  EFT L 147 af 30.6.1995, s. 7. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 777/2004 (EUT L 123 af 27.4.2004, s. 50).

3

---

| 12.5.2006 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 125/24 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2006

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 125/24

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 721/2006

af 11. maj 2006

om fastsættelse af maksimumsrestitutionen ved udførsel af blød hvede inden for rammerne af den i forordning (EF) nr. 1059/2005 omhandlede licitation

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1784/2003 af 29. september 2003 om den fælles markedsordning for korn (1), særlig artikel 13, stk. 3, første afsnit, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | En licitation over restitutionen ved udførsel af blød hvede til visse tredjelande blev åbnet ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1059/2005 (2). |
| --- | --- |

(1)

En licitation over restitutionen ved udførsel af blød hvede til visse tredjelande blev åbnet ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1059/2005 (2).

| (2) | I overensstemmelse med artikel 7 i Kommissionens forordning (EF) nr. 1501/95 af 29. juni 1995 om visse gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EØF) nr. 1766/92 for så vidt angår ydelse af eksportrestitutioner for korn samt de foranstaltninger, der skal træffes inden for kornsektoren i tilfælde af markedsforstyrrelser (3) kan Kommissionen beslutte at fastsætte en maksimumseksportrestitution under hensyntagen til kriterierne i artikel 1 i forordning (EF) nr. 1501/95. I dette tilfælde gives der tilslag til den eller de bydende, hvis bud er lig med eller lavere end maksimumsrestitutionen. |
| --- | --- |

(2)

I overensstemmelse med artikel 7 i Kommissionens forordning (EF) nr. 1501/95 af 29. juni 1995 om visse gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EØF) nr. 1766/92 for så vidt angår ydelse af eksportrestitutioner for korn samt de foranstaltninger, der skal træffes inden for kornsektoren i tilfælde af markedsforstyrrelser (3) kan Kommissionen beslutte at fastsætte en maksimumseksportrestitution under hensyntagen til kriterierne i artikel 1 i forordning (EF) nr. 1501/95. I dette tilfælde gives der tilslag til den eller de bydende, hvis bud er lig med eller lavere end maksimumsrestitutionen.

| (3) | Anvendelse af ovennævnte kriterier på den nuværende markedssituation for den pågældende kornart medfører fastsættelse af maksimumseksportrestitutionen. |
| --- | --- |

(3)

Anvendelse af ovennævnte kriterier på den nuværende markedssituation for den pågældende kornart medfører fastsættelse af maksimumseksportrestitutionen.

| (4) | De i denne forordning fastsatte foranstaltninger er i overensstemmelse med udtalelse fra Forvaltningskomitéen for Korn — |
| --- | --- |

(4)

De i denne forordning fastsatte foranstaltninger er i overensstemmelse med udtalelse fra Forvaltningskomitéen for Korn —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

For bud, der meddeles fra den 5. til den 11. maj 2006 inden for rammerne af den i forordning (EF) nr. 1059/2005 omhandlede licitation, fastsættes maksimumseksportrestitutionen for blød hvede til 6,20 EUR/t.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft den 12. maj 2006.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 11. maj 2006.

På Kommissionens vegne

J. L. DEMARTY

Generaldirektør for landbrug og udvikling af landdistrikter

---

(1)  EUT L 270 af 21.10.2003, s. 78. Ændret ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1154/2005 (EUT L 187 af 19.7.2005, s. 11).

1

(2)  EUT L 174 af 7.7.2005, s. 15.

2

(3)  EFT L 147 af 30.6.1995, s. 7. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 777/2004 (EUT L 123 af 27.4.2004, s. 50).

3

---

II Retsakter, hvis offentliggørelse ikke er obligatorisk

Kommissionen

| 12.5.2006 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 125/25 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2006

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 125/25

---

KOMMISSIONENS AFGØRELSE

af 19. april 2006

om indførelse af standardformularer til fremsendelse af ansøgninger og afgørelser i henhold til Rådets direktiv 2004/80/EF om erstatning til ofre for forbrydelser

(2006/337/EF)

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets direktiv 2004/80/EF af 29. april 2004 om erstatning til ofre for forbrydelser (1), særlig artikel 14,

efter høring af det udvalg, der er nedsat i medfør af artikel 15, stk. 1, i direktiv 2004/80/EF, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I henhold til direktiv 2004/80/EF skal medlemsstaterne senest den 1. januar 2006 indføre et samarbejdssystem for at lette adgangen til erstatning i tilfælde, hvor en forbrydelse er begået i en anden medlemsstat end offerets sædvanlige opholdsland. |
| --- | --- |

(1)

I henhold til direktiv 2004/80/EF skal medlemsstaterne senest den 1. januar 2006 indføre et samarbejdssystem for at lette adgangen til erstatning i tilfælde, hvor en forbrydelse er begået i en anden medlemsstat end offerets sædvanlige opholdsland.

| (2) | Der bør indføres standardformularer til brug ved fremsendelse af ansøgninger og afgørelser om erstatning i sådanne grænseoverskridende situationer — |
| --- | --- |

(2)

Der bør indføres standardformularer til brug ved fremsendelse af ansøgninger og afgørelser om erstatning i sådanne grænseoverskridende situationer —

TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:

Eneste artikel

1.   Til fremsendelse af erstatningsansøgninger i henhold til artikel 6, stk. 2, i direktiv 2004/80/EF benyttes de i bilag I fastlagte standardformularer.

2.   Til fremsendelse af afgørelser om erstatningsansøgninger i henhold til artikel 10 i direktiv 2004/80/EF benyttes de i bilag II fastlagte standardformularer.

Udfærdiget i Bruxelles, den 19. april 2006.

På Kommissionens vegne

Franco FRATTINI

Næstformand

---

(1)  EUT L 261 af 6.8.2004, s. 15.

1

---

BILAG I

Image

Image

Image

---

BILAG II

Image

Image

---

| 12.5.2006 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 125/31 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2006

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 125/31

---

KOMMISSIONENS BESLUTNING

af 8. maj 2006

om at bemyndige Polen til at forbyde anvendelse på landets område af visse majssorter, der er opført i den fælles sortsliste over landbrugsplantearter, i henhold til Rådets direktiv 2002/53/EF

(meddelt under nummer K(2006) 1790)

(Kun den polske udgave er autentisk)

(2006/338/EF)

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets direktiv 2002/53/EF af 13. juni 2002 om den fælles sortsliste over landbrugsplantearter (1), særlig artikel 16, stk. 2, litra b), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I overensstemmelse med artikel 17 i direktiv 2002/53/EF offentliggjorde Kommissionen i Den Europæiske Unions Tidende, C-udgaven, under betegnelsen »Fælles sortsliste over landbrugsplantearter«, navnene på en række majssorter. |
| --- | --- |

(1)

I overensstemmelse med artikel 17 i direktiv 2002/53/EF offentliggjorde Kommissionen i Den Europæiske Unions Tidende, C-udgaven, under betegnelsen »Fælles sortsliste over landbrugsplantearter«, navnene på en række majssorter.

| (2) | I henhold til direktivets artikel 16, stk. 1, skal medlemsstaterne drage omsorg for, at frø af sorter, der er godkendt i henhold til nævnte direktiv eller på grundlag af principper svarende til principperne i direktivet, med virkning fra den i direktivets artikel 17 omhandlede offentliggørelse ikke underkastes nogen form for handelsrestriktioner med hensyn til sorten. |
| --- | --- |

(2)

I henhold til direktivets artikel 16, stk. 1, skal medlemsstaterne drage omsorg for, at frø af sorter, der er godkendt i henhold til nævnte direktiv eller på grundlag af principper svarende til principperne i direktivet, med virkning fra den i direktivets artikel 17 omhandlede offentliggørelse ikke underkastes nogen form for handelsrestriktioner med hensyn til sorten.

| (3) | Den 24. juni 2005 modtog Kommissionen en ansøgning fra Polen om bemyndigelse til på grundlag af artikel 16, stk. 2, litra b), at forbyde anvendelse og markedsføring af frømateriale af majssorter, som ikke er egnet til dyrkning i Polen. Denne ansøgning kom efter en ansøgning vedrørende genetisk modificerede majssorter, som vil blive gjort til genstand for en særskilt beslutning. |
| --- | --- |

(3)

Den 24. juni 2005 modtog Kommissionen en ansøgning fra Polen om bemyndigelse til på grundlag af artikel 16, stk. 2, litra b), at forbyde anvendelse og markedsføring af frømateriale af majssorter, som ikke er egnet til dyrkning i Polen. Denne ansøgning kom efter en ansøgning vedrørende genetisk modificerede majssorter, som vil blive gjort til genstand for en særskilt beslutning.

| (4) | Den 9. december 2005 sendte Polen Kommissionen en liste over majssorter, som blev betragtet som uegnet til dyrkning i Polen. De polske myndigheder kompletterede listen ved brev af 9. januar 2006. Polen ansøger om bemyndigelse til at forbyde alle majssorterne på listen på landets område i et ikke nærmere angivet tidsrum. |
| --- | --- |

(4)

Den 9. december 2005 sendte Polen Kommissionen en liste over majssorter, som blev betragtet som uegnet til dyrkning i Polen. De polske myndigheder kompletterede listen ved brev af 9. januar 2006. Polen ansøger om bemyndigelse til at forbyde alle majssorterne på listen på landets område i et ikke nærmere angivet tidsrum.

| (5) | Under henvisning til sidste punktum i artikel 16, stk. 2, litra b), hvoraf det fremgår, at en sådan ansøgning skal indgives inden udgangen af tredje kalenderår, efter den pågældende sort er blevet godkendt til optagelse på den fælles sortsliste, kan Polens ansøgning fra 2005 ikke omfatte de sorter, der er blevet godkendt til optagelse på den fælles sortsliste før den 1. januar 2002. |
| --- | --- |

(5)

Under henvisning til sidste punktum i artikel 16, stk. 2, litra b), hvoraf det fremgår, at en sådan ansøgning skal indgives inden udgangen af tredje kalenderår, efter den pågældende sort er blevet godkendt til optagelse på den fælles sortsliste, kan Polens ansøgning fra 2005 ikke omfatte de sorter, der er blevet godkendt til optagelse på den fælles sortsliste før den 1. januar 2002.

| (6) | Af de oplysninger, der er til rådighed om de pågældende sorter, fremgår det, at det er almindelig kendt, at de ikke er egnede til dyrkning i nogen del af Polen på grund af for høje modenhedsklasser, der ligger på mindst 350 målt efter FAO's indeks, eller tilsvarende modenhedsklasser. De klimatiske forhold og de produktionsfaktorer i landbruget, der gør sig gældende, udgør en permanent hindring for at dyrke disse sorter i Polen. |
| --- | --- |

(6)

Af de oplysninger, der er til rådighed om de pågældende sorter, fremgår det, at det er almindelig kendt, at de ikke er egnede til dyrkning i nogen del af Polen på grund af for høje modenhedsklasser, der ligger på mindst 350 målt efter FAO's indeks, eller tilsvarende modenhedsklasser. De klimatiske forhold og de produktionsfaktorer i landbruget, der gør sig gældende, udgør en permanent hindring for at dyrke disse sorter i Polen.

| (7) | På denne baggrund bør Polens ansøgning imødekommes i henhold til artikel 16, stk. 2, litra b), for de majssorter, som er opført i nærværende beslutning, men ikke for de sorter, der blev opført i den fælles sortsliste før den 1. januar 2002. |
| --- | --- |

(7)

På denne baggrund bør Polens ansøgning imødekommes i henhold til artikel 16, stk. 2, litra b), for de majssorter, som er opført i nærværende beslutning, men ikke for de sorter, der blev opført i den fælles sortsliste før den 1. januar 2002.

| (8) | For at give Kommissionen mulighed for at underrette de øvrige medlemsstater og at ajourføre den fælles sortsliste over landbrugsplantearter, som direktiv 2002/53/EF indeholder bestemmelser om, bør det kræves, at Polen giver Kommissionen meddelelse herom, når landet gør brug af den tilladelse, der indrømmes i henhold til nærværende beslutning. |
| --- | --- |

(8)

For at give Kommissionen mulighed for at underrette de øvrige medlemsstater og at ajourføre den fælles sortsliste over landbrugsplantearter, som direktiv 2002/53/EF indeholder bestemmelser om, bør det kræves, at Polen giver Kommissionen meddelelse herom, når landet gør brug af den tilladelse, der indrømmes i henhold til nærværende beslutning.

| (9) | Foranstaltningerne i denne beslutning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Frø og Plantemateriale henhørende under Landbrug, Havebrug og Skovbrug — |
| --- | --- |

(9)

Foranstaltningerne i denne beslutning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Frø og Plantemateriale henhørende under Landbrug, Havebrug og Skovbrug —

VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING:

Artikel 1

Polen bemyndiges til at forbyde anvendelsen i alle dele af landets område af de majssorter, der er opført i bilaget til nærværende beslutning.

Artikel 2

Den resterende del af Polens ansøgning, som dækker majssorter opført i den fælles sortsliste før den 1. januar 2002, afvises.

Artikel 3

For at give Kommissionen mulighed for at underrette de øvrige medlemsstater, giver Polen Kommissionen meddelelse herom, når der gøres brug af den tilladelse, der indrømmes i henhold til artikel 1.

Artikel 4

Denne beslutning er rettet til Republikken Polen.

Udfærdiget i Bruxelles, den 8. maj 2006.

På Kommissionens vegne

Markos KYPRIANOU

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EFT L 193 af 20.7.2002, s. 1. Ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (EUT L 268 af 18.10.2003, s. 1).

1

---

BILAG

| 1. | Abelter |
| --- | --- |

1.

Abelter

| 2. | Abilio |
| --- | --- |

2.

Abilio

| 3. | Acarro |
| --- | --- |

3.

Acarro

| 4. | Acka |
| --- | --- |

4.

Acka

| 5. | Actinio |
| --- | --- |

5.

Actinio

| 6. | Adelin |
| --- | --- |

6.

Adelin

| 7. | Adenia |
| --- | --- |

7.

Adenia

| 8. | Agosto |
| --- | --- |

8.

Agosto

| 9. | Agrister |
| --- | --- |

9.

Agrister

| 10. | Akira |
| --- | --- |

10.

Akira

| 11. | Albeniz |
| --- | --- |

11.

Albeniz

| 12. | Alegria |
| --- | --- |

12.

Alegria

| 13. | Alexander |
| --- | --- |

13.

Alexander

| 14. | Aligot |
| --- | --- |

14.

Aligot

| 15. | Alimor |
| --- | --- |

15.

Alimor

| 16. | Alinea |
| --- | --- |

16.

Alinea

| 17. | Alisun |
| --- | --- |

17.

Alisun

| 18. | Allater |
| --- | --- |

18.

Allater

| 19. | Almeda |
| --- | --- |

19.

Almeda

| 20. | Alonzo |
| --- | --- |

20.

Alonzo

| 21. | Alpaga |
| --- | --- |

21.

Alpaga

| 22. | Alpha |
| --- | --- |

22.

Alpha

| 23. | Alpistar |
| --- | --- |

23.

Alpistar

| 24. | Alumeo |
| --- | --- |

24.

Alumeo

| 25. | Alyscan |
| --- | --- |

25.

Alyscan

| 26. | Alyssa |
| --- | --- |

26.

Alyssa

| 27. | Amazon |
| --- | --- |

27.

Amazon

| 28. | Ambassad |
| --- | --- |

28.

Ambassad

| 29. | Ametiszt |
| --- | --- |

29.

Ametiszt

| 30. | Ammon |
| --- | --- |

30.

Ammon

| 31. | Anader |
| --- | --- |

31.

Anader

| 32. | Anelka |
| --- | --- |

32.

Anelka

| 33. | Anetta |
| --- | --- |

33.

Anetta

| 34. | Anjou 299 |
| --- | --- |

34.

Anjou 299

| 35. | Anjou 441 |
| --- | --- |

35.

Anjou 441

| 36. | Antonius |
| --- | --- |

36.

Antonius

| 37. | Apex |
| --- | --- |

37.

Apex

| 38. | Apollo |
| --- | --- |

38.

Apollo

| 39. | Appyver |
| --- | --- |

39.

Appyver

| 40. | Archimed |
| --- | --- |

40.

Archimed

| 41. | Arkam |
| --- | --- |

41.

Arkam

| 42. | Árpád |
| --- | --- |

42.

Árpád

| 43. | Arrazas |
| --- | --- |

43.

Arrazas

| 44. | Arrius |
| --- | --- |

44.

Arrius

| 45. | Arzano |
| --- | --- |

45.

Arzano

| 46. | Asturial |
| --- | --- |

46.

Asturial

| 47. | Ász |
| --- | --- |

47.

Ász

| 48. | Aucaria |
| --- | --- |

48.

Aucaria

| 49. | Audistar |
| --- | --- |

49.

Audistar

| 50. | AW 641 |
| --- | --- |

50.

AW 641

| 51. | Awax 580 |
| --- | --- |

51.

Awax 580

| 52. | Azema |
| --- | --- |

52.

Azema

| 53. | Azzurro |
| --- | --- |

53.

Azzurro

| 54. | Balzac |
| --- | --- |

54.

Balzac

| 55. | Bambino |
| --- | --- |

55.

Bambino

| 56. | Baobab |
| --- | --- |

56.

Baobab

| 57. | Baranya |
| --- | --- |

57.

Baranya

| 58. | Bardenas |
| --- | --- |

58.

Bardenas

| 59. | Belisama |
| --- | --- |

59.

Belisama

| 60. | Bella TC |
| --- | --- |

60.

Bella TC

| 61. | Biancama |
| --- | --- |

61.

Biancama

| 62. | Biotop |
| --- | --- |

62.

Biotop

| 63. | Bogát |
| --- | --- |

63.

Bogát

| 64. | Bora |
| --- | --- |

64.

Bora

| 65. | Borja |
| --- | --- |

65.

Borja

| 66. | Boydur |
| --- | --- |

66.

Boydur

| 67. | Briantis |
| --- | --- |

67.

Briantis

| 68. | Bronx |
| --- | --- |

68.

Bronx

| 69. | Bukari |
| --- | --- |

69.

Bukari

| 70. | Buzet |
| --- | --- |

70.

Buzet

| 71. | Caixa |
| --- | --- |

71.

Caixa

| 72. | Cambio |
| --- | --- |

72.

Cambio

| 73. | Canossa |
| --- | --- |

73.

Canossa

| 74. | Cantabris |
| --- | --- |

74.

Cantabris

| 75. | Canto |
| --- | --- |

75.

Canto

| 76. | Caporal |
| --- | --- |

76.

Caporal

| 77. | Casado |
| --- | --- |

77.

Casado

| 78. | Célest SUMO |
| --- | --- |

78.

Célest SUMO

| 79. | Célest |
| --- | --- |

79.

Célest

| 80. | Celestis |
| --- | --- |

80.

Celestis

| 81. | Centis 350 |
| --- | --- |

81.

Centis 350

| 82. | Ceslav |
| --- | --- |

82.

Ceslav

| 83. | Cestan 425 |
| --- | --- |

83.

Cestan 425

| 84. | Chalcao |
| --- | --- |

84.

Chalcao

| 85. | Changi CS |
| --- | --- |

85.

Changi CS

| 86. | Charron |
| --- | --- |

86.

Charron

| 87. | Chillan |
| --- | --- |

87.

Chillan

| 88. | Chimene |
| --- | --- |

88.

Chimene

| 89. | Ciad |
| --- | --- |

89.

Ciad

| 90. | Clementis |
| --- | --- |

90.

Clementis

| 91. | Codifirst |
| --- | --- |

91.

Codifirst

| 92. | Codiroc |
| --- | --- |

92.

Codiroc

| 93. | Codisil |
| --- | --- |

93.

Codisil

| 94. | Codistar |
| --- | --- |

94.

Codistar

| 95. | Coppelia |
| --- | --- |

95.

Coppelia

| 96. | Corinthe |
| --- | --- |

96.

Corinthe

| 97. | Corona |
| --- | --- |

97.

Corona

| 98. | Coventry |
| --- | --- |

98.

Coventry

| 99. | Crudo |
| --- | --- |

99.

Crudo

| 100. | Cruzado |
| --- | --- |

100.

Cruzado

| 101. | Csilla |
| --- | --- |

101.

Csilla

| 102. | CSL516 |
| --- | --- |

102.

CSL516

| 103. | Cuartal CL |
| --- | --- |

103.

Cuartal CL

| 104. | Cuartal Waxy |
| --- | --- |

104.

Cuartal Waxy

| 105. | Dante |
| --- | --- |

105.

Dante

| 106. | Darling |
| --- | --- |

106.

Darling

| 107. | Debreceni SC 351 |
| --- | --- |

107.

Debreceni SC 351

| 108. | Debreceni TC 382 |
| --- | --- |

108.

Debreceni TC 382

| 109. | Deheb |
| --- | --- |

109.

Deheb

| 110. | Derkou |
| --- | --- |

110.

Derkou

| 111. | Dharma |
| --- | --- |

111.

Dharma

| 112. | Dina |
| --- | --- |

112.

Dina

| 113. | Dior |
| --- | --- |

113.

Dior

| 114. | DK 386 |
| --- | --- |

114.

DK 386

| 115. | DK 434 |
| --- | --- |

115.

DK 434

| 116. | DK 443 |
| --- | --- |

116.

DK 443

| 117. | DK 454 |
| --- | --- |

117.

DK 454

| 118. | DK 471 |
| --- | --- |

118.

DK 471

| 119. | DK 471 IMI |
| --- | --- |

119.

DK 471 IMI

| 120. | DK 477 |
| --- | --- |

120.

DK 477

| 121. | DK 523 |
| --- | --- |

121.

DK 523

| 122. | DK 526 |
| --- | --- |

122.

DK 526

| 123. | DK 527 |
| --- | --- |

123.

DK 527

| 124. | DK 557 |
| --- | --- |

124.

DK 557

| 125. | DK 573 |
| --- | --- |

125.

DK 573

| 126. | DK Cesar |
| --- | --- |

126.

DK Cesar

| 127. | DK277 |
| --- | --- |

127.

DK277

| 128. | DKC 5211 |
| --- | --- |

128.

DKC 5211

| 129. | DKC3617 |
| --- | --- |

129.

DKC3617

| 130. | DKC4604 |
| --- | --- |

130.

DKC4604

| 131. | DKC4622 |
| --- | --- |

131.

DKC4622

| 132. | DKC4626 |
| --- | --- |

132.

DKC4626

| 133. | DKC4778 |
| --- | --- |

133.

DKC4778

| 134. | DKC4845 |
| --- | --- |

134.

DKC4845

| 135. | DKC4851 |
| --- | --- |

135.

DKC4851

| 136. | DKC4915 |
| --- | --- |

136.

DKC4915

| 137. | DKC4950 |
| --- | --- |

137.

DKC4950

| 138. | DKC5011 |
| --- | --- |

138.

DKC5011

| 139. | DKC5041 |
| --- | --- |

139.

DKC5041

| 140. | DKC5050 |
| --- | --- |

140.

DKC5050

| 141. | DKC5143 |
| --- | --- |

141.

DKC5143

| 142. | DKC5150 |
| --- | --- |

142.

DKC5150

| 143. | DKC5303 |
| --- | --- |

143.

DKC5303

| 144. | DKC5353 |
| --- | --- |

144.

DKC5353

| 145. | DKC5434 |
| --- | --- |

145.

DKC5434

| 146. | DKC5442 |
| --- | --- |

146.

DKC5442

| 147. | DKC5542 |
| --- | --- |

147.

DKC5542

| 148. | DKC5555 |
| --- | --- |

148.

DKC5555

| 149. | DKC5560 |
| --- | --- |

149.

DKC5560

| 150. | DKC5735 |
| --- | --- |

150.

DKC5735

| 151. | DKC5783 |
| --- | --- |

151.

DKC5783

| 152. | DKC5847 |
| --- | --- |

152.

DKC5847

| 153. | DKC5856 |
| --- | --- |

153.

DKC5856

| 154. | DKC5943 |
| --- | --- |

154.

DKC5943

| 155. | DKC6006 |
| --- | --- |

155.

DKC6006

| 156. | DKC6011 |
| --- | --- |

156.

DKC6011

| 157. | DKC6022 |
| --- | --- |

157.

DKC6022

| 158. | DKC6040 |
| --- | --- |

158.

DKC6040

| 159. | DKC6142 |
| --- | --- |

159.

DKC6142

| 160. | DKC6203 |
| --- | --- |

160.

DKC6203

| 161. | DKC6309 |
| --- | --- |

161.

DKC6309

| 162. | DKC6348 |
| --- | --- |

162.

DKC6348

| 163. | DKC6417 |
| --- | --- |

163.

DKC6417

| 164. | DKC6418 |
| --- | --- |

164.

DKC6418

| 165. | DKC6441 |
| --- | --- |

165.

DKC6441

| 166. | DKC6455 |
| --- | --- |

166.

DKC6455

| 167. | DKC6457 |
| --- | --- |

167.

DKC6457

| 168. | DKC6515 |
| --- | --- |

168.

DKC6515

| 169. | DKC6521 |
| --- | --- |

169.

DKC6521

| 170. | DKC6528 |
| --- | --- |

170.

DKC6528

| 171. | DKC6530 |
| --- | --- |

171.

DKC6530

| 172. | DKC6535 |
| --- | --- |

172.

DKC6535

| 173. | DKC6610 |
| --- | --- |

173.

DKC6610

| 174. | DKC6644 |
| --- | --- |

174.

DKC6644

| 175. | DKC6652 |
| --- | --- |

175.

DKC6652

| 176. | DKC6653 |
| --- | --- |

176.

DKC6653

| 177. | DKC6660 |
| --- | --- |

177.

DKC6660

| 178. | DKC6710 |
| --- | --- |

178.

DKC6710

| 179. | DKC6749 |
| --- | --- |

179.

DKC6749

| 180. | DKC6810 |
| --- | --- |

180.

DKC6810

| 181. | DKC6818 |
| --- | --- |

181.

DKC6818

| 182. | DKC6819 |
| --- | --- |

182.

DKC6819

| 183. | DKC6841 |
| --- | --- |

183.

DKC6841

| 184. | DKC6842 |
| --- | --- |

184.

DKC6842

| 185. | DKC6843 |
| --- | --- |

185.

DKC6843

| 186. | DKC6854 |
| --- | --- |

186.

DKC6854

| 187. | Dorika |
| --- | --- |

187.

Dorika

| 188. | Draft |
| --- | --- |

188.

Draft

| 189. | Dráva |
| --- | --- |

189.

Dráva

| 190. | Dumboa |
| --- | --- |

190.

Dumboa

| 191. | Duplo |
| --- | --- |

191.

Duplo

| 192. | Durali CS |
| --- | --- |

192.

Durali CS

| 193. | Dylan |
| --- | --- |

193.

Dylan

| 194. | Edistar |
| --- | --- |

194.

Edistar

| 195. | Eiffel |
| --- | --- |

195.

Eiffel

| 196. | Elixxir |
| --- | --- |

196.

Elixxir

| 197. | Ella |
| --- | --- |

197.

Ella

| 198. | Entri CS |
| --- | --- |

198.

Entri CS

| 199. | Epila |
| --- | --- |

199.

Epila

| 200. | Eric |
| --- | --- |

200.

Eric

| 201. | Erika |
| --- | --- |

201.

Erika

| 202. | ES Acuerdo |
| --- | --- |

202.

ES Acuerdo

| 203. | ES Aficion |
| --- | --- |

203.

ES Aficion

| 204. | ES Antania |
| --- | --- |

204.

ES Antania

| 205. | ES Archipel |
| --- | --- |

205.

ES Archipel

| 206. | ES Arrabal |
| --- | --- |

206.

ES Arrabal

| 207. | ES Arroyo |
| --- | --- |

207.

ES Arroyo

| 208. | ES Baila |
| --- | --- |

208.

ES Baila

| 209. | ES Balaton |
| --- | --- |

209.

ES Balaton

| 210. | ES Beguin |
| --- | --- |

210.

ES Beguin

| 211. | ES Behobie |
| --- | --- |

211.

ES Behobie

| 212. | ES Bilal |
| --- | --- |

212.

ES Bilal

| 213. | ES Bishop |
| --- | --- |

213.

ES Bishop

| 214. | ES Bocuse |
| --- | --- |

214.

ES Bocuse

| 215. | ES Borotra |
| --- | --- |

215.

ES Borotra

| 216. | ES Break |
| --- | --- |

216.

ES Break

| 217. | ES Brindis |
| --- | --- |

217.

ES Brindis

| 218. | ES Bronca |
| --- | --- |

218.

ES Bronca

| 219. | ES Bubka |
| --- | --- |

219.

ES Bubka

| 220. | ES Burkina |
| --- | --- |

220.

ES Burkina

| 221. | ES Littoral |
| --- | --- |

221.

ES Littoral

| 222. | ES Nutriplus |
| --- | --- |

222.

ES Nutriplus

| 223. | ES Paolis |
| --- | --- |

223.

ES Paolis

| 224. | Evelina |
| --- | --- |

224.

Evelina

| 225. | Evelina IT |
| --- | --- |

225.

Evelina IT

| 226. | Evolia |
| --- | --- |

226.

Evolia

| 227. | Exalto |
| --- | --- |

227.

Exalto

| 228. | Fakirus |
| --- | --- |

228.

Fakirus

| 229. | Feiri |
| --- | --- |

229.

Feiri

| 230. | Felike |
| --- | --- |

230.

Felike

| 231. | Ferouz |
| --- | --- |

231.

Ferouz

| 232. | Figueras |
| --- | --- |

232.

Figueras

| 233. | Filia |
| --- | --- |

233.

Filia

| 234. | Fiorinis |
| --- | --- |

234.

Fiorinis

| 235. | FMB0232 |
| --- | --- |

235.

FMB0232

| 236. | Foxtro |
| --- | --- |

236.

Foxtro

| 237. | Frontal |
| --- | --- |

237.

Frontal

| 238. | Funni |
| --- | --- |

238.

Funni

| 239. | Furio Sumo |
| --- | --- |

239.

Furio Sumo

| 240. | Fusion |
| --- | --- |

240.

Fusion

| 241. | Galeon |
| --- | --- |

241.

Galeon

| 242. | Galgacorn |
| --- | --- |

242.

Galgacorn

| 243. | Gallego |
| --- | --- |

243.

Gallego

| 244. | Garabi CS |
| --- | --- |

244.

Garabi CS

| 245. | Garonis Waxy |
| --- | --- |

245.

Garonis Waxy

| 246. | Gavilan |
| --- | --- |

246.

Gavilan

| 247. | Gazda MTC |
| --- | --- |

247.

Gazda MTC

| 248. | Geyser |
| --- | --- |

248.

Geyser

| 249. | Gibsi |
| --- | --- |

249.

Gibsi

| 250. | Goldaffe |
| --- | --- |

250.

Goldaffe

| 251. | Goldalbi |
| --- | --- |

251.

Goldalbi

| 252. | Goldalex |
| --- | --- |

252.

Goldalex

| 253. | Goldami |
| --- | --- |

253.

Goldami

| 254. | Goldandy |
| --- | --- |

254.

Goldandy

| 255. | Goldarielle |
| --- | --- |

255.

Goldarielle

| 256. | Goldblue |
| --- | --- |

256.

Goldblue

| 257. | Goldbrando |
| --- | --- |

257.

Goldbrando

| 258. | Goldbull |
| --- | --- |

258.

Goldbull

| 259. | Goldelfia |
| --- | --- |

259.

Goldelfia

| 260. | Goldenver |
| --- | --- |

260.

Goldenver

| 261. | Goldexel |
| --- | --- |

261.

Goldexel

| 262. | Goldextra |
| --- | --- |

262.

Goldextra

| 263. | Goldfaber |
| --- | --- |

263.

Goldfaber

| 264. | Goldfalcon |
| --- | --- |

264.

Goldfalcon

| 265. | Goldfast |
| --- | --- |

265.

Goldfast

| 266. | Goldfenix |
| --- | --- |

266.

Goldfenix

| 267. | Goldfert |
| --- | --- |

267.

Goldfert

| 268. | Goldfinger |
| --- | --- |

268.

Goldfinger

| 269. | Goldflash |
| --- | --- |

269.

Goldflash

| 270. | Goldflorence |
| --- | --- |

270.

Goldflorence

| 271. | Goldfrank |
| --- | --- |

271.

Goldfrank

| 272. | Goldiego |
| --- | --- |

272.

Goldiego

| 273. | Goldimax |
| --- | --- |

273.

Goldimax

| 274. | Goldinter |
| --- | --- |

274.

Goldinter

| 275. | Goldistal |
| --- | --- |

275.

Goldistal

| 276. | Goldixos |
| --- | --- |

276.

Goldixos

| 277. | Goldjane |
| --- | --- |

277.

Goldjane

| 278. | Goldjulia |
| --- | --- |

278.

Goldjulia

| 279. | Goldkim |
| --- | --- |

279.

Goldkim

| 280. | Goldkiwi |
| --- | --- |

280.

Goldkiwi

| 281. | Goldland |
| --- | --- |

281.

Goldland

| 282. | Goldlord |
| --- | --- |

282.

Goldlord

| 283. | Goldman |
| --- | --- |

283.

Goldman

| 284. | Goldmarian |
| --- | --- |

284.

Goldmarian

| 285. | Goldmatrix |
| --- | --- |

285.

Goldmatrix

| 286. | Goldmaxim |
| --- | --- |

286.

Goldmaxim

| 287. | Goldmedal |
| --- | --- |

287.

Goldmedal

| 288. | Goldmichel |
| --- | --- |

288.

Goldmichel

| 289. | Goldmistral |
| --- | --- |

289.

Goldmistral

| 290. | Goldolivia |
| --- | --- |

290.

Goldolivia

| 291. | Goldorac |
| --- | --- |

291.

Goldorac

| 292. | Goldpatrick |
| --- | --- |

292.

Goldpatrick

| 293. | Goldplus |
| --- | --- |

293.

Goldplus

| 294. | Goldpollen |
| --- | --- |

294.

Goldpollen

| 295. | Goldposter |
| --- | --- |

295.

Goldposter

| 296. | Goldragon |
| --- | --- |

296.

Goldragon

| 297. | Goldrailer |
| --- | --- |

297.

Goldrailer

| 298. | Goldrocky |
| --- | --- |

298.

Goldrocky

| 299. | Goldsander |
| --- | --- |

299.

Goldsander

| 300. | Goldsix |
| --- | --- |

300.

Goldsix

| 301. | Goldstorm |
| --- | --- |

301.

Goldstorm

| 302. | Goldtom |
| --- | --- |

302.

Goldtom

| 303. | Goldweb |
| --- | --- |

303.

Goldweb

| 304. | Goldwest |
| --- | --- |

304.

Goldwest

| 305. | Goldwin |
| --- | --- |

305.

Goldwin

| 306. | Goldyork |
| --- | --- |

306.

Goldyork

| 307. | Góré |
| --- | --- |

307.

Góré

| 308. | Grecale |
| --- | --- |

308.

Grecale

| 309. | Grip |
| --- | --- |

309.

Grip

| 310. | Gruni CS |
| --- | --- |

310.

Gruni CS

| 311. | Guadalquivir |
| --- | --- |

311.

Guadalquivir

| 312. | Gutwein 2553 |
| --- | --- |

312.

Gutwein 2553

| 313. | Gutwein 2605 |
| --- | --- |

313.

Gutwein 2605

| 314. | Hajnal |
| --- | --- |

314.

Hajnal

| 315. | Helen |
| --- | --- |

315.

Helen

| 316. | Horus |
| --- | --- |

316.

Horus

| 317. | Horus CL |
| --- | --- |

317.

Horus CL

| 318. | Hunor |
| --- | --- |

318.

Hunor

| 319. | Hypnos CL |
| --- | --- |

319.

Hypnos CL

| 320. | Hypnos |
| --- | --- |

320.

Hypnos

| 321. | Ida MTC |
| --- | --- |

321.

Ida MTC

| 322. | Inka |
| --- | --- |

322.

Inka

| 323. | Iseran |
| --- | --- |

323.

Iseran

| 324. | ISH402 |
| --- | --- |

324.

ISH402

| 325. | ISH601 |
| --- | --- |

325.

ISH601

| 326. | Izabella |
| --- | --- |

326.

Izabella

| 327. | Jázmin |
| --- | --- |

327.

Jázmin

| 328. | Jazzi CS |
| --- | --- |

328.

Jazzi CS

| 329. | Jennifer |
| --- | --- |

329.

Jennifer

| 330. | Jorale |
| --- | --- |

330.

Jorale

| 331. | Jouvence |
| --- | --- |

331.

Jouvence

| 332. | Joyyo |
| --- | --- |

332.

Joyyo

| 333. | Jozefina |
| --- | --- |

333.

Jozefina

| 334. | Jumper |
| --- | --- |

334.

Jumper

| 335. | Kabey |
| --- | --- |

335.

Kabey

| 336. | Kabir |
| --- | --- |

336.

Kabir

| 337. | Kabos |
| --- | --- |

337.

Kabos

| 338. | Kámasil |
| --- | --- |

338.

Kámasil

| 339. | Kamil |
| --- | --- |

339.

Kamil

| 340. | Kamilla |
| --- | --- |

340.

Kamilla

| 341. | Kandoo |
| --- | --- |

341.

Kandoo

| 342. | Karate |
| --- | --- |

342.

Karate

| 343. | Karedas |
| --- | --- |

343.

Karedas

| 344. | Karen |
| --- | --- |

344.

Karen

| 345. | Karmental |
| --- | --- |

345.

Karmental

| 346. | Karolina |
| --- | --- |

346.

Karolina

| 347. | Karrier |
| --- | --- |

347.

Karrier

| 348. | Kelving |
| --- | --- |

348.

Kelving

| 349. | Kemer |
| --- | --- |

349.

Kemer

| 350. | Kent |
| --- | --- |

350.

Kent

| 351. | Keplero |
| --- | --- |

351.

Keplero

| 352. | Kermess |
| --- | --- |

352.

Kermess

| 353. | Kincs |
| --- | --- |

353.

Kincs

| 354. | Kiskun 449 |
| --- | --- |

354.

Kiskun 449

| 355. | Kiskun 4532 |
| --- | --- |

355.

Kiskun 4532

| 356. | Kiskun DC 4325 |
| --- | --- |

356.

Kiskun DC 4325

| 357. | Kiskun DC 4430 |
| --- | --- |

357.

Kiskun DC 4430

| 358. | Kiskun DC 4468 |
| --- | --- |

358.

Kiskun DC 4468

| 359. | Kiskun Nora |
| --- | --- |

359.

Kiskun Nora

| 360. | Kiskun SC 297 |
| --- | --- |

360.

Kiskun SC 297

| 361. | Kiskun SC 398 |
| --- | --- |

361.

Kiskun SC 398

| 362. | Kiskun SC 4390 |
| --- | --- |

362.

Kiskun SC 4390

| 363. | Kiskun SC 4444 |
| --- | --- |

363.

Kiskun SC 4444

| 364. | Kiskun SC 4451 |
| --- | --- |

364.

Kiskun SC 4451

| 365. | Kiskun SC 4517 |
| --- | --- |

365.

Kiskun SC 4517

| 366. | Kiskun TC 351 |
| --- | --- |

366.

Kiskun TC 351

| 367. | Kiskun TC 380 |
| --- | --- |

367.

Kiskun TC 380

| 368. | Kiskun TC 4255 |
| --- | --- |

368.

Kiskun TC 4255

| 369. | Kiskun TC 4361 |
| --- | --- |

369.

Kiskun TC 4361

| 370. | Kiskun TC 4371 |
| --- | --- |

370.

Kiskun TC 4371

| 371. | Kiskun TC 4394 |
| --- | --- |

371.

Kiskun TC 4394

| 372. | Kiskun TC 4454 |
| --- | --- |

372.

Kiskun TC 4454

| 373. | Kiskun TC 4487 |
| --- | --- |

373.

Kiskun TC 4487

| 374. | Kiskun TC 4515 |
| --- | --- |

374.

Kiskun TC 4515

| 375. | Kismet |
| --- | --- |

375.

Kismet

| 376. | Kitty |
| --- | --- |

376.

Kitty

| 377. | Klaxon |
| --- | --- |

377.

Klaxon

| 378. | Klimt |
| --- | --- |

378.

Klimt

| 379. | Kodipack |
| --- | --- |

379.

Kodipack

| 380. | Kompakt |
| --- | --- |

380.

Kompakt

| 381. | Konsol |
| --- | --- |

381.

Konsol

| 382. | Korlitia |
| --- | --- |

382.

Korlitia

| 383. | Kosha |
| --- | --- |

383.

Kosha

| 384. | Kratere |
| --- | --- |

384.

Kratere

| 385. | Kristallo |
| --- | --- |

385.

Kristallo

| 386. | Krokus |
| --- | --- |

386.

Krokus

| 387. | Kuadro |
| --- | --- |

387.

Kuadro

| 388. | Kubrick |
| --- | --- |

388.

Kubrick

| 389. | Kudos |
| --- | --- |

389.

Kudos

| 390. | Kumin |
| --- | --- |

390.

Kumin

| 391. | Kursus |
| --- | --- |

391.

Kursus

| 392. | Kuxxoa |
| --- | --- |

392.

Kuxxoa

| 393. | KWS 2376 |
| --- | --- |

393.

KWS 2376

| 394. | KWS 379 |
| --- | --- |

394.

KWS 379

| 395. | KWS 459 |
| --- | --- |

395.

KWS 459

| 396. | KWS 474 |
| --- | --- |

396.

KWS 474

| 397. | KWS0551 |
| --- | --- |

397.

KWS0551

| 398. | KWS1393 |
| --- | --- |

398.

KWS1393

| 399. | KWS1394 |
| --- | --- |

399.

KWS1394

| 400. | KWS1398 |
| --- | --- |

400.

KWS1398

| 401. | Lacasta |
| --- | --- |

401.

Lacasta

| 402. | Larigal |
| --- | --- |

402.

Larigal

| 403. | Lazaro |
| --- | --- |

403.

Lazaro

| 404. | Ledina |
| --- | --- |

404.

Ledina

| 405. | Leila |
| --- | --- |

405.

Leila

| 406. | Leopard |
| --- | --- |

406.

Leopard

| 407. | LG 24.47 waxy |
| --- | --- |

407.

LG 24.47 waxy

| 408. | LG 2470 |
| --- | --- |

408.

LG 2470

| 409. | LG 2481 |
| --- | --- |

409.

LG 2481

| 410. | LG 2533 |
| --- | --- |

410.

LG 2533

| 411. | LG 3362 |
| --- | --- |

411.

LG 3362

| 412. | LG 34.57 |
| --- | --- |

412.

LG 34.57

| 413. | LG3330 |
| --- | --- |

413.

LG3330

| 414. | LG3409 |
| --- | --- |

414.

LG3409

| 415. | LG3440 |
| --- | --- |

415.

LG3440

| 416. | LG3442 |
| --- | --- |

416.

LG3442

| 417. | LG3443 |
| --- | --- |

417.

LG3443

| 418. | LG3458 |
| --- | --- |

418.

LG3458

| 419. | LG3472 |
| --- | --- |

419.

LG3472

| 420. | LG3520 |
| --- | --- |

420.

LG3520

| 421. | LG3531 |
| --- | --- |

421.

LG3531

| 422. | LG3562 |
| --- | --- |

422.

LG3562

| 423. | LG3691 |
| --- | --- |

423.

LG3691

| 424. | LG3715 |
| --- | --- |

424.

LG3715

| 425. | Limasil |
| --- | --- |

425.

Limasil

| 426. | Liza |
| --- | --- |

426.

Liza

| 427. | Loxxam |
| --- | --- |

427.

Loxxam

| 428. | Lucero |
| --- | --- |

428.

Lucero

| 429. | Luciana |
| --- | --- |

429.

Luciana

| 430. | Ludovo |
| --- | --- |

430.

Ludovo

| 431. | Lugano |
| --- | --- |

431.

Lugano

| 432. | Mahawax |
| --- | --- |

432.

Mahawax

| 433. | Mahora |
| --- | --- |

433.

Mahora

| 434. | Maibi |
| --- | --- |

434.

Maibi

| 435. | Majeste |
| --- | --- |

435.

Majeste

| 436. | Manolo |
| --- | --- |

436.

Manolo

| 437. | Maraton |
| --- | --- |

437.

Maraton

| 438. | Marina |
| --- | --- |

438.

Marina

| 439. | Mars |
| --- | --- |

439.

Mars

| 440. | Martinic |
| --- | --- |

440.

Martinic

| 441. | Marusia |
| --- | --- |

441.

Marusia

| 442. | Mastri CS |
| --- | --- |

442.

Mastri CS

| 443. | Mátra |
| --- | --- |

443.

Mátra

| 444. | Maxima |
| --- | --- |

444.

Maxima

| 445. | Maximmo |
| --- | --- |

445.

Maximmo

| 446. | Maxxis |
| --- | --- |

446.

Maxxis

| 447. | Medor |
| --- | --- |

447.

Medor

| 448. | Mehari |
| --- | --- |

448.

Mehari

| 449. | Meknes |
| --- | --- |

449.

Meknes

| 450. | Melinda |
| --- | --- |

450.

Melinda

| 451. | Mellor |
| --- | --- |

451.

Mellor

| 452. | Melodis |
| --- | --- |

452.

Melodis

| 453. | Meridien |
| --- | --- |

453.

Meridien

| 454. | Micastar |
| --- | --- |

454.

Micastar

| 455. | Mitic |
| --- | --- |

455.

Mitic

| 456. | Monrovia |
| --- | --- |

456.

Monrovia

| 457. | Monsone |
| --- | --- |

457.

Monsone

| 458. | Montello |
| --- | --- |

458.

Montello

| 459. | Montoni |
| --- | --- |

459.

Montoni

| 460. | Mucho |
| --- | --- |

460.

Mucho

| 461. | Murcia |
| --- | --- |

461.

Murcia

| 462. | Mv 342 |
| --- | --- |

462.

Mv 342

| 463. | Mv 355 DMSC |
| --- | --- |

463.

Mv 355 DMSC

| 464. | Mv 437 |
| --- | --- |

464.

Mv 437

| 465. | Mv 444 |
| --- | --- |

465.

Mv 444

| 466. | Mv 500 |
| --- | --- |

466.

Mv 500

| 467. | Mv Majoros |
| --- | --- |

467.

Mv Majoros

| 468. | Mv MTC 448 |
| --- | --- |

468.

Mv MTC 448

| 469. | Mv TC 434 |
| --- | --- |

469.

Mv TC 434

| 470. | Mv TC 514 |
| --- | --- |

470.

Mv TC 514

| 471. | MvNK 333 |
| --- | --- |

471.

MvNK 333

| 472. | Nasdac |
| --- | --- |

472.

Nasdac

| 473. | Nauwax |
| --- | --- |

473.

Nauwax

| 474. | NC 4563 |
| --- | --- |

474.

NC 4563

| 475. | NC5500 |
| --- | --- |

475.

NC5500

| 476. | Nessi CS |
| --- | --- |

476.

Nessi CS

| 477. | Netto |
| --- | --- |

477.

Netto

| 478. | NK Cryso |
| --- | --- |

478.

NK Cryso

| 479. | NK Pilaro |
| --- | --- |

479.

NK Pilaro

| 480. | NK Sycora |
| --- | --- |

480.

NK Sycora

| 481. | NK Thermo |
| --- | --- |

481.

NK Thermo

| 482. | NK Turtop |
| --- | --- |

482.

NK Turtop

| 483. | NKArma |
| --- | --- |

483.

NKArma

| 484. | NKAtria |
| --- | --- |

484.

NKAtria

| 485. | NKFactor |
| --- | --- |

485.

NKFactor

| 486. | NKFox |
| --- | --- |

486.

NKFox

| 487. | NKNakor |
| --- | --- |

487.

NKNakor

| 488. | NKStep |
| --- | --- |

488.

NKStep

| 489. | NKTago |
| --- | --- |

489.

NKTago

| 490. | NKTerra |
| --- | --- |

490.

NKTerra

| 491. | Noemi |
| --- | --- |

491.

Noemi

| 492. | Norma S.C. |
| --- | --- |

492.

Norma S.C.

| 493. | Novara |
| --- | --- |

493.

Novara

| 494. | Novello |
| --- | --- |

494.

Novello

| 495. | Novistar |
| --- | --- |

495.

Novistar

| 496. | Nóra |
| --- | --- |

496.

Nóra

| 497. | NX 5206 |
| --- | --- |

497.

NX 5206

| 498. | Oktan |
| --- | --- |

498.

Oktan

| 499. | Olivia |
| --- | --- |

499.

Olivia

| 500. | Omár |
| --- | --- |

500.

Omár

| 501. | Ortensia |
| --- | --- |

501.

Ortensia

| 502. | Ortowax |
| --- | --- |

502.

Ortowax

| 503. | Pacal |
| --- | --- |

503.

Pacal

| 504. | Palomis |
| --- | --- |

504.

Palomis

| 505. | Pardi |
| --- | --- |

505.

Pardi

| 506. | Paulinis |
| --- | --- |

506.

Paulinis

| 507. | Petunio |
| --- | --- |

507.

Petunio

| 508. | Piroska |
| --- | --- |

508.

Piroska

| 509. | Pixxia |
| --- | --- |

509.

Pixxia

| 510. | Poem |
| --- | --- |

510.

Poem

| 511. | Poncho |
| --- | --- |

511.

Poncho

| 512. | Posadas |
| --- | --- |

512.

Posadas

| 513. | Potenza |
| --- | --- |

513.

Potenza

| 514. | Poxxim |
| --- | --- |

514.

Poxxim

| 515. | PR31G66 |
| --- | --- |

515.

PR31G66

| 516. | PR31K18 |
| --- | --- |

516.

PR31K18

| 517. | PR31N27 |
| --- | --- |

517.

PR31N27

| 518. | PR31Y43 |
| --- | --- |

518.

PR31Y43

| 519. | PR32B10 |
| --- | --- |

519.

PR32B10

| 520. | PR32B33 |
| --- | --- |

520.

PR32B33

| 521. | PR32B56 |
| --- | --- |

521.

PR32B56

| 522. | PR32D12 |
| --- | --- |

522.

PR32D12

| 523. | PR32D99 |
| --- | --- |

523.

PR32D99

| 524. | PR32F27 |
| --- | --- |

524.

PR32F27

| 525. | PR32F89 |
| --- | --- |

525.

PR32F89

| 526. | PR32H21 |
| --- | --- |

526.

PR32H21

| 527. | PR32H57 |
| --- | --- |

527.

PR32H57

| 528. | PR32H58 |
| --- | --- |

528.

PR32H58

| 529. | PR32K22 |
| --- | --- |

529.

PR32K22

| 530. | PR32T78 |
| --- | --- |

530.

PR32T78

| 531. | PR32W86 |
| --- | --- |

531.

PR32W86

| 532. | PR33A46 |
| --- | --- |

532.

PR33A46

| 533. | PR33A84 |
| --- | --- |

533.

PR33A84

| 534. | PR33D31 |
| --- | --- |

534.

PR33D31

| 535. | PR33H05 |
| --- | --- |

535.

PR33H05

| 536. | PR33J58 |
| --- | --- |

536.

PR33J58

| 537. | PR33M54 |
| --- | --- |

537.

PR33M54

| 538. | PR33N09 |
| --- | --- |

538.

PR33N09

| 539. | PR33P71 |
| --- | --- |

539.

PR33P71

| 540. | PR33R77 |
| --- | --- |

540.

PR33R77

| 541. | PR33V15 |
| --- | --- |

541.

PR33V15

| 542. | PR34B19 |
| --- | --- |

542.

PR34B19

| 543. | PR34B28 |
| --- | --- |

543.

PR34B28

| 544. | PR34B39 |
| --- | --- |

544.

PR34B39

| 545. | PR34B97 |
| --- | --- |

545.

PR34B97

| 546. | PR34D71 |
| --- | --- |

546.

PR34D71

| 547. | PR34G07 |
| --- | --- |

547.

PR34G07

| 548. | PR34G13 |
| --- | --- |

548.

PR34G13

| 549. | PR34G84 |
| --- | --- |

549.

PR34G84

| 550. | PR34G86 |
| --- | --- |

550.

PR34G86

| 551. | PR34H31 |
| --- | --- |

551.

PR34H31

| 552. | PR34K49 |
| --- | --- |

552.

PR34K49

| 553. | PR34M94 |
| --- | --- |

553.

PR34M94

| 554. | PR34N16 |
| --- | --- |

554.

PR34N16

| 555. | PR34N43 |
| --- | --- |

555.

PR34N43

| 556. | PR34N84 |
| --- | --- |

556.

PR34N84

| 557. | PR34P93 |
| --- | --- |

557.

PR34P93

| 558. | PR34W47 |
| --- | --- |

558.

PR34W47

| 559. | PR35D28 |
| --- | --- |

559.

PR35D28

| 560. | PR35M39 |
| --- | --- |

560.

PR35M39

| 561. | PR35P21 |
| --- | --- |

561.

PR35P21

| 562. | PR35R57 |
| --- | --- |

562.

PR35R57

| 563. | PR35T92 |
| --- | --- |

563.

PR35T92

| 564. | PR35Y54 |
| --- | --- |

564.

PR35Y54

| 565. | PR35Y65 |
| --- | --- |

565.

PR35Y65

| 566. | PR36B06 |
| --- | --- |

566.

PR36B06

| 567. | PR36D75 |
| --- | --- |

567.

PR36D75

| 568. | PR36H92 |
| --- | --- |

568.

PR36H92

| 569. | PR36K20 |
| --- | --- |

569.

PR36K20

| 570. | PR36K67 |
| --- | --- |

570.

PR36K67

| 571. | PR36N70 |
| --- | --- |

571.

PR36N70

| 572. | PR36P85 |
| --- | --- |

572.

PR36P85

| 573. | PR36R10 |
| --- | --- |

573.

PR36R10

| 574. | PR36T58 |
| --- | --- |

574.

PR36T58

| 575. | PR37B04 |
| --- | --- |

575.

PR37B04

| 576. | PR37K55 |
| --- | --- |

576.

PR37K55

| 577. | PR37K85 |
| --- | --- |

577.

PR37K85

| 578. | PR37M81 |
| --- | --- |

578.

PR37M81

| 579. | PR37M81 IT |
| --- | --- |

579.

PR37M81 IT

| 580. | PR38B85 |
| --- | --- |

580.

PR38B85

| 581. | PR38T27 |
| --- | --- |

581.

PR38T27

| 582. | PR39F04 |
| --- | --- |

582.

PR39F04

| 583. | PR39T99 |
| --- | --- |

583.

PR39T99

| 584. | PR39V62 |
| --- | --- |

584.

PR39V62

| 585. | Prisca |
| --- | --- |

585.

Prisca

| 586. | Prodis |
| --- | --- |

586.

Prodis

| 587. | Profeta |
| --- | --- |

587.

Profeta

| 588. | Profistar |
| --- | --- |

588.

Profistar

| 589. | Promi |
| --- | --- |

589.

Promi

| 590. | Puccini CS |
| --- | --- |

590.

Puccini CS

| 591. | Puli |
| --- | --- |

591.

Puli

| 592. | Quintal |
| --- | --- |

592.

Quintal

| 593. | Ranja |
| --- | --- |

593.

Ranja

| 594. | Rasa |
| --- | --- |

594.

Rasa

| 595. | Rastto |
| --- | --- |

595.

Rastto

| 596. | Ravel |
| --- | --- |

596.

Ravel

| 597. | Ravistar |
| --- | --- |

597.

Ravistar

| 598. | Raxxia |
| --- | --- |

598.

Raxxia

| 599. | Readi |
| --- | --- |

599.

Readi

| 600. | Redel |
| --- | --- |

600.

Redel

| 601. | Rekord |
| --- | --- |

601.

Rekord

| 602. | Reporter |
| --- | --- |

602.

Reporter

| 603. | Riglos |
| --- | --- |

603.

Riglos

| 604. | Rixxer |
| --- | --- |

604.

Rixxer

| 605. | RK14 |
| --- | --- |

605.

RK14

| 606. | RK25 |
| --- | --- |

606.

RK25

| 607. | RK36 |
| --- | --- |

607.

RK36

| 608. | Roano |
| --- | --- |

608.

Roano

| 609. | Rodellar |
| --- | --- |

609.

Rodellar

| 610. | Rona |
| --- | --- |

610.

Rona

| 611. | Rosery |
| --- | --- |

611.

Rosery

| 612. | Sabia |
| --- | --- |

612.

Sabia

| 613. | Saeta |
| --- | --- |

613.

Saeta

| 614. | San Luis |
| --- | --- |

614.

San Luis

| 615. | Sancia |
| --- | --- |

615.

Sancia

| 616. | Sangria |
| --- | --- |

616.

Sangria

| 617. | Sanmiguel |
| --- | --- |

617.

Sanmiguel

| 618. | Sardane |
| --- | --- |

618.

Sardane

| 619. | Scaila |
| --- | --- |

619.

Scaila

| 620. | Seba |
| --- | --- |

620.

Seba

| 621. | Seoul |
| --- | --- |

621.

Seoul

| 622. | Sephora |
| --- | --- |

622.

Sephora

| 623. | Serina |
| --- | --- |

623.

Serina

| 624. | Shiva |
| --- | --- |

624.

Shiva

| 625. | Sidonis |
| --- | --- |

625.

Sidonis

| 626. | Silagro |
| --- | --- |

626.

Silagro

| 627. | Silóma |
| --- | --- |

627.

Silóma

| 628. | Simbali |
| --- | --- |

628.

Simbali

| 629. | Sinatra |
| --- | --- |

629.

Sinatra

| 630. | Sixtina |
| --- | --- |

630.

Sixtina

| 631. | Sopronis |
| --- | --- |

631.

Sopronis

| 632. | Soraya |
| --- | --- |

632.

Soraya

| 633. | Sperlona |
| --- | --- |

633.

Sperlona

| 634. | Spinoza |
| --- | --- |

634.

Spinoza

| 635. | Squadra |
| --- | --- |

635.

Squadra

| 636. | Status |
| --- | --- |

636.

Status

| 637. | Stira |
| --- | --- |

637.

Stira

| 638. | Stradi |
| --- | --- |

638.

Stradi

| 639. | Stratos |
| --- | --- |

639.

Stratos

| 640. | SUM 0241 |
| --- | --- |

640.

SUM 0241

| 641. | SUM 0246 |
| --- | --- |

641.

SUM 0246

| 642. | SUM 330 |
| --- | --- |

642.

SUM 330

| 643. | SUM 420 |
| --- | --- |

643.

SUM 420

| 644. | SUM 490 |
| --- | --- |

644.

SUM 490

| 645. | Szandra |
| --- | --- |

645.

Szandra

| 646. | Szarvasi DC 310 S |
| --- | --- |

646.

Szarvasi DC 310 S

| 647. | Szarvasi édes szárú |
| --- | --- |

647.

Szarvasi édes szárú

| 648. | Szegedi 331 |
| --- | --- |

648.

Szegedi 331

| 649. | Szegedi 455 |
| --- | --- |

649.

Szegedi 455

| 650. | Szegedi 462 |
| --- | --- |

650.

Szegedi 462

| 651. | Szegedi 470 |
| --- | --- |

651.

Szegedi 470

| 652. | Szegedi DC 488 |
| --- | --- |

652.

Szegedi DC 488

| 653. | Szegedi SC 463 |
| --- | --- |

653.

Szegedi SC 463

| 654. | Szegedi TC 358 |
| --- | --- |

654.

Szegedi TC 358

| 655. | Szegedi TC 367 |
| --- | --- |

655.

Szegedi TC 367

| 656. | Szegedi TC 377 |
| --- | --- |

656.

Szegedi TC 377

| 657. | Szegedi TC 465 |
| --- | --- |

657.

Szegedi TC 465

| 658. | Szegedi TC 513 |
| --- | --- |

658.

Szegedi TC 513

| 659. | Szentesi SC 623 |
| --- | --- |

659.

Szentesi SC 623

| 660. | Szentesi TC 390 S |
| --- | --- |

660.

Szentesi TC 390 S

| 661. | Szilvia |
| --- | --- |

661.

Szilvia

| 662. | Tacca |
| --- | --- |

662.

Tacca

| 663. | Tajo |
| --- | --- |

663.

Tajo

| 664. | Talung |
| --- | --- |

664.

Talung

| 665. | Tamara |
| --- | --- |

665.

Tamara

| 666. | Tanjuska |
| --- | --- |

666.

Tanjuska

| 667. | Tavasz |
| --- | --- |

667.

Tavasz

| 668. | Tékila |
| --- | --- |

668.

Tékila

| 669. | Texxud |
| --- | --- |

669.

Texxud

| 670. | Tikal |
| --- | --- |

670.

Tikal

| 671. | Tilda |
| --- | --- |

671.

Tilda

| 672. | Tina |
| --- | --- |

672.

Tina

| 673. | Tisza |
| --- | --- |

673.

Tisza

| 674. | Titlis |
| --- | --- |

674.

Titlis

| 675. | Tixxus |
| --- | --- |

675.

Tixxus

| 676. | Tizona |
| --- | --- |

676.

Tizona

| 677. | Tonachi |
| --- | --- |

677.

Tonachi

| 678. | Tornado |
| --- | --- |

678.

Tornado

| 679. | Toxxol |
| --- | --- |

679.

Toxxol

| 680. | Trofeo |
| --- | --- |

680.

Trofeo

| 681. | Tucson |
| --- | --- |

681.

Tucson

| 682. | Tünde |
| --- | --- |

682.

Tünde

| 683. | Türkiz |
| --- | --- |

683.

Türkiz

| 684. | Tuxxeo |
| --- | --- |

684.

Tuxxeo

| 685. | Tyrexx |
| --- | --- |

685.

Tyrexx

| 686. | Valika |
| --- | --- |

686.

Valika

| 687. | Vanda |
| --- | --- |

687.

Vanda

| 688. | Varenne |
| --- | --- |

688.

Varenne

| 689. | Vasilica |
| --- | --- |

689.

Vasilica

| 690. | Vegale |
| --- | --- |

690.

Vegale

| 691. | Velin |
| --- | --- |

691.

Velin

| 692. | Venici |
| --- | --- |

692.

Venici

| 693. | Vénusz |
| --- | --- |

693.

Vénusz

| 694. | Veracruz |
| --- | --- |

694.

Veracruz

| 695. | Veroni CS |
| --- | --- |

695.

Veroni CS

| 696. | Veronika |
| --- | --- |

696.

Veronika

| 697. | Viana |
| --- | --- |

697.

Viana

| 698. | Vic |
| --- | --- |

698.

Vic

| 699. | Viktoria |
| --- | --- |

699.

Viktoria

| 700. | Vilma |
| --- | --- |

700.

Vilma

| 701. | Virgi |
| --- | --- |

701.

Virgi

| 702. | Viridis |
| --- | --- |

702.

Viridis

| 703. | Virtuoz |
| --- | --- |

703.

Virtuoz

| 704. | Wendy |
| --- | --- |

704.

Wendy

| 705. | Wexxil |
| --- | --- |

705.

Wexxil

| 706. | Windi |
| --- | --- |

706.

Windi

| 707. | Wonga |
| --- | --- |

707.

Wonga

| 708. | Zeusz |
| --- | --- |

708.

Zeusz

---

| 12.5.2006 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 125/38 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2006

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 125/38

---

KOMMISSIONENS HENSTILLING

af 8. maj 2006

om fremme af skibes anvendelse af strøm fra land, mens de ligger ved kaj i Fællesskabets havne

(EØS-relevant tekst)

(2006/339/EF)

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER —

som henviser til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 211, og

som tager følgende i betragtning:

| (1) | I november 2002 vedtog Kommissionen en meddelelse til Europa-Parlamentet og Rådet om en EU-strategi for reduktion af søgående skibes emissioner til luften (1), hvori det henstilles til havnemyndighederne at kræve, fremme eller lette skibes anvendelse af strøm fra land, når de opholder sig i havn. |
| --- | --- |

(1)

I november 2002 vedtog Kommissionen en meddelelse til Europa-Parlamentet og Rådet om en EU-strategi for reduktion af søgående skibes emissioner til luften (1), hvori det henstilles til havnemyndighederne at kræve, fremme eller lette skibes anvendelse af strøm fra land, når de opholder sig i havn.

| (2) | Europa-Parlamentet påpegede i sin beslutning om strategien den 4. december 2003 (2), at skibes anvendelse af strøm fra land, når i de opholder sig i havn, kunne fremmes ved udarbejdelse af en rapport om positive eksempler på sådanne foranstaltninger og omkostninger og fordele ved deres gennemførelse. |
| --- | --- |

(2)

Europa-Parlamentet påpegede i sin beslutning om strategien den 4. december 2003 (2), at skibes anvendelse af strøm fra land, når i de opholder sig i havn, kunne fremmes ved udarbejdelse af en rapport om positive eksempler på sådanne foranstaltninger og omkostninger og fordele ved deres gennemførelse.

| (3) | Rådet erkendte i sine konklusioner af 22. december 2003 (3), at ikke alle miljøproblemer gribes rigtigt an på internationalt plan, og at specielt søgående skibes bidrag til koncentrationen af partikler og ozon samt ozonforløbere i luften kræver yderligere overvejelser. |
| --- | --- |

(3)

Rådet erkendte i sine konklusioner af 22. december 2003 (3), at ikke alle miljøproblemer gribes rigtigt an på internationalt plan, og at specielt søgående skibes bidrag til koncentrationen af partikler og ozon samt ozonforløbere i luften kræver yderligere overvejelser.

| (4) | I sin meddelelse »Programmet Ren Luft i Europa (CAFE): Mod en tematisk strategi for luftkvalitet« (4), gennemgik Kommissionen endnu en gang skibsfartens bidrag til koncentrationen af forurenende stoffer i luften og fandt dette betydeligt, navnlig når det gælder havneområder. I visse havneområder kan opfyldelsen af luftkvalitetsnormer være truet af emissionerne fra skibe. |
| --- | --- |

(4)

I sin meddelelse »Programmet Ren Luft i Europa (CAFE): Mod en tematisk strategi for luftkvalitet« (4), gennemgik Kommissionen endnu en gang skibsfartens bidrag til koncentrationen af forurenende stoffer i luften og fandt dette betydeligt, navnlig når det gælder havneområder. I visse havneområder kan opfyldelsen af luftkvalitetsnormer være truet af emissionerne fra skibe.

| (5) | I CAFE-programmet konstateredes det, at en reducering af emissionerne fra skibe i stigende grad er en omkostningseffektiv foranstaltning i sammenligning med foranstaltningerne i andre sektorer. De fleste forurenende emissioner fra skibe ved kaj kan kun reduceres ved foranstaltninger vedrørende motorerne, ved efterbehandlingsforanstaltninger eller ved anvendelse af strøm fra land. |
| --- | --- |

(5)

I CAFE-programmet konstateredes det, at en reducering af emissionerne fra skibe i stigende grad er en omkostningseffektiv foranstaltning i sammenligning med foranstaltningerne i andre sektorer. De fleste forurenende emissioner fra skibe ved kaj kan kun reduceres ved foranstaltninger vedrørende motorerne, ved efterbehandlingsforanstaltninger eller ved anvendelse af strøm fra land.

| (6) | Emissioner fra skibsmotorer reguleres internationalt gennem Den Internationale Søfartsorganisation (IMO). Udviklingen af disse standarder er ikke tilstrækkelig til at løse luftkvalitetsproblemerne i Fællesskabets havne. |
| --- | --- |

(6)

Emissioner fra skibsmotorer reguleres internationalt gennem Den Internationale Søfartsorganisation (IMO). Udviklingen af disse standarder er ikke tilstrækkelig til at løse luftkvalitetsproblemerne i Fællesskabets havne.

| (7) | I artikel 4b i Rådets direktiv 1999/32/EF af 26. april 1999 om begrænsning af svovlindholdet i visse flydende brændstoffer og om ændring af direktiv 93/12/EØF (5) undtages skibe, der standser alle motorer og anvender strøm fra land, mens de ligger ved kaj i havne, fra kravet om anvendelse af skibsbrændstof med 0,1 % svovl. |
| --- | --- |

(7)

I artikel 4b i Rådets direktiv 1999/32/EF af 26. april 1999 om begrænsning af svovlindholdet i visse flydende brændstoffer og om ændring af direktiv 93/12/EØF (5) undtages skibe, der standser alle motorer og anvender strøm fra land, mens de ligger ved kaj i havne, fra kravet om anvendelse af skibsbrændstof med 0,1 % svovl.

| (8) | I henhold til Rådets direktiv 2003/96/EF af 27. oktober 2003 om omstrukturering af EF-bestemmelserne for beskatning af energiprodukter og elektricitet (6) er det under visse omstændigheder tilladt medlemsstaterne at indrømme hel eller delvis fritagelse for eller lempelse af afgiften på elektricitet — |
| --- | --- |

(8)

I henhold til Rådets direktiv 2003/96/EF af 27. oktober 2003 om omstrukturering af EF-bestemmelserne for beskatning af energiprodukter og elektricitet (6) er det under visse omstændigheder tilladt medlemsstaterne at indrømme hel eller delvis fritagelse for eller lempelse af afgiften på elektricitet —

HENSTILLER:

| 1) | Medlemsstaterne bør overveje at installere strømforsyningsanlæg på land til brug for skibe, der ligger ved kaj i Fællesskabets havne; dette gælder især havne, hvor grænseværdierne for luftkvalitet overskrides, eller hvor der offentligt tilkendegives bekymring over alvorlige støjproblemer, og navnlig kajanlæg i nærheden af beboelsesområder. |
| --- | --- |

1)

Medlemsstaterne bør overveje at installere strømforsyningsanlæg på land til brug for skibe, der ligger ved kaj i Fællesskabets havne; dette gælder især havne, hvor grænseværdierne for luftkvalitet overskrides, eller hvor der offentligt tilkendegives bekymring over alvorlige støjproblemer, og navnlig kajanlæg i nærheden af beboelsesområder.

| 2) | Medlemsstaterne bør notere sig de råd, der er anført i bilaget, vedrørende omkostningseffektivitet og praktisk gennemførlighed for anvendelsen af strøm fra land med henblik på reducering af emissionerne for forskellige typer af skibe, ruter og havne. Ikke desto mindre bør miljøfordele og omkostningseffektivitet vurderes fra sag til sag. |
| --- | --- |

2)

Medlemsstaterne bør notere sig de råd, der er anført i bilaget, vedrørende omkostningseffektivitet og praktisk gennemførlighed for anvendelsen af strøm fra land med henblik på reducering af emissionerne for forskellige typer af skibe, ruter og havne. Ikke desto mindre bør miljøfordele og omkostningseffektivitet vurderes fra sag til sag.

| 3) | Medlemsstaterne bør i forbindelse med den igangværende revision af den internationale konvention om forebyggelse af forurening fra skibe (MARPOL-konventionen) inden for rammerne af Den Internationale Søfartsorganisation (IMO) arbejde på at fremme udviklingen af harmoniserede internationale standarder for strømforbindelser fra land under hensyntagen til igangværende bestræbelser. |
| --- | --- |

3)

Medlemsstaterne bør i forbindelse med den igangværende revision af den internationale konvention om forebyggelse af forurening fra skibe (MARPOL-konventionen) inden for rammerne af Den Internationale Søfartsorganisation (IMO) arbejde på at fremme udviklingen af harmoniserede internationale standarder for strømforbindelser fra land under hensyntagen til igangværende bestræbelser.

| 4) | Medlemsstaterne bør overveje at tilbyde økonomiske incitamenter til rederierne med henblik på at få dem til at anvende strøm fra land og dermed udnytte de muligheder, der er nedlagt i fællesskabslovgivningen. |
| --- | --- |

4)

Medlemsstaterne bør overveje at tilbyde økonomiske incitamenter til rederierne med henblik på at få dem til at anvende strøm fra land og dermed udnytte de muligheder, der er nedlagt i fællesskabslovgivningen.

| 5) | Medlemsstaterne bør fremme kendskabet til levering af strøm fra land blandt lokale myndigheder med ansvar for havneområder og hos søfartsmyndigheder, havnemyndigheder, klassificeringsorganer og industriorganisationer. |
| --- | --- |

5)

Medlemsstaterne bør fremme kendskabet til levering af strøm fra land blandt lokale myndigheder med ansvar for havneområder og hos søfartsmyndigheder, havnemyndigheder, klassificeringsorganer og industriorganisationer.

| 6) | Medlemsstaterne bør tilskynde havnemyndighederne og industrien til udveksling af god praksis for levering af strøm fra land og harmonisering af procedurerne i forbindelse hermed. |
| --- | --- |

6)

Medlemsstaterne bør tilskynde havnemyndighederne og industrien til udveksling af god praksis for levering af strøm fra land og harmonisering af procedurerne i forbindelse hermed.

| 7) | Medlemsstaterne bør rapportere til Kommissionen om de foranstaltninger, de har i sinde at træffe for at reducere skibes emissioner i havne, herunder især områder, hvor grænseværdier for luftkvalitet overskrides. |
| --- | --- |

7)

Medlemsstaterne bør rapportere til Kommissionen om de foranstaltninger, de har i sinde at træffe for at reducere skibes emissioner i havne, herunder især områder, hvor grænseværdier for luftkvalitet overskrides.

Udfærdiget i Bruxelles, den 8. maj 2006.

På Kommissionens vegne

Stavros DIMAS

Medlem af Kommissionen

---

(1)  KOM(2002) 595 endelig.

1

(2)  EUT C 89 E af 14.4.2004, s. 107.

2

(3)  EUT C 8 af 13.1.2004, s. 3.

3

(4)  KOM(2001) 245 endelig.

4

(5)  EFT L 121 af 11.5.1999, s. 13. Senest ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2005/33/EF (EUT L 191 af 22.7.2005, s. 59).

5

(6)  EUT L 283 af 31.10.2003, s. 51. Senest ændret ved direktiv 2004/75/EF (EUT L 157 af 30.4.2004, s. 100. Berigtiget i EUT L 195 af 2.6.2004, s. 31).

6

---

BILAG

STRØM FRA LAND — KORTFATTET VEJLEDNING

Dette bilag indeholder relevante oplysninger om omkostninger og fordele ved anvendelsen af strøm fra land. Der findes mere detaljerede oplysninger i en rapport, der for nylig er udarbejdet for Kommissionen »Service Contract on Ship Emissions Assignment, Abatement and Market-based Instruments: Shore-side Electricity« (1). Emissioner og omkostninger er angivet for søgående skibe, men teknikkerne er også velegnede for fartøjer til sejlads på indre vandveje.

1.   Tekniske krav — typisk konfiguration

De typiske krav til en strømforbindelse fra land fremgår af nedenstående diagram. Afhængigt af skib og kaj er andre konfigurationer også mulige. International Electrical Commission og International Association of Classification Societies arbejder for tiden på industrielle standarder, der i fremtiden kan overvejes af IMO.

Image

| 1) | En forbindelse fra det nationale elektricitetsnet med en kapacitet på 20-100 kV til en lokal transformatorstation, hvor strømmen transformeres til 6-20 kV. |
| --- | --- |

1)

En forbindelse fra det nationale elektricitetsnet med en kapacitet på 20-100 kV til en lokal transformatorstation, hvor strømmen transformeres til 6-20 kV.

| 2) | Kabler til levering af 6-20 kV strøm fra transformatorstation til havneterminal. |
| --- | --- |

2)

Kabler til levering af 6-20 kV strøm fra transformatorstation til havneterminal.

| 3) | Omformning, hvor dette er nødvendigt (Elektricitetsforsyningen i Fællesskabet opererer normalt med en frekvens på 50 Hz. I et skib, der er konstrueret til anvendelse af strøm med 60 Hz, kan strøm med 50 Hz bruges til f.eks. belysning og opvarmning, men ikke til motordrevne apparater såsom pumper, spil og kraner. Derfor vil det i skibe, hvor der anvendes strøm med 60 Hz, være nødvendigt at omforme strøm med 50 Hz til 60 Hz). |
| --- | --- |

3)

Omformning, hvor dette er nødvendigt (Elektricitetsforsyningen i Fællesskabet opererer normalt med en frekvens på 50 Hz. I et skib, der er konstrueret til anvendelse af strøm med 60 Hz, kan strøm med 50 Hz bruges til f.eks. belysning og opvarmning, men ikke til motordrevne apparater såsom pumper, spil og kraner. Derfor vil det i skibe, hvor der anvendes strøm med 60 Hz, være nødvendigt at omforme strøm med 50 Hz til 60 Hz).

| 4) | Kabler til distribution af elektriciteten til terminalerne. Disse kan installeres underjordisk eller i eksisterende eller nye ledninger. |
| --- | --- |

4)

Kabler til distribution af elektriciteten til terminalerne. Disse kan installeres underjordisk eller i eksisterende eller nye ledninger.

| 5) | Et kabelrullesystem med henblik på at undgå håndtering af højspændingskabler. Dette system kan opføres på kajen, som vil skulle understøtte kabelrulle, david og ramme. Daviden og rammen kan anvendes til at hæve og sænke kablerne til skibet. Kabelrullen og rammen kan drives og styres elektromekanisk. |
| --- | --- |

5)

Et kabelrullesystem med henblik på at undgå håndtering af højspændingskabler. Dette system kan opføres på kajen, som vil skulle understøtte kabelrulle, david og ramme. Daviden og rammen kan anvendes til at hæve og sænke kablerne til skibet. Kabelrullen og rammen kan drives og styres elektromekanisk.

| 6) | En stikdåse ombord på skibet til modtagelse af kabelforbindelsen. |
| --- | --- |

6)

En stikdåse ombord på skibet til modtagelse af kabelforbindelsen.

| 7) | En transformator ombord på skibet til transformering af højspændingsstrømmen til 400 V. |
| --- | --- |

7)

En transformator ombord på skibet til transformering af højspændingsstrømmen til 400 V.

| 8) | Elektriciteten fordeles på skibet, og elgeneratorerne slås fra. |
| --- | --- |

8)

Elektriciteten fordeles på skibet, og elgeneratorerne slås fra.

2.   Fordele — emissionsreduktioner

Strøm fra land er et middel til at opnå lokale luftkvalitetsforbedringer. Fordelene ved at anvende strøm fra land varierer afhængigt af en række faktorer. Den konsekvensanalyse, der ledsager denne henstilling, illustrerer de fordele, der kan opnås ved en mere udbredt anvendelse af dette middel i EU. Før der tages initiativ til de individuelle installationer, vil det være nødvendigt at gennemføre en analyse af omkostningerne og fordelene i forbindelse med de specifikke omstændigheder.

Konsekvensanalysen illustrerer, hvor meget de luftforurenende emissioner kan nedsættes for 500 kajer, hvis det antages, at der er tale om skibe med mellemstore motorer. En vigtig faktor af betydning for fordelenes størrelse er brændstoffernes svovlindhold. Fællesskabslovgivningen sætter lavere grænseværdier for indholdet af svovl i brændstof anvendt ved kaj i de fleste af de krav, der er gældende fra 2010. Derfor bygger eksemplerne på et svovlindhold i brændstoffet på henholdsvis 2,7 % og 0,1 %. Det vises, at anvendelsen af strøm fra land ville betyde en samlet værdisat fordel på mellem 252 mio. EUR og 708 mio. EUR om året ved anvendelse af brændstof med 2,7 % svovl og mellem 103 mio. EUR og 284 mio. EUR ved anvendelse af brændstof med 0,1 % svovl. Disse tal dækker over forbedret menneskelig sundhed og formindsket materiel skade som følge af de reducerede emissioner af luftforurenende stoffer (2).

En overgang til anvendelse af strøm fra land vil også føre andre fordele med sig, som ikke er omfattet af disse tal. Den vil reducere emissionerne af kuldioxid (CO2) med over 50 %, emissionerne af carbonmonoxid med ca. 99 % og emissionerne af nitrogenoxid (N20) med over 50 %. Den vil fjerne vibrationerne og støjen fra elgeneratorer, som er målt til 90-120 dB på tæt hold, og forbedre forholdene for skibenes maskinister i forbindelse med vedligeholdelse.

3.   Omkostninger — kapitaludgifter og driftsomkostninger

Omkostningerne ved installation og anvendelse af strøm fra land deles mellem havn og skib, og de vil i betydeligt omfang afhænge af eksisterende infrastruktur, navnlig på landsiden. Konsekvensanalysen indeholder vejledende beregninger af systemomkostningerne på årsbasis for en gennemsnitlig kaj og for henholdsvis nye og moderniserede skibe med forskellige elgeneratorstørrelser. Resultaterne fremgår af tabel 1.

Det ses, at de generelle omkostninger er betydeligt lavere for skibe med store elgeneratorer, og det er også for disse skibe, der forventes den største reduktion i emissionen af forurenende stoffer. Omkostningerne er også meget lavere ved indretning af nybyggede skibe til anvendelse af strøm fra land, end det er tilfældet ved modernisering af skibe. Udgifterne til brændstof og elektricitet er meget vigtige omkostninger i driften af skibe. Brændselsomkostningerne varierer, men brændstof med et lavt svovlindhold er dyrere end brændstof med et højt svovlindhold. Lempelser i afgiften på elektricitet leveret til skibe ved kaj gør denne elektricitet mere attraktiv.

Tabel 1

| SKIBSTYPE
  Elgeneratorstørrelse | Samlede systemomkostninger på årsbasis |
| --- | --- |
| | inkl. afgift
  lav brændstofpris | ekskl. afgift
  høj brændstofpris |
| (EUR/kaj/år) | (EUR/kaj/år) |
| NYE SKIBE |
| Små | 164 659 | 82 315 |
| Mellemstore | 269 416 | 39 904 |
| Store | 521 630 | –72 298 |
| MODERNISEREDE SKIBE |
| Små | 202 783 | 120 439 |
| Mellemstore | 324 402 | 94 890 |
| Store | 617 999 | 24 071 |

SKIBSTYPE

Elgeneratorstørrelse

Samlede systemomkostninger på årsbasis

inkl. afgift

lav brændstofpris

ekskl. afgift

høj brændstofpris

(EUR/kaj/år)

(EUR/kaj/år)

NYE SKIBE

Små

164 659

82 315

Mellemstore

269 416

39 904

Store

521 630

–72 298

MODERNISEREDE SKIBE

Små

202 783

120 439

Mellemstore

324 402

94 890

Store

617 999

24 071

4.   Sammenligning mellem fordele og omkostninger

Den årlige værdisatte fordel ved at reducere emissionen af de fire forurenende stoffer ved 500 kajer anslås til mellem 103 mio. EUR og 284 mio. EUR ved anvendelse af brændstof med 0,1 % svovl og til mellem 252 EUR og 708 EUR ved anvendelse af brændstof med 2,7 % svovl. Resultaternes forskellighed dækker over forskellige metodologiske faktorer såsom den anvendte statistiske forventede levetid. Yderligere detaljer findes i konsekvensanalysen for »Temastrategi for Luftforurening« (3).

De samlede årlige systemomkostninger pr. kaj i tabel 1 er baseret på tre faktorer: størrelsen på skibenes motorer, om teknologien tages i anvendelse på et nyt eller på et ældre skib og priserne på elektricitet og skibsbrændstof. Det fremgår af konsekvensanalysen, at omkostningerne for skibe, der anvender strøm fra land, årligt er 185 mio. EUR større end omkostningerne for skibe, der bruger skibsbrændstof, i et scenario baseret på 500 kajer, hvor prisen på skibsbrændstof er lav, og fartøjerne betaler fuld elektricitetsafgift. I et scenario med højere brændstofpris og fuld fritagelse for afgiften på elektricitet, ville de samlede omkostninger blive reduceret med 80 % til ca. 34 mio. EUR om året.

Disse tal viser, at fordelene ved at anvende strøm fra land i mange situationer opvejer omkostningerne. I mange tilfælde er fordelene mange gange større end omkostningerne.

5.   Konklusion

Fordelene og omkostningerne ved anvendelse af strøm fra land varierer betydeligt alt efter konfigurationen og beliggenheden for henholdsvis havnen, kajen og skibet. Det betyder, at omkostningseffektiviteten skal undersøges fra sag til sag, og at en direkte reduktion i emissionerne fra skibsmotorer fortsat bør tilstræbes.

Med hensyn til miljøvenlighed er de emissionsreduktioner, der opnås ved anvendelse af strøm fra land, markant større end dem, der opnås ved at skifte til brændstof med 0,1 % svovl ved ophold ved kaj (som krævet fra 2010 i henhold til direktiv 2005/33/EF), navnlig når det gælder NOx-emissioner og partikelemissioner. Anvendelse af strøm fra land bør derfor især overvejes i havne, hvor NOx-emissioner og partikelemissioner bidrager til lokale luftkvalitetsproblemer, såsom overskridelse af luftkvalitetsgrænseværdierne for ozon og partikler.

Generelt tyder tallene på, at det i forbindelse med skibe med større motorer, som regelmæssigt besejler den samme havn, vil være både miljømæssigt og økonomisk favorabelt at begynde at anvende strøm fra land frem for at anvende brændstof med et svovlindhold på 0,1 %. Anvendelsen af strøm fra land forventes at skabe besparelser i forhold til anvendelsen af brændstof med 0,1 % svovl for nybyggede skibe, der regelmæssigt lægger til i de samme havne, især — men ikke kun — hvis der i henhold til direktiv 2003/96/EF tilbydes lempelser i afgiften på elektricitet. Medlemsstaterne og de lokale myndigheder kunne have interesse i at overveje andre midler til at tilskynde havnene til at investere i infrastruktur for anvendelse af strøm fra land og til at sikre dens anvendelse.

---

(1)  Jf. http://www.europa.eu.int/comm/environment/air/pdf/task2_shore-side.pdf

(2)  Jf. http://europa.eu.int/comm/environment/air/cafe/activities/pdf/cafe_cba_externalities.pdf (side 4). Værdierne er nationale gennemsnit (for såvel by- som landområder), og fordelene kan derfor være større i forbindelse med havne i centrum af større byer.

(3)  SEK(2005) 1133.

---

| 12.5.2006 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 125/43 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2006

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 125/43

---

KOMMISSIONENS BESLUTNING

af 8. maj 2006

om ændring af beslutning 2001/171/EF med henblik på forlængelse af betingelserne for undtagelse af glasemballage fra de grænseværdier for tungmetaller, der er fastsat i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 94/62/EF

(meddelt under nummer K(2006) 1823)

(EØS-relevant tekst)

(2006/340/EF)

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 94/62/EF af 20. december 1994 om emballage og emballageaffald (1), særlig artikel 11, stk. 3, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Undtagelsen i Kommissionens beslutning 2001/171/EF (2) for glasemballage fra de grænseværdier for tungmetaller, der er fastsat i direktiv 94/62/EF, udløber den 30. juni 2006. |
| --- | --- |

(1)

Undtagelsen i Kommissionens beslutning 2001/171/EF (2) for glasemballage fra de grænseværdier for tungmetaller, der er fastsat i direktiv 94/62/EF, udløber den 30. juni 2006.

| (2) | Den grænseværdi på 100 ppm, der er fastsat i artikel 11, stk. 1, i direktiv 94/62/EF, vil kun kunne overholdes i hele Fællesskabet, hvis genvindingsprocenten for glas sættes ned, men ud fra et miljøsynspunkt ville dette ikke være ønskværdigt. |
| --- | --- |

(2)

Den grænseværdi på 100 ppm, der er fastsat i artikel 11, stk. 1, i direktiv 94/62/EF, vil kun kunne overholdes i hele Fællesskabet, hvis genvindingsprocenten for glas sættes ned, men ud fra et miljøsynspunkt ville dette ikke være ønskværdigt.

| (3) | Beslutning 2001/171/EF bør derfor forlænges uden fastsættelse af udløbsdato. |
| --- | --- |

(3)

Beslutning 2001/171/EF bør derfor forlænges uden fastsættelse af udløbsdato.

| (4) | De i denne beslutning fastsatte foranstaltninger er i overensstemmelse med udtalelse fra det ved artikel 21 i direktiv 94/62/EF nedsatte udvalg — |
| --- | --- |

(4)

De i denne beslutning fastsatte foranstaltninger er i overensstemmelse med udtalelse fra det ved artikel 21 i direktiv 94/62/EF nedsatte udvalg —

VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING:

Artikel 1

Artikel 6 i beslutning 2001/171/EF ophæves.

Artikel 2

Denne beslutning er rettet til medlemsstaterne.

Udfærdiget i Bruxelles, den 8. maj 2006.

På Kommissionens vegne

Stavros DIMAS

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EFT L 365 af 31.12.1994, s. 10. Senest ændret ved direktiv 2005/20/EF (EUT L 70 af 16.3.2005, s. 17).

1

(2)  EFT L 62 af 2.3.2001, s. 20.

2

---