# Uradni list L 175/2006

| | ISSN 1725-5155 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 175 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 4929. junij 2006 |

ISSN 1725-5155

Uradni list

Evropske unije

L 175

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 4929. junij 2006

---

| Vsebina | | I   Akti, katerih objava je obvezna | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | * | Uredba Sveta (ES) št. 953/2006 z dne 19. junija 2006 o spremembi Uredbe (ES) št. 1673/2000 glede pomoči za predelavo lanu in konoplje, ki se ju goji za vlakna, in Uredbe (ES) št. 1782/2003 glede konoplje, upravičene do sheme enotnega plačila | 1 |
| | * | Uredba Sveta (ES) št. 954/2006 z dne 27. junija 2006 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz določenih brezšivnih cevi iz železa ali jekla s poreklom iz Hrvaške, Romunije, Rusije in Ukrajine, o razveljavitvi uredb Sveta (ES) št. 2320/97 in (ES) št. 348/2000, o zaključku vmesnih pregledov in pregledov zaradi izteka protidampinških dajatev na uvoz določenih brezšivnih cevi iz železa ali nelegiranega jekla s poreklom, med drugim, iz Rusije in Romunije ter o zaključku vmesnih pregledov protidampinških dajatev na uvoz določenih brezšivnih cevi iz železa ali nelegiranega jekla s poreklom, med drugim, iz Rusije in Romunije ter Hrvaške in Ukrajine | 4 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 955/2006 z dne 28. junija 2006 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave | 39 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 956/2006 z dne 28. junija 2006 o spremembi Uredbe (EGS) št. 94/92 glede seznama tretjih držav, iz katerih morajo izvirati nekateri ekološko pridelani kmetijski proizvodi, da se lahko tržijo v Skupnosti (
  1
  ) | 41 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 957/2006 z dne 28. junija 2006 o uvrščanju določenega blaga v kombinirano nomenklaturo in spremembi Uredbe (EGS) št. 48/90 | 45 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 958/2006 z dne 28. junija 2006 o stalnem javnem razpisu v okviru tržnega leta 2006/2007 za določitev povračil pri izvozu belega sladkorja | 49 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 959/2006 z dne 28. junija 2006 o spremembi Uredbe (ES) št. 647/2006 o izdaji uvoznih dovoljenj za riž na podlagi zahtevkov, vloženih v prvih desetih delovnih dneh meseca aprila 2006 v skladu z Uredbo (ES) št. 327/98 | 54 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 960/2006 z dne 28. junija 2006 o določitvi količine nekaterih proizvodov v sektorju mleka in mlečnih proizvodov na razpolago v drugi polovici leta 2006 v okviru kvot, ki jih je odprla Skupnost na podlagi uvoznega dovoljenja | 56 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 961/2006 z dne 28. junija 2006 o izdaji uvoznih dovoljenj za trsni sladkor v okviru nekaterih tarifnih kvot in preferencialnih sporazumov | 58 |
| | * | Direktiva Komisije 2006/59/ES z dne 28. junija 2006 o spremembi prilog k direktivam Sveta 76/895/EGS, 86/362/EGS, 86/363/EGS in 90/642/EGS glede mejnih vrednosti ostankov karbarila, deltametrina, endosulfana, fenitrotiona, metidationa in oksamila (
  1
  ) | 61 |

Vsebina

I   Akti, katerih objava je obvezna

Stran

*

Uredba Sveta (ES) št. 953/2006 z dne 19. junija 2006 o spremembi Uredbe (ES) št. 1673/2000 glede pomoči za predelavo lanu in konoplje, ki se ju goji za vlakna, in Uredbe (ES) št. 1782/2003 glede konoplje, upravičene do sheme enotnega plačila

1

*

Uredba Sveta (ES) št. 954/2006 z dne 27. junija 2006 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz določenih brezšivnih cevi iz železa ali jekla s poreklom iz Hrvaške, Romunije, Rusije in Ukrajine, o razveljavitvi uredb Sveta (ES) št. 2320/97 in (ES) št. 348/2000, o zaključku vmesnih pregledov in pregledov zaradi izteka protidampinških dajatev na uvoz določenih brezšivnih cevi iz železa ali nelegiranega jekla s poreklom, med drugim, iz Rusije in Romunije ter o zaključku vmesnih pregledov protidampinških dajatev na uvoz določenih brezšivnih cevi iz železa ali nelegiranega jekla s poreklom, med drugim, iz Rusije in Romunije ter Hrvaške in Ukrajine

4

Uredba Komisije (ES) št. 955/2006 z dne 28. junija 2006 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave

39

*

Uredba Komisije (ES) št. 956/2006 z dne 28. junija 2006 o spremembi Uredbe (EGS) št. 94/92 glede seznama tretjih držav, iz katerih morajo izvirati nekateri ekološko pridelani kmetijski proizvodi, da se lahko tržijo v Skupnosti (
  1
  )

1

41

*

Uredba Komisije (ES) št. 957/2006 z dne 28. junija 2006 o uvrščanju določenega blaga v kombinirano nomenklaturo in spremembi Uredbe (EGS) št. 48/90

45

*

Uredba Komisije (ES) št. 958/2006 z dne 28. junija 2006 o stalnem javnem razpisu v okviru tržnega leta 2006/2007 za določitev povračil pri izvozu belega sladkorja

49

Uredba Komisije (ES) št. 959/2006 z dne 28. junija 2006 o spremembi Uredbe (ES) št. 647/2006 o izdaji uvoznih dovoljenj za riž na podlagi zahtevkov, vloženih v prvih desetih delovnih dneh meseca aprila 2006 v skladu z Uredbo (ES) št. 327/98

54

Uredba Komisije (ES) št. 960/2006 z dne 28. junija 2006 o določitvi količine nekaterih proizvodov v sektorju mleka in mlečnih proizvodov na razpolago v drugi polovici leta 2006 v okviru kvot, ki jih je odprla Skupnost na podlagi uvoznega dovoljenja

56

Uredba Komisije (ES) št. 961/2006 z dne 28. junija 2006 o izdaji uvoznih dovoljenj za trsni sladkor v okviru nekaterih tarifnih kvot in preferencialnih sporazumov

58

*

Direktiva Komisije 2006/59/ES z dne 28. junija 2006 o spremembi prilog k direktivam Sveta 76/895/EGS, 86/362/EGS, 86/363/EGS in 90/642/EGS glede mejnih vrednosti ostankov karbarila, deltametrina, endosulfana, fenitrotiona, metidationa in oksamila (
  1
  )

1

61

| | | II   Akti, katerih objava ni obvezna |
| --- | --- | --- |
| | | Svet |
| | * | Odločba Sveta z dne 1. junija 2006 o spremembi Priloge 12 Skupnih konzularnih navodil in Priloge 14a Skupnega priročnika glede taks, ki ustrezajo upravnim stroškom obravnave prošenj za vizume | 77 |
| | | Komisija |
| | * | Sklep Komisije z dne 23. junija 2006 o sprejetju zavez, ponujenih v zvezi s protidampinškim postopkom glede uvoza nekaterih brezšivnih cevi iz železa ali jekla s poreklom, med drugim, iz Romunije | 81 |
| | | KomisijaUpravna komisija Evropskih skupnosti za socialno varnost delavcev migrantov |
| | * | Sklep št. 207 z dne 7. aprila 2006 o razlagi člena 76 in člena 79(3) Uredbe (EGS) št. 1408/71 ter člena 10(1) Uredbe (EGS) št. 574/72 v zvezi s prekrivanjem družinskih prejemkov in dodatkov (
  2
  ) | 83 |
| | | EVROPSKI GOSPODARSKI PROSTOR |
| | | Skupni odbor EGP |
| | * | Sklep Skupnega odbora EGP št. 42/2006 z dne 28. aprila 2006 o spremembi Priloge I (Veterinarske in fitosanitarne zadeve) k Sporazumu EGP | 86 |
| | * | Sklep Skupnega odbora EGP št. 43/2006 z dne 28. aprila 2006 o spremembi Priloge I (Veterinarske in fitosanitarne zadeve) k Sporazumu EGP | 89 |
| | * | Sklep Skupnega odbora EGP št. 44/2006 z dne 28. aprila 2006 o spremembi Priloge II (Tehnični predpisi, standardi, preskušanje in certificiranje) k Sporazumu EGP | 91 |
| | * | Sklep Skupnega odbora EGP št. 45/2006 z dne 28. aprila 2006 o spremembi Priloge II (Tehnični predpisi, standardi, preskušanje in certificiranje) k Sporazumu EGP | 92 |
| | * | Sklep Skupnega odbora EGP št. 46/2006 z dne 28. aprila 2006 o spremembi Priloge II (Tehnični predpisi, standardi, preskušanje in certificiranje) k Sporazumu EGP | 94 |
| | * | Sklep Skupnega odbora EGP št. 47/2006 z dne 28. aprila 2006 o spremembi Priloge II (Tehnični predpisi, standardi, preskušanje in certificiranje) k Sporazumu EGP | 95 |
| | * | Sklep Skupnega odbora EGP št. 48/2006 z dne 28. aprila 2006 o spremembi Priloge XX (Okolje) k Sporazumu EGP | 97 |
| | * | Sklep Skupnega odbora EGP št. 49/2006 z dne 28. aprila 2006 o spremembi Priloge XX (Okolje) k Sporazumu EGP | 99 |
| | * | Sklep Skupnega odbora EGP št. 50/2006 z dne 28. aprila 2006 o spremembi Priloge XX (Okolje) k Sporazumu EGP | 100 |
| | * | Sklep Skupnega odbora EGP št. 51/2006 z dne 28. aprila 2006 o spremembi Priloge XXI (Statistika) k Sporazumu EGP | 101 |
| | * | Sklep Skupnega odbora EGP št. 52/2006 z dne 28. aprila 2006 o spremembi Priloge XXI (Statistika) k Sporazumu EGP | 103 |
| | * | Sklep Skupnega odbora EGP št. 53/2006 z dne 28. aprila 2006 o spremembi Priloge XXII (Pravo družb) k Sporazumu EGP | 104 |
| | * | Sklep Skupnega odbora EGP št. 54/2006 z dne 28. aprila 2006 o spremembi Priloge XXII (Pravo družb) k Sporazumu EGP | 105 |

II   Akti, katerih objava ni obvezna

Svet

*

Odločba Sveta z dne 1. junija 2006 o spremembi Priloge 12 Skupnih konzularnih navodil in Priloge 14a Skupnega priročnika glede taks, ki ustrezajo upravnim stroškom obravnave prošenj za vizume

77

Komisija

*

Sklep Komisije z dne 23. junija 2006 o sprejetju zavez, ponujenih v zvezi s protidampinškim postopkom glede uvoza nekaterih brezšivnih cevi iz železa ali jekla s poreklom, med drugim, iz Romunije

81

KomisijaUpravna komisija Evropskih skupnosti za socialno varnost delavcev migrantov

*

Sklep št. 207 z dne 7. aprila 2006 o razlagi člena 76 in člena 79(3) Uredbe (EGS) št. 1408/71 ter člena 10(1) Uredbe (EGS) št. 574/72 v zvezi s prekrivanjem družinskih prejemkov in dodatkov (
  2
  )

2

83

EVROPSKI GOSPODARSKI PROSTOR

Skupni odbor EGP

*

Sklep Skupnega odbora EGP št. 42/2006 z dne 28. aprila 2006 o spremembi Priloge I (Veterinarske in fitosanitarne zadeve) k Sporazumu EGP

86

*

Sklep Skupnega odbora EGP št. 43/2006 z dne 28. aprila 2006 o spremembi Priloge I (Veterinarske in fitosanitarne zadeve) k Sporazumu EGP

89

*

Sklep Skupnega odbora EGP št. 44/2006 z dne 28. aprila 2006 o spremembi Priloge II (Tehnični predpisi, standardi, preskušanje in certificiranje) k Sporazumu EGP

91

*

Sklep Skupnega odbora EGP št. 45/2006 z dne 28. aprila 2006 o spremembi Priloge II (Tehnični predpisi, standardi, preskušanje in certificiranje) k Sporazumu EGP

92

*

Sklep Skupnega odbora EGP št. 46/2006 z dne 28. aprila 2006 o spremembi Priloge II (Tehnični predpisi, standardi, preskušanje in certificiranje) k Sporazumu EGP

94

*

Sklep Skupnega odbora EGP št. 47/2006 z dne 28. aprila 2006 o spremembi Priloge II (Tehnični predpisi, standardi, preskušanje in certificiranje) k Sporazumu EGP

95

*

Sklep Skupnega odbora EGP št. 48/2006 z dne 28. aprila 2006 o spremembi Priloge XX (Okolje) k Sporazumu EGP

97

*

Sklep Skupnega odbora EGP št. 49/2006 z dne 28. aprila 2006 o spremembi Priloge XX (Okolje) k Sporazumu EGP

99

*

Sklep Skupnega odbora EGP št. 50/2006 z dne 28. aprila 2006 o spremembi Priloge XX (Okolje) k Sporazumu EGP

100

*

Sklep Skupnega odbora EGP št. 51/2006 z dne 28. aprila 2006 o spremembi Priloge XXI (Statistika) k Sporazumu EGP

101

*

Sklep Skupnega odbora EGP št. 52/2006 z dne 28. aprila 2006 o spremembi Priloge XXI (Statistika) k Sporazumu EGP

103

*

Sklep Skupnega odbora EGP št. 53/2006 z dne 28. aprila 2006 o spremembi Priloge XXII (Pravo družb) k Sporazumu EGP

104

*

Sklep Skupnega odbora EGP št. 54/2006 z dne 28. aprila 2006 o spremembi Priloge XXII (Pravo družb) k Sporazumu EGP

105

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |
| | (2)   Besedilo velja za EGP in za sporazum EU/Švica |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

(2)   Besedilo velja za EGP in za sporazum EU/Švica

2

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

I Akti, katerih objava je obvezna

| 29.6.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | L 175/1 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2006

SL

Uradni list Evropske unije

L 175/1

---

UREDBA SVETA (ES) št. 953/2006

z dne 19. junija 2006

o spremembi Uredbe (ES) št. 1673/2000 glede pomoči za predelavo lanu in konoplje, ki se ju goji za vlakna, in Uredbe (ES) št. 1782/2003 glede konoplje, upravičene do sheme enotnega plačila

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti tretjega pododstavka člena 37(2) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta (1),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 15(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1673/2000 z dne 27. julija 2000 o skupni tržni ureditvi za lan in konopljo, ki se ju goji za vlakna (2) določa, da Komisija predloži Evropskemu parlamentu in Svetu poročilo o pomoči za predelovanje, po potrebi skupaj s predlogi. Na podlagi tega poročila je primerno, da je sedanji sistem še nadalje veljaven do vključno tržnega leta 2007/2008. |
| --- | --- |

(1)

Člen 15(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1673/2000 z dne 27. julija 2000 o skupni tržni ureditvi za lan in konopljo, ki se ju goji za vlakna (2) določa, da Komisija predloži Evropskemu parlamentu in Svetu poročilo o pomoči za predelovanje, po potrebi skupaj s predlogi. Na podlagi tega poročila je primerno, da je sedanji sistem še nadalje veljaven do vključno tržnega leta 2007/2008.

| (2) | Pomoč za predelavo kratkih lanenih vlaken in konopljenih vlaken, ki ne vsebujejo več kot 7,5 % nečistoč in pezdirja, se uporablja do tržnega leta 2005/2006. Vendar pa je treba ob upoštevanju ugodnih trendov na trgu za te vrste vlaken, ki so vključena v sedanjo shemo pomoči, in zaradi prispevanja k utrjevanju novih proizvodov in njihovih prodajnih trgov uporabo te pomoči podaljšati do 2007/2008. |
| --- | --- |

(2)

Pomoč za predelavo kratkih lanenih vlaken in konopljenih vlaken, ki ne vsebujejo več kot 7,5 % nečistoč in pezdirja, se uporablja do tržnega leta 2005/2006. Vendar pa je treba ob upoštevanju ugodnih trendov na trgu za te vrste vlaken, ki so vključena v sedanjo shemo pomoči, in zaradi prispevanja k utrjevanju novih proizvodov in njihovih prodajnih trgov uporabo te pomoči podaljšati do 2007/2008.

| (3) | Uredba (ES) št. 1673/2000 določa povečanje stopnje pomoči za predelavo dolgih lanenih vlaken od tržnega leta 2006/2007 dalje. Ker se pomoč za predelavo kratkih lanenih vlaken ohranja do tržnega leta 2007/2008, je treba pomoč za predelavo dolgih lanenih vlaken omejiti na sedanjo stopnjo do tržnega leta 2007/2008. |
| --- | --- |

(3)

Uredba (ES) št. 1673/2000 določa povečanje stopnje pomoči za predelavo dolgih lanenih vlaken od tržnega leta 2006/2007 dalje. Ker se pomoč za predelavo kratkih lanenih vlaken ohranja do tržnega leta 2007/2008, je treba pomoč za predelavo dolgih lanenih vlaken omejiti na sedanjo stopnjo do tržnega leta 2007/2008.

| (4) | Za pospeševanje proizvodnje visokokakovostnih kratkih lanenih in konopljenih vlaken, se pomoč dodeli za vlakna, ki vsebujejo največ 7,5 % nečistoč in pezdirja. Vendar pa lahko države članice odstopajo od te meje in dodelijo pomoč za predelavo kratkih lanenih vlaken, ki vsebujejo med 7,5 % in 15 % nečistoč in pezdirja, ter konopljenih vlaken, ki vsebujejo med 7,5 % in 25 % nečistoč in pezdirja. Ker imajo države članice to možnost samo do tržnega leta 2005/2006, je treba državam članicam podaljšati možnost odstopanja od te meje še za dve tržni leti. |
| --- | --- |

(4)

Za pospeševanje proizvodnje visokokakovostnih kratkih lanenih in konopljenih vlaken, se pomoč dodeli za vlakna, ki vsebujejo največ 7,5 % nečistoč in pezdirja. Vendar pa lahko države članice odstopajo od te meje in dodelijo pomoč za predelavo kratkih lanenih vlaken, ki vsebujejo med 7,5 % in 15 % nečistoč in pezdirja, ter konopljenih vlaken, ki vsebujejo med 7,5 % in 25 % nečistoč in pezdirja. Ker imajo države članice to možnost samo do tržnega leta 2005/2006, je treba državam članicam podaljšati možnost odstopanja od te meje še za dve tržni leti.

| (5) | Treba je podaljšati obdobje veljavnosti uporabe količin, ki jih določijo države, da se še naprej zagotovi primerna stopnja proizvodnje v vsaki državi članici. |
| --- | --- |

(5)

Treba je podaljšati obdobje veljavnosti uporabe količin, ki jih določijo države, da se še naprej zagotovi primerna stopnja proizvodnje v vsaki državi članici.

| (6) | Z dodatno pomočjo se je podpiralo nadaljevanje tradicionalne proizvodnje lanu v nekaterih regijah na Nizozemskem, v Belgiji in Franciji. Za nadaljnje omogočanje postopnega prilagajanja kmetijskih struktur novim tržnim razmeram je nujno to tradicionalno pomoč podaljšati do tržnega leta 2007/2008. |
| --- | --- |

(6)

Z dodatno pomočjo se je podpiralo nadaljevanje tradicionalne proizvodnje lanu v nekaterih regijah na Nizozemskem, v Belgiji in Franciji. Za nadaljnje omogočanje postopnega prilagajanja kmetijskih struktur novim tržnim razmeram je nujno to tradicionalno pomoč podaljšati do tržnega leta 2007/2008.

| (7) | Komisija bi morala Evropskemu parlamentu in Svetu predložiti poročilo v zadostnem času pred začetkom tržnega leta 2008/2009, da se lahko oceni, ali je treba sedanji sistem prilagoditi ali se lahko nadaljuje. |
| --- | --- |

(7)

Komisija bi morala Evropskemu parlamentu in Svetu predložiti poročilo v zadostnem času pred začetkom tržnega leta 2008/2009, da se lahko oceni, ali je treba sedanji sistem prilagoditi ali se lahko nadaljuje.

| (8) | Člen 52 Uredbe Sveta (ES) št. 1782/2003 z dne 29. septembra 2003 o skupnih pravilih za sheme neposrednih podpor v okviru skupne kmetijske politike in o uvedbi nekaterih shem podpor za kmete (3) določa, da je samo konoplja, ki se jo goji za vlakna, upravičena do sheme enotnega plačila iz Naslova III navedene Uredbe. Primerno je določiti, da je upravičena tudi konoplja za druge industrijske uporabe. |
| --- | --- |

(8)

Člen 52 Uredbe Sveta (ES) št. 1782/2003 z dne 29. septembra 2003 o skupnih pravilih za sheme neposrednih podpor v okviru skupne kmetijske politike in o uvedbi nekaterih shem podpor za kmete (3) določa, da je samo konoplja, ki se jo goji za vlakna, upravičena do sheme enotnega plačila iz Naslova III navedene Uredbe. Primerno je določiti, da je upravičena tudi konoplja za druge industrijske uporabe.

| (9) | Ob upoštevanju letnega upravljanja direktnih plačil je primerno, da se spremembe o pogojih upravičenosti do sheme enotnega plačila uporabljajo od 1. januarja 2007. |
| --- | --- |

(9)

Ob upoštevanju letnega upravljanja direktnih plačil je primerno, da se spremembe o pogojih upravičenosti do sheme enotnega plačila uporabljajo od 1. januarja 2007.

| (10) | Uredbi (ES) št. 1673/2000 in (ES) št. 1782/2003 bi bilo treba ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(10)

Uredbi (ES) št. 1673/2000 in (ES) št. 1782/2003 bi bilo treba ustrezno spremeniti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Uredba (ES) št. 1673/2000 se spremeni:

| 1. | V členu 2 se odstavek 3 nadomesti z:
  „3.   Vsota pomoči za predelavo na tono vlaken se določi, kot sledi:






  (a) | za dolga lanena vlakna:






  — | 100 EUR za tržno leto 2001/2002, |
| --- | --- | --- | --- |

1.

V členu 2 se odstavek 3 nadomesti z:

„3.   Vsota pomoči za predelavo na tono vlaken se določi, kot sledi:

(a)

za dolga lanena vlakna:

—

100 EUR za tržno leto 2001/2002,

| — | 160 EUR za tržna leta od 2002/2003 do 2007/2008, |
| --- | --- |

—

160 EUR za tržna leta od 2002/2003 do 2007/2008,

| — | 200 EUR od tržnega leta 2008/2009 dalje; |
| --- | --- |

—

200 EUR od tržnega leta 2008/2009 dalje;

| (b) | za kratka lanena in konopljena vlakna, ki vsebujejo največ 7,5 % nečistoč in pezdirja: 90 EUR za tržna leta od 2001/2002 do 2007/2008.
  Vendar pa se sme država članica glede na tradicionalne trge od tržnega leta 2001/2002 do 2007/2008 prav tako odločiti, da odobri pomoč:






  — | za kratka lanena vlakna, katerih odstotek nečistoč in pezdirja je med 7,5 % in 15 %, |
| --- | --- | --- |

(b)

za kratka lanena in konopljena vlakna, ki vsebujejo največ 7,5 % nečistoč in pezdirja: 90 EUR za tržna leta od 2001/2002 do 2007/2008.

Vendar pa se sme država članica glede na tradicionalne trge od tržnega leta 2001/2002 do 2007/2008 prav tako odločiti, da odobri pomoč:

—

za kratka lanena vlakna, katerih odstotek nečistoč in pezdirja je med 7,5 % in 15 %,

| — | za konopljena vlakna, katerih odstotek nečistoč in pezdirja je med 7,5 % in 25 %. |
| --- | --- |

—

za konopljena vlakna, katerih odstotek nečistoč in pezdirja je med 7,5 % in 25 %.

V primerih iz drugega pododstavka država članica odobri pomoč za količino, ki ni večja od proizvedene količine, na podlagi 7,5 % nečistoč in pezdirja.“

| 2. | V členu 3(2) se drugi pododstavek nadomesti z:
  „Nacionalne zajamčene količine za kratka lanena vlakna in konopljena vlakna se od tržnega leta 2008/2009 dalje ne uporabljajo več.“ |
| --- | --- |

2.

V členu 3(2) se drugi pododstavek nadomesti z:

„Nacionalne zajamčene količine za kratka lanena vlakna in konopljena vlakna se od tržnega leta 2008/2009 dalje ne uporabljajo več.“

| 3. | V prvem odstavku člena 4 se letnica „2005/2006“ zamenja z letnico „2007/2008“. |
| --- | --- |

3.

V prvem odstavku člena 4 se letnica „2005/2006“ zamenja z letnico „2007/2008“.

| 4. | Člen 12 se črta. |
| --- | --- |

4.

Člen 12 se črta.

| 5. | V členu 15 se doda naslednji odstavek:
  „3.   Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo, po potrebi skupaj s predlogi, dovolj zgodaj, da se omogoči izvajanje predlaganih ukrepov v tržnem letu 2008/2009.
  V poročilu se oceni vpliv pomoči za predelavo na proizvajalce, predelovalno industrijo in trg tekstilnih vlaken. Prouči se možnost podaljšanja pomoči za predelavo za kratka lanena vlakna in konopljena vlakna ter dodatne pomoči po tržnem letu 2007/2008 kot tudi možnost vključitve te sheme pomoči v splošni okvir podpore za kmete v okviru skupne kmetijske politike, kot je določeno v Uredbi (ES) št. 1782/2003.“ |
| --- | --- |

5.

V členu 15 se doda naslednji odstavek:

„3.   Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo, po potrebi skupaj s predlogi, dovolj zgodaj, da se omogoči izvajanje predlaganih ukrepov v tržnem letu 2008/2009.

V poročilu se oceni vpliv pomoči za predelavo na proizvajalce, predelovalno industrijo in trg tekstilnih vlaken. Prouči se možnost podaljšanja pomoči za predelavo za kratka lanena vlakna in konopljena vlakna ter dodatne pomoči po tržnem letu 2007/2008 kot tudi možnost vključitve te sheme pomoči v splošni okvir podpore za kmete v okviru skupne kmetijske politike, kot je določeno v Uredbi (ES) št. 1782/2003.“

Člen 2

Člen 52 Uredbe (ES) št. 1782/2003 se nadomesti z:

„Člen 52

Proizvodnja konoplje

1.   V proizvodnji konoplje pri uporabljenih sortah vsebnost tetrahidrokanabinola ne sme presegati 0,2 %. Države članice vzpostavijo sistem preverjanja vsebnosti tetrahidrokanabinola pri poljščinah na vsaj 30 % površin, ki so posejane s konopljo. Če pa država članica uvede sistem predhodne odobritve za tako gojenje, se preverjanje opravi na vsaj 20 % površin s konopljo.

2.   V skladu s postopkom iz člena 144(2) je dodelitev plačil pogojena z uporabo certificiranih semen nekaterih sort.“

Člen 3

Ta uredba začne veljati sedmi dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Uporablja se od dneva začetka veljave, razen člena 2, ki se uporablja od 1. januarja 2007.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Luxembourgu, 19. junija 2006

Za Svet

Predsednik

J. PRÖLL

---

(1)  Še ni objavljeno v Uradnem listu.

1

(2)  UL L 193, 29.7.2000, str. 16. Uredba, kakor je nazadnje spremenjena z Aktom o pristopu iz leta 2005.

2

(3)  UL L 270, 21.10.2003, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 319/2006 (UL L 58, 28.2.2006, str. 32).

3

---

| 29.6.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | L 175/4 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2006

SL

Uradni list Evropske unije

L 175/4

---

UREDBA SVETA (ES) št. 954/2006

z dne 27. junija 2006

o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz določenih brezšivnih cevi iz železa ali jekla s poreklom iz Hrvaške, Romunije, Rusije in Ukrajine, o razveljavitvi uredb Sveta (ES) št. 2320/97 in (ES) št. 348/2000, o zaključku vmesnih pregledov in pregledov zaradi izteka protidampinških dajatev na uvoz določenih brezšivnih cevi iz železa ali nelegiranega jekla s poreklom, med drugim, iz Rusije in Romunije ter o zaključku vmesnih pregledov protidampinških dajatev na uvoz določenih brezšivnih cevi iz železa ali nelegiranega jekla s poreklom, med drugim, iz Rusije in Romunije ter Hrvaške in Ukrajine

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 384/96 z dne 22. decembra 1995 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1) („osnovna uredba“), in zlasti člena 8, člena 9 in člena 11(2) in (3) Uredbe,

ob upoštevanju predloga, ki ga je po posvetovanju s svetovalnim odborom predložila Komisija,

ob upoštevanju naslednjega:

1.   POSTOPEK

1.1   Začetek

| (1) | Komisija je 31. marca 2005 z obvestilom („obvestilo o začetku“), objavljenim v Uradnem listu Evropske unije
   (2), objavila začetek protidampinškega postopka v zvezi z uvozom določenih brezšivnih cevi („BC“) iz železa ali jekla („razširjeni obseg izdelka“) s poreklom iz Hrvaške, Romunije, Rusije in Ukrajine ter začetek dveh vmesnih pregledov protidampinških dajatev na uvoz BC iz železa ali nelegiranega jekla („prvotni obseg izdelka“) s poreklom, med drugim, iz Rusije, Romunije oziroma Hrvaške in Ukrajine. |
| --- | --- |

(1)

Komisija je 31. marca 2005 z obvestilom („obvestilo o začetku“), objavljenim v Uradnem listu Evropske unije
   (2), objavila začetek protidampinškega postopka v zvezi z uvozom določenih brezšivnih cevi („BC“) iz železa ali jekla („razširjeni obseg izdelka“) s poreklom iz Hrvaške, Romunije, Rusije in Ukrajine ter začetek dveh vmesnih pregledov protidampinških dajatev na uvoz BC iz železa ali nelegiranega jekla („prvotni obseg izdelka“) s poreklom, med drugim, iz Rusije, Romunije oziroma Hrvaške in Ukrajine.

| (2) | Protidampinški postopek je bil uveden po vložitvi pritožbe Zaščitnega odbora industrije brezšivnih jeklenih cevi Evropske unije („pritožnika“) 14. februarja 2005 v imenu proizvajalcev, ki predstavljajo glavni delež, v tem primeru več kot 50 % celotne proizvodnje Skupnosti razširjenega obsega izdelka. Pritožba je vsebovala dokaze o dampingu tega izdelka in znatni škodi, ki je zaradi tega nastala, kar je zadostovalo, da se upraviči začetek postopka. |
| --- | --- |

(2)

Protidampinški postopek je bil uveden po vložitvi pritožbe Zaščitnega odbora industrije brezšivnih jeklenih cevi Evropske unije („pritožnika“) 14. februarja 2005 v imenu proizvajalcev, ki predstavljajo glavni delež, v tem primeru več kot 50 % celotne proizvodnje Skupnosti razširjenega obsega izdelka. Pritožba je vsebovala dokaze o dampingu tega izdelka in znatni škodi, ki je zaradi tega nastala, kar je zadostovalo, da se upraviči začetek postopka.

| (3) | Komisija je vmesna pregleda začela na lastno pobudo v skladu s členom 11(3) osnovne uredbe, da bi omogočila vse potrebne spremembe ali razveljavitev dokončnih protidampinških ukrepov, uvedenih z Uredbo Sveta (ES) št. 2320/97 (3) in Uredbo Sveta (ES) št. 348/2000 (4) na uvoz prvotnega obsega izdelka iz, med drugim, Hrvaške, Romunije, Rusije in Ukrajine („dokončni ukrepi“). Potreba po spremembi ali razveljavitvi lahko nastane, če se določi, da je treba ukrepe uvesti za razširjeni obseg izdelkov, ker se izdelki, za katere so bili z Uredbo (ES) št. 2320/97 in Uredbo (ES) št. 348/2000 uvedeni ukrepi, uvrščajo v razširjen obseg izdelkov. |
| --- | --- |

(3)

Komisija je vmesna pregleda začela na lastno pobudo v skladu s členom 11(3) osnovne uredbe, da bi omogočila vse potrebne spremembe ali razveljavitev dokončnih protidampinških ukrepov, uvedenih z Uredbo Sveta (ES) št. 2320/97 (3) in Uredbo Sveta (ES) št. 348/2000 (4) na uvoz prvotnega obsega izdelka iz, med drugim, Hrvaške, Romunije, Rusije in Ukrajine („dokončni ukrepi“). Potreba po spremembi ali razveljavitvi lahko nastane, če se določi, da je treba ukrepe uvesti za razširjeni obseg izdelkov, ker se izdelki, za katere so bili z Uredbo (ES) št. 2320/97 in Uredbo (ES) št. 348/2000 uvedeni ukrepi, uvrščajo v razširjen obseg izdelkov.

1.2   Obstoječi ukrepi za prvotni obseg izdelka

| (4) | Z Uredbo (ES) št. 2320/97 so bile uvedene protidampinške dajatve na uvoz prvotnega obsega izdelka s poreklom, med drugim, iz Romunije in Rusije. S sklepoma Komisije 97/790/ES (5) in 2000/70/ES (6) so bile sprejete zaveze izvoznikov, med drugim, iz Romunije in Rusije. Z Uredbo Sveta (ES) št. 1322/2004 (7) je bilo sklenjeno, da se iz previdnosti, da ne bi ponovno prišlo do protikonkurenčnega ravnanja nekaterih proizvajalcev Skupnosti (glej uvodno izjavo (9) in naslednje izjave Uredbe (ES) št. 1322/2004), ukine uporaba veljavnih ukrepov za uvoz prvotnega obsega izdelka s poreklom iz Romunije in Rusije. V uvodni izjavi (20) iste uredbe je zapisano, da vmesni pregledi in pregledi zaradi izteka ukrepa, uvedeni z obvestilom o začetku v mesecu novembru 2002 (8), še vedno potekajo, dokler ne bodo na voljo nove ugotovitve, ki bi v prihodnosti omogočile oceno na podlagi novih podatkov, za katere je jasno, da niso bili pod vplivom protikonkurenčnega ravnanja. |
| --- | --- |

(4)

Z Uredbo (ES) št. 2320/97 so bile uvedene protidampinške dajatve na uvoz prvotnega obsega izdelka s poreklom, med drugim, iz Romunije in Rusije. S sklepoma Komisije 97/790/ES (5) in 2000/70/ES (6) so bile sprejete zaveze izvoznikov, med drugim, iz Romunije in Rusije. Z Uredbo Sveta (ES) št. 1322/2004 (7) je bilo sklenjeno, da se iz previdnosti, da ne bi ponovno prišlo do protikonkurenčnega ravnanja nekaterih proizvajalcev Skupnosti (glej uvodno izjavo (9) in naslednje izjave Uredbe (ES) št. 1322/2004), ukine uporaba veljavnih ukrepov za uvoz prvotnega obsega izdelka s poreklom iz Romunije in Rusije. V uvodni izjavi (20) iste uredbe je zapisano, da vmesni pregledi in pregledi zaradi izteka ukrepa, uvedeni z obvestilom o začetku v mesecu novembru 2002 (8), še vedno potekajo, dokler ne bodo na voljo nove ugotovitve, ki bi v prihodnosti omogočile oceno na podlagi novih podatkov, za katere je jasno, da niso bili pod vplivom protikonkurenčnega ravnanja.

| (5) | Po preiskavi v zvezi s pregledom, izvedeni v skladu s členom 11(3) osnovne uredbe, je Svet z Uredbo (ES) št. 258/2005 (9) spremenil dokončne ukrepe, uvedene z Uredbo (ES) št. 348/2000, razveljavil možnost oprostitve dajatev iz člena 2 iste uredbe in uvedel protidampinško dajatev v višini 38,8 % na uvoz izdelka iz prvotnega obsega iz Hrvaške in protidampinško dajatev v višini 64,1 % na uvoz izdelka iz prvotnega obsega iz Ukrajine, razen na uvoz družbe Dnipropetrovsk Tube Works („DTW“), ki je zavezana plačilu protidampinške dajatve v višini 51,9 %. |
| --- | --- |

(5)

Po preiskavi v zvezi s pregledom, izvedeni v skladu s členom 11(3) osnovne uredbe, je Svet z Uredbo (ES) št. 258/2005 (9) spremenil dokončne ukrepe, uvedene z Uredbo (ES) št. 348/2000, razveljavil možnost oprostitve dajatev iz člena 2 iste uredbe in uvedel protidampinško dajatev v višini 38,8 % na uvoz izdelka iz prvotnega obsega iz Hrvaške in protidampinško dajatev v višini 64,1 % na uvoz izdelka iz prvotnega obsega iz Ukrajine, razen na uvoz družbe Dnipropetrovsk Tube Works („DTW“), ki je zavezana plačilu protidampinške dajatve v višini 51,9 %.

| (6) | S Sklepom 2005/133/ES (10) je Komisija delno opustila dokončne ukrepe za devet mesecev z veljavnostjo od 18. februarja 2005. Z Uredbo Sveta (ES) št. 1866/2005 (11) je bila delna opustitev podaljšana za eno leto. Zato so veljavne dajatve tiste, ki so bile uvedene z Uredbo (ES) št. 348/2000, tj. 23 % za Hrvaško in 38,5 % za Ukrajino. |
| --- | --- |

(6)

S Sklepom 2005/133/ES (10) je Komisija delno opustila dokončne ukrepe za devet mesecev z veljavnostjo od 18. februarja 2005. Z Uredbo Sveta (ES) št. 1866/2005 (11) je bila delna opustitev podaljšana za eno leto. Zato so veljavne dajatve tiste, ki so bile uvedene z Uredbo (ES) št. 348/2000, tj. 23 % za Hrvaško in 38,5 % za Ukrajino.

1.3   Začasni ukrepi

| (7) | Glede na potrebo po nadaljnji proučitvi nekaterih vidikov preiskave in zaradi medsebojnega razmerja z vmesnimi pregledi in pregledi zaradi izteka ukrepa iz oddelka 1.2. zgoraj je bilo sklenjeno, da se preiskava nadaljuje brez uvedbe začasnih ukrepov. |
| --- | --- |

(7)

Glede na potrebo po nadaljnji proučitvi nekaterih vidikov preiskave in zaradi medsebojnega razmerja z vmesnimi pregledi in pregledi zaradi izteka ukrepa iz oddelka 1.2. zgoraj je bilo sklenjeno, da se preiskava nadaljuje brez uvedbe začasnih ukrepov.

1.4   Stranke v postopku

| (8) | Komisija je o začetku postopka uradno obvestila proizvajalce izvoznike na Hrvaškem, v Romuniji, Rusiji in Ukrajini, uvoznike/trgovce, uporabnike, dobavitelje in združenja, za katere je znano, da jih to zadeva, predstavnike zadevnih držav izvoznic in proizvajalce pritožnike Skupnosti ter druge proizvajalce Skupnosti, za katere je znano, da jih začetek postopka zadeva. Zainteresiranim strankam je bila dana možnost, da pisno izrazijo svoja stališča in zaprosijo Komisijo za zaslišanje v roku, navedenem v obvestilu o začetku. |
| --- | --- |

(8)

Komisija je o začetku postopka uradno obvestila proizvajalce izvoznike na Hrvaškem, v Romuniji, Rusiji in Ukrajini, uvoznike/trgovce, uporabnike, dobavitelje in združenja, za katere je znano, da jih to zadeva, predstavnike zadevnih držav izvoznic in proizvajalce pritožnike Skupnosti ter druge proizvajalce Skupnosti, za katere je znano, da jih začetek postopka zadeva. Zainteresiranim strankam je bila dana možnost, da pisno izrazijo svoja stališča in zaprosijo Komisijo za zaslišanje v roku, navedenem v obvestilu o začetku.

| (9) | Zaradi pričakovanega velikega števila ruskih in ukrajinskih proizvajalcev izvoznikov, navedenih v pritožbi, uvoznikov Skupnosti zadevnega izdelka in proizvajalcev Skupnosti, ki podpirajo pritožbo, je bilo v skladu s členom 17 osnovne uredbe v obvestilu o začetku predvideno vzorčenje za ugotovitev dampinga in škode. |
| --- | --- |

(9)

Zaradi pričakovanega velikega števila ruskih in ukrajinskih proizvajalcev izvoznikov, navedenih v pritožbi, uvoznikov Skupnosti zadevnega izdelka in proizvajalcev Skupnosti, ki podpirajo pritožbo, je bilo v skladu s členom 17 osnovne uredbe v obvestilu o začetku predvideno vzorčenje za ugotovitev dampinga in škode.

| (10) | Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in da bi v tem primeru lahko izbrala vzorec, so bili vsi ruski in ukrajinski proizvajalci izvozniki, uvozniki Skupnosti in proizvajalci Skupnosti pozvani, da se javijo Komisiji in predložijo osnovne informacije o svojih dejavnostih, povezanih z zadevnim izdelkom v obdobju preiskave (od 1. januarja 2004 do 31. decembra 2004), kot je določeno v obvestilu o začetku. |
| --- | --- |

(10)

Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in da bi v tem primeru lahko izbrala vzorec, so bili vsi ruski in ukrajinski proizvajalci izvozniki, uvozniki Skupnosti in proizvajalci Skupnosti pozvani, da se javijo Komisiji in predložijo osnovne informacije o svojih dejavnostih, povezanih z zadevnim izdelkom v obdobju preiskave (od 1. januarja 2004 do 31. decembra 2004), kot je določeno v obvestilu o začetku.

1.4.1   Vzorčenje izvoznikov/proizvajalcev

| (11) | Po proučitvi informacij, ki so jih predložili ruski in ukrajinski proizvajalci izvozniki, in ker je v obeh državah večina družb v lasti velikih skupin proizvajalcev, je bilo sklenjeno, da vzorčenje v zvezi z ruskimi in ukrajinskimi proizvajalci ni potrebno. |
| --- | --- |

(11)

Po proučitvi informacij, ki so jih predložili ruski in ukrajinski proizvajalci izvozniki, in ker je v obeh državah večina družb v lasti velikih skupin proizvajalcev, je bilo sklenjeno, da vzorčenje v zvezi z ruskimi in ukrajinskimi proizvajalci ni potrebno.

1.4.2   Vzorčenje industrije Skupnosti in uvoznikov

| (12) | Glede proizvajalcev Skupnosti je Komisija v skladu s členom 17 osnovne uredbe izbrala vzorec, ki je temeljil na največjem reprezentativnem obsegu proizvodnje in prodaje proizvajalcev Skupnosti, ki ga je mogoče primerno proučiti v razpoložljivem času. Na podlagi informacij, ki jih je Komisija prejela od proizvajalcev Skupnosti, je izbrala pet družb s sedežem v štirih različnih državah članicah. Eden od prvotno vzorčenih proizvajalcev Skupnosti pozneje ni sodeloval in ga je zamenjal drug proizvajalec Skupnosti. Pet vzorčenih družb je predstavljalo 49 % celotne proizvodnje Skupnosti. V skladu s členom 17(2) osnovne uredbe se je Komisija posvetovala z zadevnimi strankami, ki pa niso imele pripomb. Preostali proizvajalci Skupnosti so bili pozvani, da predložijo nekatere splošne podatke za proučitev škode. Glede na malo število izpolnjenih vprašalnikov uvoznikov je bilo sklenjeno, da vzorčenje uvoznikov ni potrebno. |
| --- | --- |

(12)

Glede proizvajalcev Skupnosti je Komisija v skladu s členom 17 osnovne uredbe izbrala vzorec, ki je temeljil na največjem reprezentativnem obsegu proizvodnje in prodaje proizvajalcev Skupnosti, ki ga je mogoče primerno proučiti v razpoložljivem času. Na podlagi informacij, ki jih je Komisija prejela od proizvajalcev Skupnosti, je izbrala pet družb s sedežem v štirih različnih državah članicah. Eden od prvotno vzorčenih proizvajalcev Skupnosti pozneje ni sodeloval in ga je zamenjal drug proizvajalec Skupnosti. Pet vzorčenih družb je predstavljalo 49 % celotne proizvodnje Skupnosti. V skladu s členom 17(2) osnovne uredbe se je Komisija posvetovala z zadevnimi strankami, ki pa niso imele pripomb. Preostali proizvajalci Skupnosti so bili pozvani, da predložijo nekatere splošne podatke za proučitev škode. Glede na malo število izpolnjenih vprašalnikov uvoznikov je bilo sklenjeno, da vzorčenje uvoznikov ni potrebno.

1.5   Obrazci zahtevka za tržnogospodarsko obravnavo in individualno obravnavo

| (13) | Da bi lahko proizvajalci izvozniki v Ukrajini predložili zahtevek za tržnogospodarsko obravnavo („TGO“) ali individualno obravnavo („IO“), če tako želijo, je Komisija ukrajinskim proizvajalcem izvoznikom, za katere je znano, da jih to zadeva, poslala obrazce za zahtevek. Zahtevek za TGO ali, če preiskava pokaže, da ne izpolnjujejo pogojev za TGO, zahtevek za IO, so poslale tri skupine proizvajalcev izvoznikov in njihove povezane družbe. |
| --- | --- |

(13)

Da bi lahko proizvajalci izvozniki v Ukrajini predložili zahtevek za tržnogospodarsko obravnavo („TGO“) ali individualno obravnavo („IO“), če tako želijo, je Komisija ukrajinskim proizvajalcem izvoznikom, za katere je znano, da jih to zadeva, poslala obrazce za zahtevek. Zahtevek za TGO ali, če preiskava pokaže, da ne izpolnjujejo pogojev za TGO, zahtevek za IO, so poslale tri skupine proizvajalcev izvoznikov in njihove povezane družbe.

1.6   Vprašalniki

| (14) | Komisija je poslala vprašalnike vsem strankam, za katere je znano, da jih to zadeva, in vsem drugim družbam, ki so se javile v rokih, navedenih v obvestilu o začetku. Izpolnjene vprašalnike so poslali trije romunski proizvajalci izvozniki ter dve njihovi povezani družbi, dve skupini ruskih proizvajalcev izvoznikov in pet njihovih povezanih družb, trije izmed njih s sedežem v Skupnosti, ter tri skupine ukrajinskih proizvajalcev izvoznikov in njihove povezane družbe. Izpolnjene vprašalnike je poslalo tudi pet proizvajalcev Skupnosti. Čeprav je obrazec za vzorčenje izpolnilo šest uvoznikov, pa so le trije predložili v celoti izpolnjen vprašalnik. Drug uvoznik se je strinjal s preveritvenim obiskom v svojih prostorih kljub temu, da ni predložil izpolnjenega vprašalnika. |
| --- | --- |

(14)

Komisija je poslala vprašalnike vsem strankam, za katere je znano, da jih to zadeva, in vsem drugim družbam, ki so se javile v rokih, navedenih v obvestilu o začetku. Izpolnjene vprašalnike so poslali trije romunski proizvajalci izvozniki ter dve njihovi povezani družbi, dve skupini ruskih proizvajalcev izvoznikov in pet njihovih povezanih družb, trije izmed njih s sedežem v Skupnosti, ter tri skupine ukrajinskih proizvajalcev izvoznikov in njihove povezane družbe. Izpolnjene vprašalnike je poslalo tudi pet proizvajalcev Skupnosti. Čeprav je obrazec za vzorčenje izpolnilo šest uvoznikov, pa so le trije predložili v celoti izpolnjen vprašalnik. Drug uvoznik se je strinjal s preveritvenim obiskom v svojih prostorih kljub temu, da ni predložil izpolnjenega vprašalnika.

| (15) | Komisija je iskala in preverila vse informacije, ki so bile po njenem mnenju potrebne za ugotovitev dampinga, škode, ki je zaradi tega nastala, in interesa Skupnosti. Preveritveni obiski so bili opravljeni v prostorih naslednjih družb: | Proizvajalci Skupnosti







  — | Dalmine S.p.A., Bergamo, Italija |
| --- | --- | --- | --- |

(15)

Komisija je iskala in preverila vse informacije, ki so bile po njenem mnenju potrebne za ugotovitev dampinga, škode, ki je zaradi tega nastala, in interesa Skupnosti. Preveritveni obiski so bili opravljeni v prostorih naslednjih družb:

Proizvajalci Skupnosti

—

Dalmine S.p.A., Bergamo, Italija

| — | Rohrwerk Maxhütte GmbH, Sulzbach-Rosenberg, Nemčija |
| --- | --- |

—

Rohrwerk Maxhütte GmbH, Sulzbach-Rosenberg, Nemčija

| — | Tubos Reunidos S.A., Amurrio, Španija |
| --- | --- |

—

Tubos Reunidos S.A., Amurrio, Španija

| — | Vallourec & Mannesmann France S.A., Boulogne Billancourt, Francija |
| --- | --- |

—

Vallourec & Mannesmann France S.A., Boulogne Billancourt, Francija

| — | V & M Deutschland GmbH, Düsseldorf, Nemčija |
| --- | --- |

—

V & M Deutschland GmbH, Düsseldorf, Nemčija

| | Proizvajalci izvozniki v Romuniji







  — | S.C.T.M.K. — Artrom S.A., Slatina |
| --- | --- | --- |

Proizvajalci izvozniki v Romuniji

—

S.C.T.M.K. — Artrom S.A., Slatina

| — | S.C. Silcotub S.A., Zalau |
| --- | --- |

—

S.C. Silcotub S.A., Zalau

| — | S.C. Mittal Steel Roman S.A., Roman |
| --- | --- |

—

S.C. Mittal Steel Roman S.A., Roman

| | Proizvajalci izvozniki v Rusiji







  — | Volzhsky Pipe Works Open Joint Stock Company („Volzhsky“), Volzhsky |
| --- | --- | --- |

Proizvajalci izvozniki v Rusiji

—

Volzhsky Pipe Works Open Joint Stock Company („Volzhsky“), Volzhsky

| — | Joint Stock Company Taganrog Metallurgical Works („Tagmet“), Taganrog |
| --- | --- |

—

Joint Stock Company Taganrog Metallurgical Works („Tagmet“), Taganrog

| — | Joint Stock Company Pervouralsky Novotrubny Works („Pervouralsky“), Pervouralsk |
| --- | --- |

—

Joint Stock Company Pervouralsky Novotrubny Works („Pervouralsky“), Pervouralsk

| — | Joint Stock Company Chelyabinsk Tube Rolling Plant („Chelyabinsk“), Chelyabinsk |
| --- | --- |

—

Joint Stock Company Chelyabinsk Tube Rolling Plant („Chelyabinsk“), Chelyabinsk

| | Povezana družba v Rusiji







  — | CJSC Trade House TMK, Moskva |
| --- | --- | --- |

Povezana družba v Rusiji

—

CJSC Trade House TMK, Moskva

| | Proizvajalci izvozniki v Ukrajini







  — | CJSC Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube, Nikopol |
| --- | --- | --- |

Proizvajalci izvozniki v Ukrajini

—

CJSC Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube, Nikopol

| — | CJSC Nikopol Steel Pipe Plant Yutist (Yutist), Nikopol |
| --- | --- |

—

CJSC Nikopol Steel Pipe Plant Yutist (Yutist), Nikopol

| — | OJSC Dnepropetrovsk Tube Works (DTW), Dnepropetrovsk |
| --- | --- |

—

OJSC Dnepropetrovsk Tube Works (DTW), Dnepropetrovsk

| — | OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (NTRP), Dnepropetrovsk |
| --- | --- |

—

OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (NTRP), Dnepropetrovsk

| | Povezani trgovec v Ukrajini







  — | SPIG Interpipe, Dnepropetrovsk, povezan z NTRP in Niko Tube |
| --- | --- | --- |

Povezani trgovec v Ukrajini

—

SPIG Interpipe, Dnepropetrovsk, povezan z NTRP in Niko Tube

| | Povezani trgovec v Švici







  — | SEPCO S.A., Lugano, povezan z NTRP in Niko Tube |
| --- | --- | --- |

Povezani trgovec v Švici

—

SEPCO S.A., Lugano, povezan z NTRP in Niko Tube

| | Povezani uvoznik







  — | Sinara Handel GmbH, Köln, povezan z Artrom |
| --- | --- | --- |

Povezani uvoznik

—

Sinara Handel GmbH, Köln, povezan z Artrom

| | Nepovezani uvozniki







  — | Thyssen Krupp Energostal S.A., Torun, Poljska |
| --- | --- | --- |

Nepovezani uvozniki

—

Thyssen Krupp Energostal S.A., Torun, Poljska

| — | Assotubi S.P.A., Cesena, Italija |
| --- | --- |

—

Assotubi S.P.A., Cesena, Italija

| — | Bandini Sider S.R.L., Imola, Italija. |
| --- | --- |

—

Bandini Sider S.R.L., Imola, Italija.

1.7   Obdobje preiskave

| (16) | Preiskava dampinga in škode je zajela obdobje od 1. januarja 2004 do 31. decembra 2004 („obdobje preiskave“ ali „OP“). Proučitev gibanj, pomembnih za oceno škode, je zajela obdobje od 1. januarja 2001 do konca OP („obravnavano obdobje“). |
| --- | --- |

(16)

Preiskava dampinga in škode je zajela obdobje od 1. januarja 2004 do 31. decembra 2004 („obdobje preiskave“ ali „OP“). Proučitev gibanj, pomembnih za oceno škode, je zajela obdobje od 1. januarja 2001 do konca OP („obravnavano obdobje“).

2.   ZADEVNI IZDELEK IN PODOBEN IZDELEK

2.1   Zadevni izdelek

| (17) | Zadevni izdelek zajema določene brezšivne cevi („BC“) iz železa ali jekla, s krožnim prečnim prerezom, z zunanjim premerom do vključno 406,4 mm, z ekvivalentom ogljika (CEV) do vključno 0,86 v skladu s formulo in kemično analizo Mednarodnega inštituta za varilstvo. Zadevni izdelek je trenutno uvrščen pod oznake KN ex 7304 10 10, ex 7304 10 30, ex 7304 21 00, ex 7304 29 11, ex 7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92 in ex 7304 59 93 (12) (oznake TARIC 7304101020, 7304103020, 7304210020, 7304291120, 7304318030, 7304395830, 7304399230, 7304399320, 7304518930, 7304599230 in 7304599320). |
| --- | --- |

(17)

Zadevni izdelek zajema določene brezšivne cevi („BC“) iz železa ali jekla, s krožnim prečnim prerezom, z zunanjim premerom do vključno 406,4 mm, z ekvivalentom ogljika (CEV) do vključno 0,86 v skladu s formulo in kemično analizo Mednarodnega inštituta za varilstvo. Zadevni izdelek je trenutno uvrščen pod oznake KN ex 7304 10 10, ex 7304 10 30, ex 7304 21 00, ex 7304 29 11, ex 7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92 in ex 7304 59 93 (12) (oznake TARIC 7304101020, 7304103020, 7304210020, 7304291120, 7304318030, 7304395830, 7304399230, 7304399320, 7304518930, 7304599230 in 7304599320).

| (18) | Zadevni izdelek se uporablja v različne namene, na primer za cevovode za tekočine, v gradbeništvu za pilote, za mehansko uporabo, za plinovode, toplotne cevi ter cevi, znane kot cevi OCTG („oil country tubular goods“), ki se v naftni industriji uporabljajo kot vrtalne, zaščitne in proizvodne cevi. |
| --- | --- |

(18)

Zadevni izdelek se uporablja v različne namene, na primer za cevovode za tekočine, v gradbeništvu za pilote, za mehansko uporabo, za plinovode, toplotne cevi ter cevi, znane kot cevi OCTG („oil country tubular goods“), ki se v naftni industriji uporabljajo kot vrtalne, zaščitne in proizvodne cevi.

| (19) | BC so pri dobavi uporabnikom različnih oblik. Cevi so lahko pocinkane, navojne, dobavljene kot „green tubes“ (tj. niso toplotno obdelane), s posebnim zaključkom, z različnimi krožnimi prečnimi prerezi, razrezane ali nerazrezane. Ni splošnih standardnih velikosti cevi, zato je večina BC izdelana po naročilu. BC so običajno zvarjene. V posebnih primerih pa se lahko povežejo z navoji ali se uporabljajo nepovezane, vendar pa se lahko še vedno zvarijo. Preiskava je pokazala, da imajo vse BC enake osnovne fizikalne, kemijske in tehnične lastnosti ter osnovno uporabo. |
| --- | --- |

(19)

BC so pri dobavi uporabnikom različnih oblik. Cevi so lahko pocinkane, navojne, dobavljene kot „green tubes“ (tj. niso toplotno obdelane), s posebnim zaključkom, z različnimi krožnimi prečnimi prerezi, razrezane ali nerazrezane. Ni splošnih standardnih velikosti cevi, zato je večina BC izdelana po naročilu. BC so običajno zvarjene. V posebnih primerih pa se lahko povežejo z navoji ali se uporabljajo nepovezane, vendar pa se lahko še vedno zvarijo. Preiskava je pokazala, da imajo vse BC enake osnovne fizikalne, kemijske in tehnične lastnosti ter osnovno uporabo.

| (20) | Nekatere zainteresirane stranke so opredelitev obsega izdelka v tem postopku spodbijale. Nekatere stranke so trdile, da imajo nekatere vrste izdelka, vključene v opis izdelka, različne osnovne mehanske in kemijske lastnosti (glej uvodne izjave (21) do (26)). Številni so tudi nasprotovali uporabi merila varjenja in s tem povezanega praga ekvivalenta ogljika (CEV) (glej uvodne izjave (27) do (36)). Ena stranka je tudi zahtevala, da je treba tako imenovane „certificirane BC“ izvzeti iz obsega uporabe (glej uvodno izjavo (37)). |
| --- | --- |

(20)

Nekatere zainteresirane stranke so opredelitev obsega izdelka v tem postopku spodbijale. Nekatere stranke so trdile, da imajo nekatere vrste izdelka, vključene v opis izdelka, različne osnovne mehanske in kemijske lastnosti (glej uvodne izjave (21) do (26)). Številni so tudi nasprotovali uporabi merila varjenja in s tem povezanega praga ekvivalenta ogljika (CEV) (glej uvodne izjave (27) do (36)). Ena stranka je tudi zahtevala, da je treba tako imenovane „certificirane BC“ izvzeti iz obsega uporabe (glej uvodno izjavo (37)).

| (21) | Trdilo se je, da imajo nekatere vrste izdelka, vključene v opis izdelka, namreč OCTG in cevi za plinovod, v primerjavi z drugimi BC različne osnovne mehanske in kemijske lastnosti ter končne uporabe in niso zamenljive. |
| --- | --- |

(21)

Trdilo se je, da imajo nekatere vrste izdelka, vključene v opis izdelka, namreč OCTG in cevi za plinovod, v primerjavi z drugimi BC različne osnovne mehanske in kemijske lastnosti ter končne uporabe in niso zamenljive.

| (22) | Opredelitev izdelka zajema različne vrste izdelka. Vendar pa se za vrste izdelka, ki sodijo v različne segmente (vključno s tistimi iz najnižjega in tistimi iz najvišjega tržnega segmenta), šteje, da predstavljajo en sam izdelek, če ni jasnih ločnic med različnimi segmenti, tj. če se nekateri segmenti prekrivajo in med njimi vlada konkurenca. To velja v primeru tega postopka, saj so bili predloženi dokazi, da bi lahko imele legirane in nelegirane cevi, ki so predmet preiskave, isto končno uporabo in da ni jasnih ločnic znotraj kategorij nelegiranih in legiranih cevi. |
| --- | --- |

(22)

Opredelitev izdelka zajema različne vrste izdelka. Vendar pa se za vrste izdelka, ki sodijo v različne segmente (vključno s tistimi iz najnižjega in tistimi iz najvišjega tržnega segmenta), šteje, da predstavljajo en sam izdelek, če ni jasnih ločnic med različnimi segmenti, tj. če se nekateri segmenti prekrivajo in med njimi vlada konkurenca. To velja v primeru tega postopka, saj so bili predloženi dokazi, da bi lahko imele legirane in nelegirane cevi, ki so predmet preiskave, isto končno uporabo in da ni jasnih ločnic znotraj kategorij nelegiranih in legiranih cevi.

| (23) | Kar zadeva OCTG in cevi za plinovod, je preiskava pokazala, da imajo, med drugim, kemijske lastnosti, primerljive z preostalimi vrstami BC, saj so pod pragom CEV 0,86. Poleg tega imajo druge skupne osnovne lastnosti s preostalimi vrstami izdelka, kot na primer zunanji premer in debelino sten. |
| --- | --- |

(23)

Kar zadeva OCTG in cevi za plinovod, je preiskava pokazala, da imajo, med drugim, kemijske lastnosti, primerljive z preostalimi vrstami BC, saj so pod pragom CEV 0,86. Poleg tega imajo druge skupne osnovne lastnosti s preostalimi vrstami izdelka, kot na primer zunanji premer in debelino sten.

| (24) | Kar zadeva končno uporabo OCTG in cevi za plinovod, so nekateri proizvajalci izvozniki trdili, da se OCTG in cevi za plinovod uporabljajo v različne namene in niso zamenljive s preostalimi vrstami BC. V zvezi s tem je bilo ugotovljeno, da so cevi vrste OCTG brez navojev, ki se trenutno uvršajo pod oznako KN 7304 21 00 in uporabljajo v gradbenem sektorju, zamenljive z drugimi cevmi iz nelegiranega jekla, ki se uvrščajo pod oznako KN 7304 39 58. Torej vsaj kar zadeva končno uporabo različnih vrst BC, se te delno prekrivajo. |
| --- | --- |

(24)

Kar zadeva končno uporabo OCTG in cevi za plinovod, so nekateri proizvajalci izvozniki trdili, da se OCTG in cevi za plinovod uporabljajo v različne namene in niso zamenljive s preostalimi vrstami BC. V zvezi s tem je bilo ugotovljeno, da so cevi vrste OCTG brez navojev, ki se trenutno uvršajo pod oznako KN 7304 21 00 in uporabljajo v gradbenem sektorju, zamenljive z drugimi cevmi iz nelegiranega jekla, ki se uvrščajo pod oznako KN 7304 39 58. Torej vsaj kar zadeva končno uporabo različnih vrst BC, se te delno prekrivajo.

| (25) | Na podlagi zgoraj navedenega se trditev, da OCTG in cevi za plinovod ter druge vrste BC niso zamenljive, zavrne. |
| --- | --- |

(25)

Na podlagi zgoraj navedenega se trditev, da OCTG in cevi za plinovod ter druge vrste BC niso zamenljive, zavrne.

| (26) | Drugi proizvajalec izvoznik je trdil, da CEV ni kemijska lastnost izdelka, ker ni neposredno povezana s kemijsko sestavo BC, ampak je njena funkcija. Res je, da je CEV rezultat formule, ampak ta formula je neposredno povezana s kemijsko sestavo izdelka in omogoča primerjavo različnih vrst jekla glede na varljivost. CEV ni povezan niti s tehničnimi niti z mehanskimi lastnostmi jekla in je odvisen le od njegove kemijske sestave. Na podlagi tega se šteje, da je CEV kemijska lastnost izdelka, zato je bila trditev zavrnjena. |
| --- | --- |

(26)

Drugi proizvajalec izvoznik je trdil, da CEV ni kemijska lastnost izdelka, ker ni neposredno povezana s kemijsko sestavo BC, ampak je njena funkcija. Res je, da je CEV rezultat formule, ampak ta formula je neposredno povezana s kemijsko sestavo izdelka in omogoča primerjavo različnih vrst jekla glede na varljivost. CEV ni povezan niti s tehničnimi niti z mehanskimi lastnostmi jekla in je odvisen le od njegove kemijske sestave. Na podlagi tega se šteje, da je CEV kemijska lastnost izdelka, zato je bila trditev zavrnjena.

| (27) | Nekatere stranke so trdile, da je merilo varljivosti kot tako nepomembna lastnost zadevnega izdelka, saj velik del izdelkov, vključenih v obseg izdelka (navojne cevi in cevi OCTG) naj ne bi bil nikoli varjen. Zato so trdili, da se z uporabo merila varljivosti različni izdelki umetno štejejo kot en sam izdelek. |
| --- | --- |

(27)

Nekatere stranke so trdile, da je merilo varljivosti kot tako nepomembna lastnost zadevnega izdelka, saj velik del izdelkov, vključenih v obseg izdelka (navojne cevi in cevi OCTG) naj ne bi bil nikoli varjen. Zato so trdili, da se z uporabo merila varljivosti različni izdelki umetno štejejo kot en sam izdelek.

| (28) | Najprej je treba opomniti, da je varljivost res kemijska in tehnična lastnost (ker je odvisna od kemijske sestave jekla in določa njeno varljivost), enaka za vse BC. Ker je večina BC varjenih, je to bistvena lastnost za opredelitev izdelka. Drugič, glede navojnih cevi in OCTG, ki ponavadi niso varjene, je preiskava pokazala, da so kljub temu še vedno varljive in imajo torej enake osnovne kemijske in tehnične lastnosti. Poleg tega tudi ni mogoče izključiti, da bi se BC ter OCTG že s samo odstranitvijo lahko spremenile v BC, ki jih je mogoče variti. Zlasti kar zadeva OCTG, obstajajo dokazi, da se lahko enaka cev uvrsti v dve različni kategoriji (in celo dve oznaki KN) le glede na njeno končno uporabo, tj. uporabo v gradbeništvu ali za vrtanje nafte. Nazadnje je bilo ugotovljeno, da se nekateri uvoženi izdelki iz zadevnih držav, ki se niso uvrščali kot OCTG, niso uporabljali v sektorju za nafto in plin. |
| --- | --- |

(28)

Najprej je treba opomniti, da je varljivost res kemijska in tehnična lastnost (ker je odvisna od kemijske sestave jekla in določa njeno varljivost), enaka za vse BC. Ker je večina BC varjenih, je to bistvena lastnost za opredelitev izdelka. Drugič, glede navojnih cevi in OCTG, ki ponavadi niso varjene, je preiskava pokazala, da so kljub temu še vedno varljive in imajo torej enake osnovne kemijske in tehnične lastnosti. Poleg tega tudi ni mogoče izključiti, da bi se BC ter OCTG že s samo odstranitvijo lahko spremenile v BC, ki jih je mogoče variti. Zlasti kar zadeva OCTG, obstajajo dokazi, da se lahko enaka cev uvrsti v dve različni kategoriji (in celo dve oznaki KN) le glede na njeno končno uporabo, tj. uporabo v gradbeništvu ali za vrtanje nafte. Nazadnje je bilo ugotovljeno, da se nekateri uvoženi izdelki iz zadevnih držav, ki se niso uvrščali kot OCTG, niso uporabljali v sektorju za nafto in plin.

| (29) | En izvoznik je trdil, da je v skladu z evropskimi standardi le ena vrsta jekla primerna za navojne cevi in da se lahko ti izdelki tako razlikujejo od drugih BC. Vendar pa je analiza različnih standardov, ki obstajajo za zlasti za OCTG pokazala, da ne obstaja enotna vrsta jekla, ki bi se uporabljala za izdelavo navojnih cevi. |
| --- | --- |

(29)

En izvoznik je trdil, da je v skladu z evropskimi standardi le ena vrsta jekla primerna za navojne cevi in da se lahko ti izdelki tako razlikujejo od drugih BC. Vendar pa je analiza različnih standardov, ki obstajajo za zlasti za OCTG pokazala, da ne obstaja enotna vrsta jekla, ki bi se uporabljala za izdelavo navojnih cevi.

| (30) | Glede na zgoraj navedeno se varljivost BC šteje za ustrezno merilo za opredelitev izdelka. Utemeljitev, da je predlagana opredelitev izdelka umetno združevanje različnih izdelkov, se zato zavrne. |
| --- | --- |

(30)

Glede na zgoraj navedeno se varljivost BC šteje za ustrezno merilo za opredelitev izdelka. Utemeljitev, da je predlagana opredelitev izdelka umetno združevanje različnih izdelkov, se zato zavrne.

| (31) | Trdilo se je, da uporaba praga CEV ni merilo, ki bi omogočalo opredelitev obsega izdelka, ker naj ne bi bilo ustrezno merilo za določitev varljivosti različnih vrst BC. |
| --- | --- |

(31)

Trdilo se je, da uporaba praga CEV ni merilo, ki bi omogočalo opredelitev obsega izdelka, ker naj ne bi bilo ustrezno merilo za določitev varljivosti različnih vrst BC.

| (32) | Preiskava je pokazala, da je CEV dejansko kazalnik, ki je hkrati neposredno povezan s kemijsko sestavo jekla in njeno varljivostjo. Visoka vrednost CEV ne pomeni le, da vsebuje jeklo več ogljika in/ali zlitin, ampak tudi, da se jeklo težje vari. Po drugi strani pa nižja vrednost CEV pomeni, da vsebuje jeklo manj ogljika in/ali zlitin in ga je mogoče lažje variti. Povedano drugače, različne ravni CEV zahtevajo različne pogoje varjenja. Jeklo s CEV 0,86 zahteva posebne pogoje za varjenje in se zato običajno ne vari. Ker je torej CEV pokazatelj varljivosti, se je prag CEV štel za ustrezno merilo za določitev obsega izdelka. |
| --- | --- |

(32)

Preiskava je pokazala, da je CEV dejansko kazalnik, ki je hkrati neposredno povezan s kemijsko sestavo jekla in njeno varljivostjo. Visoka vrednost CEV ne pomeni le, da vsebuje jeklo več ogljika in/ali zlitin, ampak tudi, da se jeklo težje vari. Po drugi strani pa nižja vrednost CEV pomeni, da vsebuje jeklo manj ogljika in/ali zlitin in ga je mogoče lažje variti. Povedano drugače, različne ravni CEV zahtevajo različne pogoje varjenja. Jeklo s CEV 0,86 zahteva posebne pogoje za varjenje in se zato običajno ne vari. Ker je torej CEV pokazatelj varljivosti, se je prag CEV štel za ustrezno merilo za določitev obsega izdelka.

| (33) | En proizvajalec izvoznik je trdil, da je CEV le ena izmed številnih kemijskih, tehničnih in mehanskih lastnosti jekla in se zato to merilo samo ne more uporabiti za opredelitev obsega izdelka. Opomniti je treba, da se zato CEV šteje kot ustrezno merilo za določitev obsega izdelka. Kot kaže opredelitev izdelka, CEV ni edino uporabljeno merilo. Nenazadnje je bila primerjava vrst izdelka izvedena natančneje, upoštevane so bile različne lastnosti izdelka (npr. dimenzije in toplotna obdelava). |
| --- | --- |

(33)

En proizvajalec izvoznik je trdil, da je CEV le ena izmed številnih kemijskih, tehničnih in mehanskih lastnosti jekla in se zato to merilo samo ne more uporabiti za opredelitev obsega izdelka. Opomniti je treba, da se zato CEV šteje kot ustrezno merilo za določitev obsega izdelka. Kot kaže opredelitev izdelka, CEV ni edino uporabljeno merilo. Nenazadnje je bila primerjava vrst izdelka izvedena natančneje, upoštevane so bile različne lastnosti izdelka (npr. dimenzije in toplotna obdelava).

| (34) | Nekatere zainteresirane stranke so tudi trdile, da je bil prag CEV 0,86 določen poljubno, saj naj bi bila meja za enostavno varjenje nižja od 0,86. Vendar pa vrednost CEV 0,86 ni povezana s konceptom enostavnega varjenja. Pritožnik industrije Skupnosti je dejansko trdil in predložil dokaze, da je to največja vrednost CEV za nelegirano jeklo, ki se lahko uporabi za BC v skladu z evropskimi normami. |
| --- | --- |

(34)

Nekatere zainteresirane stranke so tudi trdile, da je bil prag CEV 0,86 določen poljubno, saj naj bi bila meja za enostavno varjenje nižja od 0,86. Vendar pa vrednost CEV 0,86 ni povezana s konceptom enostavnega varjenja. Pritožnik industrije Skupnosti je dejansko trdil in predložil dokaze, da je to največja vrednost CEV za nelegirano jeklo, ki se lahko uporabi za BC v skladu z evropskimi normami.

| (35) | Zato se sklene, da uporaba CEV in prag, določen v višini 0,86, zajemata številne izdelke, ki se lahko štejejo za en sam izdelek, čeprav se iz opredelitve, na primer, izvzame nerjavno jeklo ali cevi s krogličnimi ležaji z vrednostmi CEV več kot 0,86. |
| --- | --- |

(35)

Zato se sklene, da uporaba CEV in prag, določen v višini 0,86, zajemata številne izdelke, ki se lahko štejejo za en sam izdelek, čeprav se iz opredelitve, na primer, izvzame nerjavno jeklo ali cevi s krogličnimi ležaji z vrednostmi CEV več kot 0,86.

| (36) | Na podlagi zgoraj navedenega se prag CEV, ki jo je predlagal pritožnik, za opredelitev zadevnega izdelka ohrani. |
| --- | --- |

(36)

Na podlagi zgoraj navedenega se prag CEV, ki jo je predlagal pritožnik, za opredelitev zadevnega izdelka ohrani.

| (37) | Eden od uvoznikov Skupnosti je trdil, da tako imenovane „certificirane“ BC ne smejo soditi v obseg izdelka. Te BC so izdelane v skladu s postopkom certificiranja, ki ga je potrdilo italijansko ministrstvo za javne gradnje in ki je bilo uporabljeno pri postopku utrjevanja pri gradbenih projektih v Italiji. Vendar pa je bilo ugotovljeno, da imajo vse vrste zadevnega izdelka, tudi certificirane BC, enake osnovne fizikalne, kemijske in tehnične lastnosti ter končne uporabe. Na voljo ni bilo dokazov, na podlagi katerih bi lahko sklepali, da so te certificirane cevi različni izdelki in jih je zato treba izključiti iz obsega ukrepov (tudi zadevna družba takih dokazov ni predložila). Ta zahtevek je bilo zato treba zavrniti. |
| --- | --- |

(37)

Eden od uvoznikov Skupnosti je trdil, da tako imenovane „certificirane“ BC ne smejo soditi v obseg izdelka. Te BC so izdelane v skladu s postopkom certificiranja, ki ga je potrdilo italijansko ministrstvo za javne gradnje in ki je bilo uporabljeno pri postopku utrjevanja pri gradbenih projektih v Italiji. Vendar pa je bilo ugotovljeno, da imajo vse vrste zadevnega izdelka, tudi certificirane BC, enake osnovne fizikalne, kemijske in tehnične lastnosti ter končne uporabe. Na voljo ni bilo dokazov, na podlagi katerih bi lahko sklepali, da so te certificirane cevi različni izdelki in jih je zato treba izključiti iz obsega ukrepov (tudi zadevna družba takih dokazov ni predložila). Ta zahtevek je bilo zato treba zavrniti.

| (38) | Na podlagi zgoraj navedenega je bilo sklenjeno, da predstavljajo vse BC, kljub različnim možnim vrstam izdelkov, za ta postopek en izdelek, saj imajo enake osnovne fizikalne, kemijske in tehnične lastnosti ter končne uporabe. |
| --- | --- |

(38)

Na podlagi zgoraj navedenega je bilo sklenjeno, da predstavljajo vse BC, kljub različnim možnim vrstam izdelkov, za ta postopek en izdelek, saj imajo enake osnovne fizikalne, kemijske in tehnične lastnosti ter končne uporabe.

2.2   Podoben izdelek

| (39) | Izdelek, ki se v Skupnost izvaža iz Hrvaške, Romunije, Rusije in Ukrajine, izdelek, ki so ga te države proizvajale in prodajale na notranjem trgu teh držav, ter izdelek, ki so ga proizvajalci Skupnosti proizvedli in prodali v Skupnosti, imajo enake osnovne fizikalne, tehnične in kemijske lastnosti ter enako uporabo in se zato v smislu člena 1(4) osnovne uredbe štejejo za enake izdelke. |
| --- | --- |

(39)

Izdelek, ki se v Skupnost izvaža iz Hrvaške, Romunije, Rusije in Ukrajine, izdelek, ki so ga te države proizvajale in prodajale na notranjem trgu teh držav, ter izdelek, ki so ga proizvajalci Skupnosti proizvedli in prodali v Skupnosti, imajo enake osnovne fizikalne, tehnične in kemijske lastnosti ter enako uporabo in se zato v smislu člena 1(4) osnovne uredbe štejejo za enake izdelke.

3.   DAMPING

3.1   Splošna metodologija

| (40) | Splošna metodologija, določena v nadaljevanju, velja za vse sodelujoče proizvajalce izvoznike na Hrvaškem, v Romuniji in Rusiji ter za vse sodelujoče ukrajinske proizvajalce izvoznike, katerim je bil odobren TGO. Zato opisuje predstavitev ugotovitev dampinga za zadevne države samo, kaj je značilno za vsako državo izvoznico. |
| --- | --- |

(40)

Splošna metodologija, določena v nadaljevanju, velja za vse sodelujoče proizvajalce izvoznike na Hrvaškem, v Romuniji in Rusiji ter za vse sodelujoče ukrajinske proizvajalce izvoznike, katerim je bil odobren TGO. Zato opisuje predstavitev ugotovitev dampinga za zadevne države samo, kaj je značilno za vsako državo izvoznico.

3.1.1   Normalna vrednost

| (41) | V skladu s členom 2(2) osnovne uredbe je Komisija najprej za vsakega sodelujočega proizvajalca izvoznika preverila, ali je njegova domača prodaja zadevnega izdelka reprezentativna, tj. ali celotni obseg te prodaje predstavlja vsaj 5 % celotnega izvoza proizvajalca v Skupnost. Komisija je nato opredelila tiste vrste zadevnega izdelka, ki so jih na notranjem trgu prodajale družbe, ki imajo v celoti reprezentativno domačo prodajo, in ki so identične ali neposredno primerljive z vrstami, prodanimi za izvoz v Skupnost. |
| --- | --- |

(41)

V skladu s členom 2(2) osnovne uredbe je Komisija najprej za vsakega sodelujočega proizvajalca izvoznika preverila, ali je njegova domača prodaja zadevnega izdelka reprezentativna, tj. ali celotni obseg te prodaje predstavlja vsaj 5 % celotnega izvoza proizvajalca v Skupnost. Komisija je nato opredelila tiste vrste zadevnega izdelka, ki so jih na notranjem trgu prodajale družbe, ki imajo v celoti reprezentativno domačo prodajo, in ki so identične ali neposredno primerljive z vrstami, prodanimi za izvoz v Skupnost.

| (42) | Za vsako vrsto, ki so jo proizvajalci izvozniki prodali na svojem notranjem trgu in za katero je bilo ugotovljeno, da je neposredno primerljiva z vrsto zadevnega izdelka, ki je bil prodana za izvoz v Skupnost, je bilo ugotovljeno, ali je domača prodaja zadosti reprezentativna za namene člena 2(2) osnovne uredbe. Prodaja določene vrste zadevnega izdelka na notranjem trgu je veljala za zadosti reprezentativno, če je celotni obseg prodaje navedene vrste na notranjem trgu v OP znašal 5 % ali več celotnega obsega prodaje primerljive vrste zadevnega izdelka, izvoženega v Skupnost. |
| --- | --- |

(42)

Za vsako vrsto, ki so jo proizvajalci izvozniki prodali na svojem notranjem trgu in za katero je bilo ugotovljeno, da je neposredno primerljiva z vrsto zadevnega izdelka, ki je bil prodana za izvoz v Skupnost, je bilo ugotovljeno, ali je domača prodaja zadosti reprezentativna za namene člena 2(2) osnovne uredbe. Prodaja določene vrste zadevnega izdelka na notranjem trgu je veljala za zadosti reprezentativno, če je celotni obseg prodaje navedene vrste na notranjem trgu v OP znašal 5 % ali več celotnega obsega prodaje primerljive vrste zadevnega izdelka, izvoženega v Skupnost.

| (43) | Pozneje je bilo proučeno, ali se lahko posamezna vrsta zadevnega izdelka, prodana na notranjem trgu v reprezentativnih količinah, šteje kot prodana med običajnim potekom trgovine v skladu s členom 2(4) osnovne uredbe, in sicer tako, da se vzpostavi delež dobičkonosne prodaje zadevne vrste izdelka neodvisnim strankam na notranjem trgu. |
| --- | --- |

(43)

Pozneje je bilo proučeno, ali se lahko posamezna vrsta zadevnega izdelka, prodana na notranjem trgu v reprezentativnih količinah, šteje kot prodana med običajnim potekom trgovine v skladu s členom 2(4) osnovne uredbe, in sicer tako, da se vzpostavi delež dobičkonosne prodaje zadevne vrste izdelka neodvisnim strankam na notranjem trgu.

| (44) | V primerih, ko je obseg prodaje ustrezne vrste izdelka, prodane po neto prodajni ceni, enaki izračunanim proizvodnim stroškom ali višji od njih, predstavljal več kot 80 % celotnega obsega prodaje te vrste in je bila tehtana povprečna cena te vrste enaka stroškom proizvodnje ali višja od njih, je normalna vrednost temeljila na dejanski domači ceni, izračunani kot tehtano povprečje cen celotne domače prodaje v OP, ne glede na to, ali je bila ta prodaja dobičkonosna ali ne. V primerih, ko je obseg dobičkonosne prodaje vrste izdelka predstavljal 80 % celotnega obsega prodaje te vrste ali manj ali ko je bila tehtana povprečna cena te vrste nižja kot proizvodni stroški, je normalna vrednost temeljila na dejanski domači ceni, izračunani kot tehtano povprečje dobičkonosne prodaje samo navedene vrste, pod pogojem, da je ta prodaja predstavljala 10 % ali več celotnega obsega prodaje te vrste. V primerih, ko je obseg dobičkonosne prodaje katere koli vrste izdelka predstavljal manj kot 10 % celotnega obsega prodaje, se je štelo, da je bila ta posebna vrsta prodana v nezadostnih količinah, da bi lahko domača cena predstavljala primerno osnovo za določitev normalne vrednosti. |
| --- | --- |

(44)

V primerih, ko je obseg prodaje ustrezne vrste izdelka, prodane po neto prodajni ceni, enaki izračunanim proizvodnim stroškom ali višji od njih, predstavljal več kot 80 % celotnega obsega prodaje te vrste in je bila tehtana povprečna cena te vrste enaka stroškom proizvodnje ali višja od njih, je normalna vrednost temeljila na dejanski domači ceni, izračunani kot tehtano povprečje cen celotne domače prodaje v OP, ne glede na to, ali je bila ta prodaja dobičkonosna ali ne. V primerih, ko je obseg dobičkonosne prodaje vrste izdelka predstavljal 80 % celotnega obsega prodaje te vrste ali manj ali ko je bila tehtana povprečna cena te vrste nižja kot proizvodni stroški, je normalna vrednost temeljila na dejanski domači ceni, izračunani kot tehtano povprečje dobičkonosne prodaje samo navedene vrste, pod pogojem, da je ta prodaja predstavljala 10 % ali več celotnega obsega prodaje te vrste. V primerih, ko je obseg dobičkonosne prodaje katere koli vrste izdelka predstavljal manj kot 10 % celotnega obsega prodaje, se je štelo, da je bila ta posebna vrsta prodana v nezadostnih količinah, da bi lahko domača cena predstavljala primerno osnovo za določitev normalne vrednosti.

| (45) | Kadar domače cene za določeno vrsto izdelka, ki ga je prodal proizvajalec izvoznik, niso mogle biti uporabljene za določitev normalne vrednosti, je bilo treba uporabiti drugo metodo. Zato je Komisija uporabila konstruirano normalno vrednost. V skladu s členom 2(3) osnovne uredbe je bila normalna vrednost konstruirana tako, da sta bila proizvodnim stroškom izvoženih vrst izdelka, ki so bili po potrebi prilagojeni, prišteta ustrezen znesek za prodajne, splošne in administrativne stroške (PSA-stroški) ter ustrezna stopnjo dobička. V skladu s členom 2(6) osnovne uredbe sta odstotek za PSA-stroške in stopnja dobička temeljila na povprečnih PSA-stroških in stopnji dobička od prodaje v običajnem poteku trgovine podobnega izdelka. |
| --- | --- |

(45)

Kadar domače cene za določeno vrsto izdelka, ki ga je prodal proizvajalec izvoznik, niso mogle biti uporabljene za določitev normalne vrednosti, je bilo treba uporabiti drugo metodo. Zato je Komisija uporabila konstruirano normalno vrednost. V skladu s členom 2(3) osnovne uredbe je bila normalna vrednost konstruirana tako, da sta bila proizvodnim stroškom izvoženih vrst izdelka, ki so bili po potrebi prilagojeni, prišteta ustrezen znesek za prodajne, splošne in administrativne stroške (PSA-stroški) ter ustrezna stopnjo dobička. V skladu s členom 2(6) osnovne uredbe sta odstotek za PSA-stroške in stopnja dobička temeljila na povprečnih PSA-stroških in stopnji dobička od prodaje v običajnem poteku trgovine podobnega izdelka.

3.1.2   Izvozna cena

| (46) | V vseh primerih, v katerih se je zadevni izdelek izvozil neodvisnim strankam v Skupnosti, je bila izvozna cena določena v skladu s členom 2(8) osnovne uredbe, in sicer na podlagi dejansko plačanih ali plačljivih izvoznih cen. |
| --- | --- |

(46)

V vseh primerih, v katerih se je zadevni izdelek izvozil neodvisnim strankam v Skupnosti, je bila izvozna cena določena v skladu s členom 2(8) osnovne uredbe, in sicer na podlagi dejansko plačanih ali plačljivih izvoznih cen.

| (47) | Kadar se je izvoz odvijal prek povezanih uvoznikov, je bila izvozna cena v skladu s členom 2(9) osnovne uredbe konstruirana na podlagi cene, po kateri so bili uvoženi izdelki najprej nadalje prodani neodvisnemu kupcu, ta pa je bila ustrezno prilagojena za vse stroške, ki so nastali med uvozom in nadaljnjo prodajo, ter za ustrezno stopnjo za PSA-stroške in dobičke. Tako so bili uporabljeni lastni PSA stroški povezanega uvoznika. Stopnja dobička je bila določena na podlagi informacij, ki so jih predložili sodelujoči nepovezani uvozniki. |
| --- | --- |

(47)

Kadar se je izvoz odvijal prek povezanih uvoznikov, je bila izvozna cena v skladu s členom 2(9) osnovne uredbe konstruirana na podlagi cene, po kateri so bili uvoženi izdelki najprej nadalje prodani neodvisnemu kupcu, ta pa je bila ustrezno prilagojena za vse stroške, ki so nastali med uvozom in nadaljnjo prodajo, ter za ustrezno stopnjo za PSA-stroške in dobičke. Tako so bili uporabljeni lastni PSA stroški povezanega uvoznika. Stopnja dobička je bila določena na podlagi informacij, ki so jih predložili sodelujoči nepovezani uvozniki.

3.1.3   Primerjava

| (48) | Primerjava normalne vrednosti in izvoznih cen je bila opravljena na podlagi cene franko tovarna. Za zagotavljanje pravične primerjave med normalno vrednostjo in izvozno ceno so bile narejene prilagoditve za razlike, ki so vplivale na cene in primerljivost cen v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe. Ustrezne prilagoditve so bile odobrene v vseh primerih, kjer je bilo ugotovljeno, da so smiselne, točne in podprte s preverjenimi dokazi. |
| --- | --- |

(48)

Primerjava normalne vrednosti in izvoznih cen je bila opravljena na podlagi cene franko tovarna. Za zagotavljanje pravične primerjave med normalno vrednostjo in izvozno ceno so bile narejene prilagoditve za razlike, ki so vplivale na cene in primerljivost cen v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe. Ustrezne prilagoditve so bile odobrene v vseh primerih, kjer je bilo ugotovljeno, da so smiselne, točne in podprte s preverjenimi dokazi.

3.1.4   Stopnja dampinga za preiskovane družbe

| (49) | V skladu s členom 2(11) in (12) osnovne uredbe se je za vsakega proizvajalca izvoznika tehtana povprečna normalna vrednost primerjala s tehtano povprečno izvozno ceno na vrsto izdelka. |
| --- | --- |

(49)

V skladu s členom 2(11) in (12) osnovne uredbe se je za vsakega proizvajalca izvoznika tehtana povprečna normalna vrednost primerjala s tehtano povprečno izvozno ceno na vrsto izdelka.

| (50) | Za tiste proizvajalce izvoznike, za katere je bilo ugotovljeno, da so povezane družbe, je bilo tehtano povprečje stopnje dampinga za povezane proizvajalce izvoznike izračunano v skladu z uveljavljeno prakso Komisije. |
| --- | --- |

(50)

Za tiste proizvajalce izvoznike, za katere je bilo ugotovljeno, da so povezane družbe, je bilo tehtano povprečje stopnje dampinga za povezane proizvajalce izvoznike izračunano v skladu z uveljavljeno prakso Komisije.

3.1.5   Preostala stopnja dampinga

| (51) | Za nesodelujoče družbe je bila v skladu s členom 18 osnovne uredbe na podlagi razpoložljivih dejstev določena preostala stopnja dampinga. |
| --- | --- |

(51)

Za nesodelujoče družbe je bila v skladu s členom 18 osnovne uredbe na podlagi razpoložljivih dejstev določena preostala stopnja dampinga.

3.2   Hrvaška

3.2.1   Nesodelovanje hrvaškega izvoznika

| (52) | Edini proizvajalec na Hrvaškem, Mechel Željezara Ltd., je jeseni 2004 prenehal obstajati. Namesto njega je Hrvaški privatizacijski sklad, vladna institucija, pristojna za postopek privatizacije na Hrvaškem, ustanovila novo pravno osebo z imenom Valjaonica cijevi Sisak d.o.o. („VCS“). |
| --- | --- |

(52)

Edini proizvajalec na Hrvaškem, Mechel Željezara Ltd., je jeseni 2004 prenehal obstajati. Namesto njega je Hrvaški privatizacijski sklad, vladna institucija, pristojna za postopek privatizacije na Hrvaškem, ustanovila novo pravno osebo z imenom Valjaonica cijevi Sisak d.o.o. („VCS“).

| (53) | VCS je Komisijo obvestil, da pri sedanji preiskavi ni mogel sodelovati, ker je njegov pravni predhodnik uradno prenehal obstajati in je bila proizvodnja BC julija 2004 ustavljena. Družba je navedla, da ni bila pooblaščena za razkritje nobenih poslovnih in računovodskih podatkov ali podatkov o proizvodnji svojih bivših lastnikov. Ker ni bilo mogoče ugotoviti stopnje dampinga, ki bi temeljile na lastnih podatkih družbe, je bila v skladu s členom 18 osnovne uredbe izračunana na podlagi razpoložljivih dejstev. |
| --- | --- |

(53)

VCS je Komisijo obvestil, da pri sedanji preiskavi ni mogel sodelovati, ker je njegov pravni predhodnik uradno prenehal obstajati in je bila proizvodnja BC julija 2004 ustavljena. Družba je navedla, da ni bila pooblaščena za razkritje nobenih poslovnih in računovodskih podatkov ali podatkov o proizvodnji svojih bivših lastnikov. Ker ni bilo mogoče ugotoviti stopnje dampinga, ki bi temeljile na lastnih podatkih družbe, je bila v skladu s členom 18 osnovne uredbe izračunana na podlagi razpoložljivih dejstev.

| (54) | Iz predloženih informacij je mogoče sklepati, da je VCS junija 2005 ponovno začel s proizvodnjo BC. Družba lahko v skladu s členom 11(3) osnovne uredbe vloži zahtevek za vmesni pregled. |
| --- | --- |

(54)

Iz predloženih informacij je mogoče sklepati, da je VCS junija 2005 ponovno začel s proizvodnjo BC. Družba lahko v skladu s členom 11(3) osnovne uredbe vloži zahtevek za vmesni pregled.

3.2.2   Normalna vrednost

| (55) | Ker ni bilo na voljo nobenih drugih informacij, je bila normalna vrednost izračunana na podlagi razpoložljivih dejstev, tj. informacij iz pritožbe. |
| --- | --- |

(55)

Ker ni bilo na voljo nobenih drugih informacij, je bila normalna vrednost izračunana na podlagi razpoložljivih dejstev, tj. informacij iz pritožbe.

3.2.3   Izvozna cena

| (56) | Izvozna cena za OP je bila izračunana na podlagi podatkov Eurostata. |
| --- | --- |

(56)

Izvozna cena za OP je bila izračunana na podlagi podatkov Eurostata.

3.2.4   Primerjava

| (57) | V skladu s členom 2(10) osnovne uredbe so bile prilagoditve za izvozno ceno glede na stroške prevoza, zavarovanja in provizij narejene na podlagi informacij iz pritožbe. |
| --- | --- |

(57)

V skladu s členom 2(10) osnovne uredbe so bile prilagoditve za izvozno ceno glede na stroške prevoza, zavarovanja in provizij narejene na podlagi informacij iz pritožbe.

3.2.5   Stopnja dampinga

| (58) | Stopnja dampinga, izražena kot odstotek uvozne cene CIF meja Skupnosti brez plačane dajatve, je:






  Družba | Stopnja dampinga |
| --- | --- | --- |
| Valjaonica cijevi Sisak d.o.o. | 29,8 % |

(58)

Stopnja dampinga, izražena kot odstotek uvozne cene CIF meja Skupnosti brez plačane dajatve, je:

Družba

Stopnja dampinga

Valjaonica cijevi Sisak d.o.o.

29,8 %

| (59) | Ker je VCS edini proizvajalce zadevnega izdelka na Hrvaškem, je bila preostala stopnja dampinga določena na isti ravni. |
| --- | --- |

(59)

Ker je VCS edini proizvajalce zadevnega izdelka na Hrvaškem, je bila preostala stopnja dampinga določena na isti ravni.

3.3   Romunija

| (60) | Izpolnjene vprašalnike so poslali trije proizvajalci izvozniki, od katerih sta dva povezana z uvoznikom zadevnega izdelka v Skupnosti. |
| --- | --- |

(60)

Izpolnjene vprašalnike so poslali trije proizvajalci izvozniki, od katerih sta dva povezana z uvoznikom zadevnega izdelka v Skupnosti.

3.3.1   Normalna vrednost

| (61) | Za vse tri proizvajalce izvoznike je bil celoten obseg domače prodaje podobnega izdelka reprezentativen, kot je opredeljeno v uvodni izjavi (41). Za večino vrst izdelka je normalna vrednost temeljila na cenah, plačanih ali plačljivih v običajnem poteku trgovine s strani neodvisnih strank v Romuniji. Vendar a nekatere vrste izdelka domača prodaja ni bila zadostna, da bi se lahko štela za reprezentativno ali ni bila opravljena v običajnem poteku trgovine in zato je bila normalna vrednost konstruirana tako, kot je opisana v uvodni izjavi (45). |
| --- | --- |

(61)

Za vse tri proizvajalce izvoznike je bil celoten obseg domače prodaje podobnega izdelka reprezentativen, kot je opredeljeno v uvodni izjavi (41). Za večino vrst izdelka je normalna vrednost temeljila na cenah, plačanih ali plačljivih v običajnem poteku trgovine s strani neodvisnih strank v Romuniji. Vendar a nekatere vrste izdelka domača prodaja ni bila zadostna, da bi se lahko štela za reprezentativno ali ni bila opravljena v običajnem poteku trgovine in zato je bila normalna vrednost konstruirana tako, kot je opisana v uvodni izjavi (45).

3.3.2   Izvozna cena

| (62) | En proizvajalec izvoznik je v OP večinoma izvažal v Skupnost dvema povezanima uvoznikoma. Zato je bila izvozna cena konstruirana tako, kot je opisano v uvodni izjavi (46). |
| --- | --- |

(62)

En proizvajalec izvoznik je v OP večinoma izvažal v Skupnost dvema povezanima uvoznikoma. Zato je bila izvozna cena konstruirana tako, kot je opisano v uvodni izjavi (46).

| (63) | Ta izvoznik je nasprotoval izračunu Komisije in trdil, da je bila uporabljena stopnja dobička prevelika. Trdil je, da izračunana povprečna stopnja dobička, ki je temeljila na podatkih, ki so jih predložili trije sodelujoči nepovezani uvozniki v Skupnosti, ni bila reprezentativna, saj ni nikoli prodajal izdelkov tem družbam. Trdi je tudi, da so bile te tri družbe večje kot uvozniki, katerim je prodajal svoje izdelke, da je bila v zadnji preiskavi uporabljena nižja stopnja dobička in da je bil dejanski dobiček dveh povezanih uvoznikov manjši kot povprečna stopnja dobička, ki jo je uporabila Komisija. |
| --- | --- |

(63)

Ta izvoznik je nasprotoval izračunu Komisije in trdil, da je bila uporabljena stopnja dobička prevelika. Trdil je, da izračunana povprečna stopnja dobička, ki je temeljila na podatkih, ki so jih predložili trije sodelujoči nepovezani uvozniki v Skupnosti, ni bila reprezentativna, saj ni nikoli prodajal izdelkov tem družbam. Trdi je tudi, da so bile te tri družbe večje kot uvozniki, katerim je prodajal svoje izdelke, da je bila v zadnji preiskavi uporabljena nižja stopnja dobička in da je bil dejanski dobiček dveh povezanih uvoznikov manjši kot povprečna stopnja dobička, ki jo je uporabila Komisija.

| (64) | V zvezi s tem je treba opomniti, da je ustaljena praksa Komisije, da uporabi povprečno stopnjo dobička nepovezanih uvoznikov, kjer je to utemeljeno, za prilagoditev iz člena 2(9) osnovne uredbe. Pri določitvi ustrezne stopnje dobička v skladu s členom 2(9) osnovne uredbe ni pomembno, ali je izvoznik svoje izdelke dejansko prodal tem družbam. Prav tako ni bilo predloženih nobenih dokazov o tem, kako bi lahko velikost uvoznikov vplivala na njihovo stopnjo dobička. Glede na odnos med izvozniki in njihovimi povezanimi uvozniki se stopnja povezanih uvoznikov ne more uporabljati kot podlaga ali sklic v tem smislu, saj je stopnja dobička povezanega uvoznika odvisna od transferne cene med povezanimi strankami. Zato je bil ta zahtevek zavrnjen. |
| --- | --- |

(64)

V zvezi s tem je treba opomniti, da je ustaljena praksa Komisije, da uporabi povprečno stopnjo dobička nepovezanih uvoznikov, kjer je to utemeljeno, za prilagoditev iz člena 2(9) osnovne uredbe. Pri določitvi ustrezne stopnje dobička v skladu s členom 2(9) osnovne uredbe ni pomembno, ali je izvoznik svoje izdelke dejansko prodal tem družbam. Prav tako ni bilo predloženih nobenih dokazov o tem, kako bi lahko velikost uvoznikov vplivala na njihovo stopnjo dobička. Glede na odnos med izvozniki in njihovimi povezanimi uvozniki se stopnja povezanih uvoznikov ne more uporabljati kot podlaga ali sklic v tem smislu, saj je stopnja dobička povezanega uvoznika odvisna od transferne cene med povezanimi strankami. Zato je bil ta zahtevek zavrnjen.

| (65) | Znatni del izvozne prodaje drugega proizvajalca izvoznika je bil opravljen dvema družbama v Skupnosti, ena je povezana z izvoznikom, druga pa je bila z njim povezana določen čas v OP. Slednja ni sodelovala pri preiskavi, zato Komisiji niso bili predloženi stroški za nadaljnjo prodajo neodvisnim strankam v Skupnosti. Edine razpoložljive izvozne cene za navedene transakcije povezanemu uvozniku, ki je bil določen čas v OP povezan z izvoznikom, so bile cene, dogovorjene med izvoznikom in njegovim povezanim uvoznikom. Ugotovljeno je bilo, da so bile navedene cene enake cenam, ki so na tržišču običajne. Primerjava cen med obdobjem, v katerem sta bili družbi povezani, in obdobjem, v katerem nista bili več povezani, je pokazala, da ni bilo bistvenih razlik v zaračunanih cenah na enoto. Cene, zaračunane temu povezanemu uvozniku, so se primerjale tudi s cenami, zaračunanimi nepovezanim strankam v ES, in ugotovljeno je bilo, da so cene sovpadale. Izvozna cena je torej za navedene transakcije temeljila na prodajni ceni romunskega proizvajalca izvoznika njegovi povezani trgovski družbi. |
| --- | --- |

(65)

Znatni del izvozne prodaje drugega proizvajalca izvoznika je bil opravljen dvema družbama v Skupnosti, ena je povezana z izvoznikom, druga pa je bila z njim povezana določen čas v OP. Slednja ni sodelovala pri preiskavi, zato Komisiji niso bili predloženi stroški za nadaljnjo prodajo neodvisnim strankam v Skupnosti. Edine razpoložljive izvozne cene za navedene transakcije povezanemu uvozniku, ki je bil določen čas v OP povezan z izvoznikom, so bile cene, dogovorjene med izvoznikom in njegovim povezanim uvoznikom. Ugotovljeno je bilo, da so bile navedene cene enake cenam, ki so na tržišču običajne. Primerjava cen med obdobjem, v katerem sta bili družbi povezani, in obdobjem, v katerem nista bili več povezani, je pokazala, da ni bilo bistvenih razlik v zaračunanih cenah na enoto. Cene, zaračunane temu povezanemu uvozniku, so se primerjale tudi s cenami, zaračunanimi nepovezanim strankam v ES, in ugotovljeno je bilo, da so cene sovpadale. Izvozna cena je torej za navedene transakcije temeljila na prodajni ceni romunskega proizvajalca izvoznika njegovi povezani trgovski družbi.

| (66) | Kar zadeva transakcije drugi povezani družbi, ki je sodelovala pri preiskavi, je bilo ugotovljeno, da je povezana družba zadevni izdelek dodatno preoblikovala, preden ga je nadalje prodala v Skupnost. V tem primeru ni bilo mogoče določiti cene pri nadaljnji prodaji zadevnega izdelka neodvisni stranki v Skupnosti. Vendar je zadosti dokazov potrdilo, da se lahko za transferno ceno med romunskim proizvajalcem izvoznikom in njegovo povezano družbo v Skupnosti šteje, da je enaka običajni ceni na trgu, če je bila v skladu s členom 2(10)(d)(i) osnovne uredbe opravljena prilagoditev za stopnjo trgovine pri prodaji proizvajalca originalne opreme (OEM). Primerjava je bila dejansko narejena med cenami, zaračunanimi povezanemu uvozniku in nepovezanim uvoznikom za vse modele. Zato je izvozna cena temeljila na transferni ceni. |
| --- | --- |

(66)

Kar zadeva transakcije drugi povezani družbi, ki je sodelovala pri preiskavi, je bilo ugotovljeno, da je povezana družba zadevni izdelek dodatno preoblikovala, preden ga je nadalje prodala v Skupnost. V tem primeru ni bilo mogoče določiti cene pri nadaljnji prodaji zadevnega izdelka neodvisni stranki v Skupnosti. Vendar je zadosti dokazov potrdilo, da se lahko za transferno ceno med romunskim proizvajalcem izvoznikom in njegovo povezano družbo v Skupnosti šteje, da je enaka običajni ceni na trgu, če je bila v skladu s členom 2(10)(d)(i) osnovne uredbe opravljena prilagoditev za stopnjo trgovine pri prodaji proizvajalca originalne opreme (OEM). Primerjava je bila dejansko narejena med cenami, zaračunanimi povezanemu uvozniku in nepovezanim uvoznikom za vse modele. Zato je izvozna cena temeljila na transferni ceni.

| (67) | Preiskava je pokazala, da je tretji proizvajalec izvoznik izvažal neposredno nepovezanim strankam v Skupnosti. Zato je bila izvozna cena določena na podlagi izvoznih cen, dejansko plačanih ali plačljivih za zadevni izdelek pri prodaji prvi neodvisni stranki v Skupnosti, kot je opisano v uvodni izjavi (46). |
| --- | --- |

(67)

Preiskava je pokazala, da je tretji proizvajalec izvoznik izvažal neposredno nepovezanim strankam v Skupnosti. Zato je bila izvozna cena določena na podlagi izvoznih cen, dejansko plačanih ali plačljivih za zadevni izdelek pri prodaji prvi neodvisni stranki v Skupnosti, kot je opisano v uvodni izjavi (46).

| (68) | Ta proizvajalec izvoznik je zahteval, da se del prodaje zadevnega izdelka v Skupnost izvzame iz izračuna dampinga, ker je bila proizvodnja nekaterih modelov BC v OP ustavljena. Kot je pojasnjeno zgoraj, pa je praksa Komisije, da pri tehtani povprečni izvozni ceni običajno upošteva celotno prodajo zadevnega izdelka nepovezanim strankam. Treba je opomniti tudi, da so se navedene vrste zadevnega izdelka v OP prodajale v velikih količinah, ugotovljeno pa je bilo tudi, da proizvodni obrati za navedene vrste BC niso bile odstranjeni in bi lahko v prihodnosti ponovno začeli s proizvodnjo. Na tej podlagi je bil zahtevek zavrnjen. |
| --- | --- |

(68)

Ta proizvajalec izvoznik je zahteval, da se del prodaje zadevnega izdelka v Skupnost izvzame iz izračuna dampinga, ker je bila proizvodnja nekaterih modelov BC v OP ustavljena. Kot je pojasnjeno zgoraj, pa je praksa Komisije, da pri tehtani povprečni izvozni ceni običajno upošteva celotno prodajo zadevnega izdelka nepovezanim strankam. Treba je opomniti tudi, da so se navedene vrste zadevnega izdelka v OP prodajale v velikih količinah, ugotovljeno pa je bilo tudi, da proizvodni obrati za navedene vrste BC niso bile odstranjeni in bi lahko v prihodnosti ponovno začeli s proizvodnjo. Na tej podlagi je bil zahtevek zavrnjen.

3.3.3   Primerjava

| (69) | Prilagoditve so bile po potrebi izvedene v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe pri popustih za razlike v količini, stroških prevoza in zavarovanja, manipulativnih stroških, stroških natovarjanja in tozadevnih stroškov, stroškov provizije in za razlike v stopnji trgovine. |
| --- | --- |

(69)

Prilagoditve so bile po potrebi izvedene v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe pri popustih za razlike v količini, stroških prevoza in zavarovanja, manipulativnih stroških, stroških natovarjanja in tozadevnih stroškov, stroškov provizije in za razlike v stopnji trgovine.

| (70) | En proizvajalec izvoznik je zahteval prilagoditev za razlike v stopnji trgovine, za dodatne logistične stroške, ki so postopoma nastali za domačo prodajo in ne za izvoz, ter za razlike v količinah. Vendar izvozniki trditev niso utemeljili, s preiskavo pa tudi ni bilo ugotovljeno, da bi bile te trditve utemeljene. Zato je bilo treba te trditve zavrniti. Zahtevek za razlike v količinah je bil delno zavrnjen, ker zahtevanega zneska ni bilo mogoče upravičiti z dokazi, zbranimi na kraju samem, in informacijami, ki so jih proizvajalci izvozniki navedli v vprašalniku. |
| --- | --- |

(70)

En proizvajalec izvoznik je zahteval prilagoditev za razlike v stopnji trgovine, za dodatne logistične stroške, ki so postopoma nastali za domačo prodajo in ne za izvoz, ter za razlike v količinah. Vendar izvozniki trditev niso utemeljili, s preiskavo pa tudi ni bilo ugotovljeno, da bi bile te trditve utemeljene. Zato je bilo treba te trditve zavrniti. Zahtevek za razlike v količinah je bil delno zavrnjen, ker zahtevanega zneska ni bilo mogoče upravičiti z dokazi, zbranimi na kraju samem, in informacijami, ki so jih proizvajalci izvozniki navedli v vprašalniku.

| (71) | Drugi proizvajalec izvoznik je zahteval prilagoditve za razlike v inflaciji, pretvorbah valut, stopnji trgovine in za razlike v posrednih prodajnih stroških. |
| --- | --- |

(71)

Drugi proizvajalec izvoznik je zahteval prilagoditve za razlike v inflaciji, pretvorbah valut, stopnji trgovine in za razlike v posrednih prodajnih stroških.

| (72) | Glede zahtevka za prilagoditev za inflacijo je treba opomniti, da je bila v obdobju preiskave stopnja inflacije v Romuniji na stopnji 10,8 %, kar je daleč od stopnje hiperinflacije. Ker ni bilo ugotovljeno, da je bila primerljivost cen ovirana, je bil zahtevek zavrnjen. Izvoznik je temu sklepu nasprotoval in ponovno zahteval prilagoditev. Vendar ni predložil novih utemeljitev ali dokazov, ki bi zavrnili prvoten sklep, zato se potrdi zavrnitev zahtevka. Treba je opomniti, da je bila proučena možnost četrtletne ocene, vendar jo je izvoznik zavrnil. |
| --- | --- |

(72)

Glede zahtevka za prilagoditev za inflacijo je treba opomniti, da je bila v obdobju preiskave stopnja inflacije v Romuniji na stopnji 10,8 %, kar je daleč od stopnje hiperinflacije. Ker ni bilo ugotovljeno, da je bila primerljivost cen ovirana, je bil zahtevek zavrnjen. Izvoznik je temu sklepu nasprotoval in ponovno zahteval prilagoditev. Vendar ni predložil novih utemeljitev ali dokazov, ki bi zavrnili prvoten sklep, zato se potrdi zavrnitev zahtevka. Treba je opomniti, da je bila proučena možnost četrtletne ocene, vendar jo je izvoznik zavrnil.

| (73) | Kar zadeva valutne pretvorbe, sta dva proizvajalca izvoznika v skladu z določbo iz člena 2(10)(j) osnovne uredbe zahtevala odobritev 60-dnevnega obdobja, ki bi odražal gibanje menjalnih tečajev. Ugotovljeno je bilo, da te določbe v tem primeru ni mogoče uporabiti, o tem namreč priča ugotovitev, da v OP ni prišlo do znatnega gibanja zadevnih menjalnih tečajev, ampak le do majhnega nihanja. Zato je bilo treba ta zahtevek zavrniti, pretvorba valut pa je v skladu s členom 2(10)(j) osnovne uredbe v vseh primerih temeljila na tečaju z dne izstavitve računa. |
| --- | --- |

(73)

Kar zadeva valutne pretvorbe, sta dva proizvajalca izvoznika v skladu z določbo iz člena 2(10)(j) osnovne uredbe zahtevala odobritev 60-dnevnega obdobja, ki bi odražal gibanje menjalnih tečajev. Ugotovljeno je bilo, da te določbe v tem primeru ni mogoče uporabiti, o tem namreč priča ugotovitev, da v OP ni prišlo do znatnega gibanja zadevnih menjalnih tečajev, ampak le do majhnega nihanja. Zato je bilo treba ta zahtevek zavrniti, pretvorba valut pa je v skladu s členom 2(10)(j) osnovne uredbe v vseh primerih temeljila na tečaju z dne izstavitve računa.

| (74) | Kar zadeva zahtevek za razlike v stopnji trgovine, je preiskava pokazala, da so za določene kategorije strank, za katere je bil zahtevek vložen, obstajale stalne in očitne razlike v funkcijah in cenah na stopnji, ki jo je zahteval proizvajalec izvoznik. Zato je bil zahtevek glede kategorij strank, za katere so razlike lahko bile dokazane, sprejet, kar zadeva druge kategorije strank, za katere je bilo ugotovljeno, da je razlika manjša od razlike, ki jo je zahteval proizvajalec izvoznik, pa je bil zahtevek le delno sprejet. V slednjem primeru je izračun prilagoditve temeljil na dokazih, zbranih v prostorih proizvajalca izvoznika. |
| --- | --- |

(74)

Kar zadeva zahtevek za razlike v stopnji trgovine, je preiskava pokazala, da so za določene kategorije strank, za katere je bil zahtevek vložen, obstajale stalne in očitne razlike v funkcijah in cenah na stopnji, ki jo je zahteval proizvajalec izvoznik. Zato je bil zahtevek glede kategorij strank, za katere so razlike lahko bile dokazane, sprejet, kar zadeva druge kategorije strank, za katere je bilo ugotovljeno, da je razlika manjša od razlike, ki jo je zahteval proizvajalec izvoznik, pa je bil zahtevek le delno sprejet. V slednjem primeru je izračun prilagoditve temeljil na dokazih, zbranih v prostorih proizvajalca izvoznika.

| (75) | Zahtevek za razliko v posrednih prodajnih stroških je bil zavrnjen, ker je bilo ugotovljeno, da so bile te prilagoditve že odobrene za razlike v stopnji trgovine. |
| --- | --- |

(75)

Zahtevek za razliko v posrednih prodajnih stroških je bil zavrnjen, ker je bilo ugotovljeno, da so bile te prilagoditve že odobrene za razlike v stopnji trgovine.

| (76) | Po predložitvi pripomb izvoznikov so bile popravljene nekatere stvarne napake in temu ustrezno so bile stopnje dampinga ponovno izračunane. |
| --- | --- |

(76)

Po predložitvi pripomb izvoznikov so bile popravljene nekatere stvarne napake in temu ustrezno so bile stopnje dampinga ponovno izračunane.

3.3.4   Stopnja dampinga

| (77) | Primerjava normalne vrednosti in izvozne cene je pokazala obstoj dampinga. Stopnje dampinga, izražene kot odstotek uvozne cene CIF meja Skupnosti brez plačane dajatve, so:






  Družba | Stopnja dampinga |
| --- | --- | --- |
| S.C.T.M.K. – Artrom S.A. | 17,8 % |
| S.C. Mittal Steel Roman S.A. | 17,7 % |
| S.C. Silcotub S.A. | 11,7 % |

(77)

Primerjava normalne vrednosti in izvozne cene je pokazala obstoj dampinga. Stopnje dampinga, izražene kot odstotek uvozne cene CIF meja Skupnosti brez plačane dajatve, so:

Družba

Stopnja dampinga

S.C.T.M.K. – Artrom S.A.

17,8 %

S.C. Mittal Steel Roman S.A.

17,7 %

S.C. Silcotub S.A.

11,7 %

| (78) | Ker je bila stopnja sodelovanja visoka (več kot 80 % izvoza zadevnega izdelka iz Romunije v Skupnost) in ker ni bilo razloga za domnevo, da kateri koli proizvajalec izvoznik namenoma ni sodeloval, je bila preostala stopnja dampinga, ki se uporablja za vse druge izvoznike v Romuniji, določena na isti ravni kot stopnja, ugotovljena za sodelujočega proizvajalca izvoznika S.C.T.M.K. Artrom S.A., tj. 17,8 %. |
| --- | --- |

(78)

Ker je bila stopnja sodelovanja visoka (več kot 80 % izvoza zadevnega izdelka iz Romunije v Skupnost) in ker ni bilo razloga za domnevo, da kateri koli proizvajalec izvoznik namenoma ni sodeloval, je bila preostala stopnja dampinga, ki se uporablja za vse druge izvoznike v Romuniji, določena na isti ravni kot stopnja, ugotovljena za sodelujočega proizvajalca izvoznika S.C.T.M.K. Artrom S.A., tj. 17,8 %.

3.4   Rusija

| (79) | Izpolnjene vprašalnike sta poslali dve skupini proizvajalcev izvoznikov, eno od njiju sestavljajo štirje proizvajalci in pet povezanih družb („skupina TMK“), drugo pa dva proizvajalca („Pervouralsky in Chelyabinsk“). |
| --- | --- |

(79)

Izpolnjene vprašalnike sta poslali dve skupini proizvajalcev izvoznikov, eno od njiju sestavljajo štirje proizvajalci in pet povezanih družb („skupina TMK“), drugo pa dva proizvajalca („Pervouralsky in Chelyabinsk“).

3.4.1   Nesodelovanje skupine TMK

| (80) | Izpolnjeni vprašalniki vseh štirih proizvajalcev in petih povezanih družb so bili v veliki meri pomanjkljivi in neskladni, razen dveh povezanih družb pa ni nihče izpolnil vprašalnika do roka. |
| --- | --- |

(80)

Izpolnjeni vprašalniki vseh štirih proizvajalcev in petih povezanih družb so bili v veliki meri pomanjkljivi in neskladni, razen dveh povezanih družb pa ni nihče izpolnil vprašalnika do roka.

| (81) | Preveritve na kraju samem so bile izvedene pri dveh od štirih proizvajalcev in pri eni povezani družbi v Rusiji, vendar pa so te preveritve pokazale še več pomanjkljivosti pri izpolnjenih vprašalnikih. Kar zadeva dva proizvajalca, pri katerih sta bila izvedena preveritvena obiska, ni bilo mogoče določiti zanesljive normalne vrednosti in izvoznih cen, ker sta bila seznama domače prodaje in izvoza pomanjkljiva, vrednosti in količine niso ustrezale računu, kontrolne številke izdelkov pa so bile napačne. Prav tako ni bilo mogoče pridobiti zanesljivih stroškov proizvodnje. |
| --- | --- |

(81)

Preveritve na kraju samem so bile izvedene pri dveh od štirih proizvajalcev in pri eni povezani družbi v Rusiji, vendar pa so te preveritve pokazale še več pomanjkljivosti pri izpolnjenih vprašalnikih. Kar zadeva dva proizvajalca, pri katerih sta bila izvedena preveritvena obiska, ni bilo mogoče določiti zanesljive normalne vrednosti in izvoznih cen, ker sta bila seznama domače prodaje in izvoza pomanjkljiva, vrednosti in količine niso ustrezale računu, kontrolne številke izdelkov pa so bile napačne. Prav tako ni bilo mogoče pridobiti zanesljivih stroškov proizvodnje.

| (82) | Glede na splošno nezadostno sodelovanje obeh obiskanih proizvajalcev, zelo pomanjkljivo izpolnjena vprašalnika dveh preostalih proizvajalcev skupine, predvsem pa glede na to, da en proizvajalec ni predložil nobenega seznama prodaje ter da nihče ni v roku odgovoril na pismo Komisije, v katerem so bile navedene pomanjkljivosti, je bilo sklenjeno, da se pri dveh drugih proizvajalcih skupine preveritveni obiski ne izvedejo. |
| --- | --- |

(82)

Glede na splošno nezadostno sodelovanje obeh obiskanih proizvajalcev, zelo pomanjkljivo izpolnjena vprašalnika dveh preostalih proizvajalcev skupine, predvsem pa glede na to, da en proizvajalec ni predložil nobenega seznama prodaje ter da nihče ni v roku odgovoril na pismo Komisije, v katerem so bile navedene pomanjkljivosti, je bilo sklenjeno, da se pri dveh drugih proizvajalcih skupine preveritveni obiski ne izvedejo.

| (83) | Le dva izmed treh povezanih uvoznikov sta natančneje izpolnila vprašalnika, le enega od njiju pa je bilo mogoče preveriti, pri drugem povezanem uvozniku pa je bil seznam nadaljnjih prodaj v veliki meri nepopoln. Zato so celo povezani uvozniki le delno sodelovali in še to zelo skromno. |
| --- | --- |

(83)

Le dva izmed treh povezanih uvoznikov sta natančneje izpolnila vprašalnika, le enega od njiju pa je bilo mogoče preveriti, pri drugem povezanem uvozniku pa je bil seznam nadaljnjih prodaj v veliki meri nepopoln. Zato so celo povezani uvozniki le delno sodelovali in še to zelo skromno.

| (84) | Družbe skupine TMK so trdile, da niso mogle ustrezno sodelovati zaradi izbire kontrolnih številk izdelkov, ki je bila po njihovem mnenju neprimerna, saj je razpon proizvodnje štirih proizvajalcev zalo različen. Treba pa je opomniti, da razvrstitev zadevnega izdelka v predlagano strukturo kontrolnih številk izdelkov ni povzročila težav proizvajalcem Skupnosti niti drugim proizvajalcem izvoznikom, od katerih jih nekaj proizvaja zelo različne BC. Zato je bil ta zahtevek zavrnjen. |
| --- | --- |

(84)

Družbe skupine TMK so trdile, da niso mogle ustrezno sodelovati zaradi izbire kontrolnih številk izdelkov, ki je bila po njihovem mnenju neprimerna, saj je razpon proizvodnje štirih proizvajalcev zalo različen. Treba pa je opomniti, da razvrstitev zadevnega izdelka v predlagano strukturo kontrolnih številk izdelkov ni povzročila težav proizvajalcem Skupnosti niti drugim proizvajalcem izvoznikom, od katerih jih nekaj proizvaja zelo različne BC. Zato je bil ta zahtevek zavrnjen.

| (85) | Glede na zgoraj navedeno se šteje, da stopnje dampinga za skupino TMK ni bilo mogoče določiti na podlagi podatkov njenih družb. Stopnja dampinga je bila določena na podlagi razpoložljivih dejstev v skladu s členom 18 osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(85)

Glede na zgoraj navedeno se šteje, da stopnje dampinga za skupino TMK ni bilo mogoče določiti na podlagi podatkov njenih družb. Stopnja dampinga je bila določena na podlagi razpoložljivih dejstev v skladu s členom 18 osnovne uredbe.

3.4.1.1   Normalna vrednost

| (86) | V tem primeru je bilo ugotovljeno, da so informacije glede normalne vrednosti za Pervouralsky in Chelyabinsk v skladu s členom 18 osnovne uredbe najprimernejša razpoložljiva dejstva. Dejansko te informacije najbolje odražajo stanje na ruskem trgu. |
| --- | --- |

(86)

V tem primeru je bilo ugotovljeno, da so informacije glede normalne vrednosti za Pervouralsky in Chelyabinsk v skladu s členom 18 osnovne uredbe najprimernejša razpoložljiva dejstva. Dejansko te informacije najbolje odražajo stanje na ruskem trgu.

| (87) | V skladu s členom 2(5) osnovne uredbe so bile cene plina, uporabljene za izračun stroškov proizvodnje v pritožbi, prilagojene enako kot za dva sodelujoča proizvajalca, kot je opisano v uvodnih izjavah (94) do (99) v nadaljevanju, in sicer tako, da odražajo cene plina v OP. |
| --- | --- |

(87)

V skladu s členom 2(5) osnovne uredbe so bile cene plina, uporabljene za izračun stroškov proizvodnje v pritožbi, prilagojene enako kot za dva sodelujoča proizvajalca, kot je opisano v uvodnih izjavah (94) do (99) v nadaljevanju, in sicer tako, da odražajo cene plina v OP.

3.4.1.2   Izvozna cena

| (88) | Izvozna cena je bila izračunana na podlagi podatkov Eurostata za OP, pri čemer so bile odštete količine in vrednosti dveh sodelujočih proizvajalcev, navedenih v uvodni izjavi (91). |
| --- | --- |

(88)

Izvozna cena je bila izračunana na podlagi podatkov Eurostata za OP, pri čemer so bile odštete količine in vrednosti dveh sodelujočih proizvajalcev, navedenih v uvodni izjavi (91).

3.4.1.3   Primerjava

| (89) | V skladu s členom 2(10) osnovne uredbe so bile prilagoditve za izvozno ceno glede na stroške prevoza, zavarovanja in provizij narejene na podlagi informacij iz pritožbe. |
| --- | --- |

(89)

V skladu s členom 2(10) osnovne uredbe so bile prilagoditve za izvozno ceno glede na stroške prevoza, zavarovanja in provizij narejene na podlagi informacij iz pritožbe.

3.4.1.4   Stopnja dampinga

| (90) | Primerjava normalne vrednosti in izvozne cene je pokazala obstoj dampinga. Stopnja dampinga, izražena kot odstotek uvozne cene CIF meja Skupnosti brez plačane dajatve, je:






  Družba | Stopnja dampinga |
| --- | --- | --- |
| Volzhsky Pipe Works Open Joint Stock Company, Joint Stock Company Taganrog Metallurgical Works, Sinarsky Pipe Works Open Joint Stock Company in Seversky Tube Works Open Joint Stock Company | 35,8 % |

(90)

Primerjava normalne vrednosti in izvozne cene je pokazala obstoj dampinga. Stopnja dampinga, izražena kot odstotek uvozne cene CIF meja Skupnosti brez plačane dajatve, je:

Družba

Stopnja dampinga

Volzhsky Pipe Works Open Joint Stock Company, Joint Stock Company Taganrog Metallurgical Works, Sinarsky Pipe Works Open Joint Stock Company in Seversky Tube Works Open Joint Stock Company

35,8 %

3.4.2   Pervouralsky in Chelyabinsk

| (91) | Družbi Chelyabinsk in Pervouralsky sta bili v OP ločena pravna subjekta, od leta 2004 pa sta povezani, saj ima družba Pervouralsky v lasti večino deležev družbe Chelyabinsk in jo zato neposredno nadzoruje. Zato je treba na to skupino uvesti le eno dajatev. |
| --- | --- |

(91)

Družbi Chelyabinsk in Pervouralsky sta bili v OP ločena pravna subjekta, od leta 2004 pa sta povezani, saj ima družba Pervouralsky v lasti večino deležev družbe Chelyabinsk in jo zato neposredno nadzoruje. Zato je treba na to skupino uvesti le eno dajatev.

3.4.2.1   Normalna vrednost

| (92) | Pri obeh proizvajalcih izvoznikih je bila domača prodaja reprezentativna, kot je opredeljeno v uvodni izjavi (41). V skladu z metodologijo, opisano v uvodnih izjavah (42) do (45), so bile normalne vrednosti, odvisno od izvožene vrste izdelka, določene na podlagi prodajne cene celotne prodaje, prodajnih cen dobičkonosne prodaje ali na podlagi konstruiranih normalnih vrednosti. |
| --- | --- |

(92)

Pri obeh proizvajalcih izvoznikih je bila domača prodaja reprezentativna, kot je opredeljeno v uvodni izjavi (41). V skladu z metodologijo, opisano v uvodnih izjavah (42) do (45), so bile normalne vrednosti, odvisno od izvožene vrste izdelka, določene na podlagi prodajne cene celotne prodaje, prodajnih cen dobičkonosne prodaje ali na podlagi konstruiranih normalnih vrednosti.

| (93) | Ugotovljeno je bilo, da razporeditev stroškov družbe za nekatere posamezne vrste izdelka ni odražala niti velike razliko v cenah domače prodaje niti pomembnih stroškovnih dejavnikov. To trditev je torej treba šteti za nezanesljivo. Zato so bila uporabljena razpoložljiva dejstva, kot je določeno v členu 18 osnovne uredbe. V tem primeru je bilo treba izračunati dobiček za celotno skupino, ki je temeljil na celotni prodaji zadevnega izdelka, ki je bil pozneje uporabljen za določitev normalnih vrednosti. |
| --- | --- |

(93)

Ugotovljeno je bilo, da razporeditev stroškov družbe za nekatere posamezne vrste izdelka ni odražala niti velike razliko v cenah domače prodaje niti pomembnih stroškovnih dejavnikov. To trditev je torej treba šteti za nezanesljivo. Zato so bila uporabljena razpoložljiva dejstva, kot je določeno v členu 18 osnovne uredbe. V tem primeru je bilo treba izračunati dobiček za celotno skupino, ki je temeljil na celotni prodaji zadevnega izdelka, ki je bil pozneje uporabljen za določitev normalnih vrednosti.

| (94) | Glede na proizvodne stroške in zlasti stroške energije je bilo v preiskavi ugotovljeno, da so cene električne energije, ki sta jih plačali obe družbi, realno odražale dejanske stroške proizvodnje nabavljene električne energije. To je bilo v tem primeru razvidno iz dejstva, da so bile cene električne energije v primerjavi z državami, kot sta Norveška in Kanada, ki sta prav tako odvisni od hidroelektrične energije, v skladu z mednarodnimi tržnimi cenami. To pa ne velja za cene plina. Ugotovljeno je namreč bilo, da cene plina, ki sta jih plačali obe družbi, niso realno odražale stroškov plina. |
| --- | --- |

(94)

Glede na proizvodne stroške in zlasti stroške energije je bilo v preiskavi ugotovljeno, da so cene električne energije, ki sta jih plačali obe družbi, realno odražale dejanske stroške proizvodnje nabavljene električne energije. To je bilo v tem primeru razvidno iz dejstva, da so bile cene električne energije v primerjavi z državami, kot sta Norveška in Kanada, ki sta prav tako odvisni od hidroelektrične energije, v skladu z mednarodnimi tržnimi cenami. To pa ne velja za cene plina. Ugotovljeno je namreč bilo, da cene plina, ki sta jih plačali obe družbi, niso realno odražale stroškov plina.

| (95) | Na podlagi podatkov, dobljenih iz letnega poročila 2004 ruskega dobavitelja plina OAO Gazprom, je bilo ugotovljeno, da je bila domača cena plina, ki sta jo plačevala oba ruska proizvajalca, veliko nižja od povprečnih ruskih izvoznih cen v zahodno in vzhodno Evropo. V istem sporočilu je bilo navedeno: „Gazprom Group mora dobavljati zemeljski plin ruskim potrošnikom po cenah, ki jih določa Zvezni urad za tarife.“ Te cene so sedaj nižje od mednarodnih cen za zemeljski plin. V sporočilu je navedeno tudi: „OAO Gazprom in Ruska federacija si prizadevata za optimalno urejene veleprodajne cene plina.“ Poleg tega je bila cena plina, ki sta jo plačevala ruska proizvajalca, znatno nižja od cene plina, ki so jo plačevali romunski proizvajalci in Skupnost. |
| --- | --- |

(95)

Na podlagi podatkov, dobljenih iz letnega poročila 2004 ruskega dobavitelja plina OAO Gazprom, je bilo ugotovljeno, da je bila domača cena plina, ki sta jo plačevala oba ruska proizvajalca, veliko nižja od povprečnih ruskih izvoznih cen v zahodno in vzhodno Evropo. V istem sporočilu je bilo navedeno: „Gazprom Group mora dobavljati zemeljski plin ruskim potrošnikom po cenah, ki jih določa Zvezni urad za tarife.“ Te cene so sedaj nižje od mednarodnih cen za zemeljski plin. V sporočilu je navedeno tudi: „OAO Gazprom in Ruska federacija si prizadevata za optimalno urejene veleprodajne cene plina.“ Poleg tega je bila cena plina, ki sta jo plačevala ruska proizvajalca, znatno nižja od cene plina, ki so jo plačevali romunski proizvajalci in Skupnost.

| (96) | Glede na zgoraj navedeno se je štelo, da cene plina, ki sta jih ruska proizvajalca BC plačevala v obdobju preiskave, niso mogle realno odražati stroškov, povezanih s proizvodnjo in distribucijo plina. |
| --- | --- |

(96)

Glede na zgoraj navedeno se je štelo, da cene plina, ki sta jih ruska proizvajalca BC plačevala v obdobju preiskave, niso mogle realno odražati stroškov, povezanih s proizvodnjo in distribucijo plina.

| (97) | Kot določa člen 2(5) osnovne uredbe, so bili stroški za plin dveh ruskih proizvajalcev izvoznikov prilagojeni tako, da so v OP odražali tržne cene za plin, osnova pa je bila cena plina za izvoz v zahodno Evropo, neto stroški prevoza in trošarina. |
| --- | --- |

(97)

Kot določa člen 2(5) osnovne uredbe, so bili stroški za plin dveh ruskih proizvajalcev izvoznikov prilagojeni tako, da so v OP odražali tržne cene za plin, osnova pa je bila cena plina za izvoz v zahodno Evropo, neto stroški prevoza in trošarina.

| (98) | Oba proizvajalca sta trdila, da so bili stroški za plin ustrezno prikazani v računovodski evidenci in da prilagoditev v skladu s členom 2(5) osnovne uredbe ni bila utemeljena. V zvez s tem ni sporno, da sta družbi pravilno obračunali cene, plačane dobavitelju plina. Vendar pa se prilagoditev upraviči z dejstvom, da cena nabavljenega plina ne odraža realno proizvodnih stroškov in distribucije plina. |
| --- | --- |

(98)

Oba proizvajalca sta trdila, da so bili stroški za plin ustrezno prikazani v računovodski evidenci in da prilagoditev v skladu s členom 2(5) osnovne uredbe ni bila utemeljena. V zvez s tem ni sporno, da sta družbi pravilno obračunali cene, plačane dobavitelju plina. Vendar pa se prilagoditev upraviči z dejstvom, da cena nabavljenega plina ne odraža realno proizvodnih stroškov in distribucije plina.

| (99) | Proizvajalca sta tudi trdila, da ni bilo dokazano, da so cene, ki jih je industrijskim uporabnikom zaračunal Gazprom pod stopnjo pokritja stroškov. Vendar je več javno dostopnih virov potrdilo pristop Komisije, med njimi tudi poročilo, ki ga je OECD objavil julija 2004 „The Economic Survey of the Russian Federation, 2004“. |
| --- | --- |

(99)

Proizvajalca sta tudi trdila, da ni bilo dokazano, da so cene, ki jih je industrijskim uporabnikom zaračunal Gazprom pod stopnjo pokritja stroškov. Vendar je več javno dostopnih virov potrdilo pristop Komisije, med njimi tudi poročilo, ki ga je OECD objavil julija 2004 „The Economic Survey of the Russian Federation, 2004“.

3.4.2.2   Izvozna cena

| (100) | Celoten izvoz je bil izveden neposredno neodvisnim strankam v Skupnosti, zato je bila izvozna cena določena, kot je navedeno v uvodni izjavi (46). |
| --- | --- |

(100)

Celoten izvoz je bil izveden neposredno neodvisnim strankam v Skupnosti, zato je bila izvozna cena določena, kot je navedeno v uvodni izjavi (46).

3.4.2.3   Primerjava

| (101) | Prilagoditve so bile narejene v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe, pri tem pa so bili upoštevani stroški prevoza, manipulativni stroški, stroški natovarjanja in tozadevni stroški, stroški pakiranja in provizije. |
| --- | --- |

(101)

Prilagoditve so bile narejene v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe, pri tem pa so bili upoštevani stroški prevoza, manipulativni stroški, stroški natovarjanja in tozadevni stroški, stroški pakiranja in provizije.

3.4.2.4   Stopnja dampinga

| (102) | Primerjava normalne vrednosti in izvozne cene je pokazala obstoj dampinga. Stopnja dampinga, izražena kot odstotek uvozne cene CIF meja Skupnosti brez plačane dajatve, je:






  Družba | Stopnja dampinga |
| --- | --- | --- |
| Joint Stock Company Chelyabinsk Tube Rolling Plant in Joint Stock Company Pervouralsky Novotrubny Works | 24,1 % |

(102)

Primerjava normalne vrednosti in izvozne cene je pokazala obstoj dampinga. Stopnja dampinga, izražena kot odstotek uvozne cene CIF meja Skupnosti brez plačane dajatve, je:

Družba

Stopnja dampinga

Joint Stock Company Chelyabinsk Tube Rolling Plant in Joint Stock Company Pervouralsky Novotrubny Works

24,1 %

3.4.3   Sklepna ugotovitev o dampingu glede Rusije

| (103) | Ker zajema izvoz družb, navedenih v uvodni izjavi (79), celoten izvoz iz Rusije v Skupnost, je bila preostala stopnja dampinga določena na isti ravni kot stopnja, ugotovljena za nesodelujočo skupino proizvajalcev izvoznikov, namreč 35,8 %. |
| --- | --- |

(103)

Ker zajema izvoz družb, navedenih v uvodni izjavi (79), celoten izvoz iz Rusije v Skupnost, je bila preostala stopnja dampinga določena na isti ravni kot stopnja, ugotovljena za nesodelujočo skupino proizvajalcev izvoznikov, namreč 35,8 %.

3.5   Ukrajina

3.5.1   TGO

| (104) | Na začetku te preiskave se je za Ukrajino uporabil člen 2(7)(b) osnovne uredbe. V tem členu je navedeno, da je v protidampinških preiskavah o uvozu s poreklom iz Ukrajine normalna vrednost določena v skladu z odstavki od 1 do 6 navedenega člena za tiste proizvajalce, ki izpolnjujejo merila iz člena 2(7)(c) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(104)

Na začetku te preiskave se je za Ukrajino uporabil člen 2(7)(b) osnovne uredbe. V tem členu je navedeno, da je v protidampinških preiskavah o uvozu s poreklom iz Ukrajine normalna vrednost določena v skladu z odstavki od 1 do 6 navedenega člena za tiste proizvajalce, ki izpolnjujejo merila iz člena 2(7)(c) osnovne uredbe.

| (105) | Na kratko in samo zaradi lažjega sklica so ta merila, katerih izpolnitev morajo vložniki dokazati, povzeta v nadaljevanju:






  — | poslovne odločitve se sprejemajo v skladu s tržnimi razmerami, brez občutnega vmešavanja države, stroški pa odražajo tržne vrednosti; |
| --- | --- | --- |

(105)

Na kratko in samo zaradi lažjega sklica so ta merila, katerih izpolnitev morajo vložniki dokazati, povzeta v nadaljevanju:

—

poslovne odločitve se sprejemajo v skladu s tržnimi razmerami, brez občutnega vmešavanja države, stroški pa odražajo tržne vrednosti;

| — | družbe imajo jasen seznam osnovnih računovodskih evidenc, ki se neodvisno pregledujejo v skladu z mednarodnimi računovodskimi standardi in se uporabljajo za vse namene; |
| --- | --- |

—

družbe imajo jasen seznam osnovnih računovodskih evidenc, ki se neodvisno pregledujejo v skladu z mednarodnimi računovodskimi standardi in se uporabljajo za vse namene;

| — | ni znatnih izkrivljanj, prenesenih iz nekdanjega sistema netržnega gospodarstva; |
| --- | --- |

—

ni znatnih izkrivljanj, prenesenih iz nekdanjega sistema netržnega gospodarstva;

| — | pravno varnost in stabilnost zagotavljata stečajno in premoženjsko pravo; |
| --- | --- |

—

pravno varnost in stabilnost zagotavljata stečajno in premoženjsko pravo;

| — | pretvorbe valut se izvajajo po tržnem tečaju. |
| --- | --- |

—

pretvorbe valut se izvajajo po tržnem tečaju.

| (106) | Tri skupine ukrajinskih proizvajalcev izvoznikov so zahtevale TGO v skladu s členom 2(7)(b) osnovne uredbe in so izpolnile zahtevek za TGO za proizvajalce izvoznike. |
| --- | --- |

(106)

Tri skupine ukrajinskih proizvajalcev izvoznikov so zahtevale TGO v skladu s členom 2(7)(b) osnovne uredbe in so izpolnile zahtevek za TGO za proizvajalce izvoznike.

| (107) | Komisija je poiskala in v prostorih teh družb preverila vse informacije, navedene v obrazcu TGO. |
| --- | --- |

(107)

Komisija je poiskala in v prostorih teh družb preverila vse informacije, navedene v obrazcu TGO.

| (108) | Preiskava je pokazala, da tri zgoraj navedene skupine ukrajinskih proizvajalcev izvoznikov izpolnjujejo vsa zahtevana merila, zato jim je bil TGO odobren. |
| --- | --- |

(108)

Preiskava je pokazala, da tri zgoraj navedene skupine ukrajinskih proizvajalcev izvoznikov izpolnjujejo vsa zahtevana merila, zato jim je bil TGO odobren.

| (109) | Industrija Skupnosti je imela možnost predložitve pripomb in je trdila, da vsi proizvajalci izvozniki nekaterih od petih meril iz člena 2(7)(c) osnovne uredbe, niso izpolnili. Natančneje, industrija Skupnosti je trdila, da (i) bi lahko država ponovno začela nadzorovati nekatere privatizirane proizvajalce izvoznike; (ii) se država vmešava v njihove vsakodnevne poslovne odločitve; (iii) delovna zakonodaja ter stečajno in premoženjsko pravo nista zagotovila ustreznih pogojev tržnega gospodarstva; in (iv) da se je država vmešavala pri določanju izvoznih cen in stroškov vložkov. Pripombe industrije Skupnosti so bile upoštevane. |
| --- | --- |

(109)

Industrija Skupnosti je imela možnost predložitve pripomb in je trdila, da vsi proizvajalci izvozniki nekaterih od petih meril iz člena 2(7)(c) osnovne uredbe, niso izpolnili. Natančneje, industrija Skupnosti je trdila, da (i) bi lahko država ponovno začela nadzorovati nekatere privatizirane proizvajalce izvoznike; (ii) se država vmešava v njihove vsakodnevne poslovne odločitve; (iii) delovna zakonodaja ter stečajno in premoženjsko pravo nista zagotovila ustreznih pogojev tržnega gospodarstva; in (iv) da se je država vmešavala pri določanju izvoznih cen in stroškov vložkov. Pripombe industrije Skupnosti so bile upoštevane.

| (110) | Vendar ni bilo predloženih zadostnih dokazov, da katero koli od meril, na podlagi katerih ukrajinski proizvajalci izvozniki zahtevajo TGO in ki so bila proučena v skladu s členom 2(7)(c) osnovne uredbe, kot je opisano zgoraj, ne bi bilo izpolnjeno. Preiskava je dejansko pokazala, da se država ni občutno vmešavala v poslovne odločitve družb. |
| --- | --- |

(110)

Vendar ni bilo predloženih zadostnih dokazov, da katero koli od meril, na podlagi katerih ukrajinski proizvajalci izvozniki zahtevajo TGO in ki so bila proučena v skladu s členom 2(7)(c) osnovne uredbe, kot je opisano zgoraj, ne bi bilo izpolnjeno. Preiskava je dejansko pokazala, da se država ni občutno vmešavala v poslovne odločitve družb.

| (111) | V zvezi s tem je treba opozoriti, da delna državna lastnina kot taka v skladu s prakso Komisije ni zadosten razlog za domnevo, da merilo 1 člena 2(7)(c) osnovne uredbe ni izpolnjeno. |
| --- | --- |

(111)

V zvezi s tem je treba opozoriti, da delna državna lastnina kot taka v skladu s prakso Komisije ni zadosten razlog za domnevo, da merilo 1 člena 2(7)(c) osnovne uredbe ni izpolnjeno.

| (112) | Ugotovljeno je bilo tudi, da so stroški glavnih vložkov odražali tržne vrednosti. |
| --- | --- |

(112)

Ugotovljeno je bilo tudi, da so stroški glavnih vložkov odražali tržne vrednosti.

| (113) | Za cene plina in električne energije je bilo ugotovljeno, da so v skladu s povprečnimi cenami v Ukrajini, čeprav so nižje od cen na evropskih in drugih trgih. To se ni štelo za zadosten razlog, da se merilo 1 šteje kot neizpolnjeno, saj pomenijo stroški za plin in električno energijo relativno majhen del stroškov proizvodnje BC in so bile te cene v primeru izkrivljanj za izračun dampinga prilagojene na tržne cene (glej uvodne izjave (119) do (127)). |
| --- | --- |

(113)

Za cene plina in električne energije je bilo ugotovljeno, da so v skladu s povprečnimi cenami v Ukrajini, čeprav so nižje od cen na evropskih in drugih trgih. To se ni štelo za zadosten razlog, da se merilo 1 šteje kot neizpolnjeno, saj pomenijo stroški za plin in električno energijo relativno majhen del stroškov proizvodnje BC in so bile te cene v primeru izkrivljanj za izračun dampinga prilagojene na tržne cene (glej uvodne izjave (119) do (127)).

| (114) | Preiskava je tudi pokazala, da je bila zakonodaja o zaposlovanju in delovnih pogojih, veljavna v Ukrajini, v skladu z načeli tržnega gospodarstva. Ugotovljeno je bilo zlasti, da so tri skupine proizvajalcev izvoznikov prosto zaposlovale ali odpuščale svoje osebje. |
| --- | --- |

(114)

Preiskava je tudi pokazala, da je bila zakonodaja o zaposlovanju in delovnih pogojih, veljavna v Ukrajini, v skladu z načeli tržnega gospodarstva. Ugotovljeno je bilo zlasti, da so tri skupine proizvajalcev izvoznikov prosto zaposlovale ali odpuščale svoje osebje.

| (115) | Industrija Skupnosti z nobeno utemeljitvijo ni mogla izpodbiti sklepa Komisije, da sta stečajno in premoženjsko pravo za te tri skupine izvoznikov zagotovila ustrezne pogoje tržnega gospodarstva. |
| --- | --- |

(115)

Industrija Skupnosti z nobeno utemeljitvijo ni mogla izpodbiti sklepa Komisije, da sta stečajno in premoženjsko pravo za te tri skupine izvoznikov zagotovila ustrezne pogoje tržnega gospodarstva.

| (116) | Zato ni bilo razloga, da trem skupinam ukrajinskih proizvajalcev izvoznikov TGO ne bi bil odobren. Opravljena so bila posvetovanja s svetovalnim odborom in ta ugotovitvam Komisije ni nasprotoval. |
| --- | --- |

(116)

Zato ni bilo razloga, da trem skupinam ukrajinskih proizvajalcev izvoznikov TGO ne bi bil odobren. Opravljena so bila posvetovanja s svetovalnim odborom in ta ugotovitvam Komisije ni nasprotoval.

3.5.2   Izračun dampinga

| (117) | Tri skupine proizvajalcev izvoznikov so izpolnile vprašalnike. Eno skupino sestavljajo dva proizvajalca in dva povezana trgovca, drugo skupino pa en proizvajalec in dva povezana trgovca, pri čemer slednji proizvajalec izvoznik nima povezane družbe, vključene v proizvodnjo ali prodajo zadevnega izdelka. |
| --- | --- |

(117)

Tri skupine proizvajalcev izvoznikov so izpolnile vprašalnike. Eno skupino sestavljajo dva proizvajalca in dva povezana trgovca, drugo skupino pa en proizvajalec in dva povezana trgovca, pri čemer slednji proizvajalec izvoznik nima povezane družbe, vključene v proizvodnjo ali prodajo zadevnega izdelka.

3.5.3   Normalna vrednost

| (118) | Za vse tri skupine proizvajalcev izvoznikov je bil celoten obseg domače prodaje podobnega izdelka reprezentativen, kot je opredeljeno v uvodni izjavi (41) zgoraj. Za del vrste izdelkov je normalna vrednost temeljila na cenah, plačanih ali plačljivih v običajnem poteku trgovine s strani neodvisnih strank v Ukrajini, za vrste izdelka, katerih domača prodaja ni bila zadostna, da bi se lahko štela za reprezentativno ali ni bila izvedena v okviru običajnega poteka trgovine, pa je bila normalna vrednost konstruirana tako, kot je opisana v uvodni izjavi (45). |
| --- | --- |

(118)

Za vse tri skupine proizvajalcev izvoznikov je bil celoten obseg domače prodaje podobnega izdelka reprezentativen, kot je opredeljeno v uvodni izjavi (41) zgoraj. Za del vrste izdelkov je normalna vrednost temeljila na cenah, plačanih ali plačljivih v običajnem poteku trgovine s strani neodvisnih strank v Ukrajini, za vrste izdelka, katerih domača prodaja ni bila zadostna, da bi se lahko štela za reprezentativno ali ni bila izvedena v okviru običajnega poteka trgovine, pa je bila normalna vrednost konstruirana tako, kot je opisana v uvodni izjavi (45).

| (119) | Glede na proizvodne stroške in zlasti stroške energije je bilo v preiskavi ugotovljeno, da je cene energije, ki so jih plačale tri skupine družb, določala država in so bile znatno nižje od mednarodnih cen. |
| --- | --- |

(119)

Glede na proizvodne stroške in zlasti stroške energije je bilo v preiskavi ugotovljeno, da je cene energije, ki so jih plačale tri skupine družb, določala država in so bile znatno nižje od mednarodnih cen.

| (120) | Cene, ki so jih ukrajinski dobavitelji električne energije, ki so bili v lasti države in/ali jih je ta upravljala, zaračunavali trem skupinam proizvajalcev izvoznikov, so se primerjale s cenami v Romuniji in Skupnosti za enako splošno kategorijo potrošnikov električne energije. V vseh primerih je bilo ugotovljeno, da so cene znatno nižje od cen v Romuniji in Skupnosti, zato je bilo sklenjeno, da cene električne energije, ki so jih plačali ukrajinski izvozniki niso realno odražale dejanskih stroškov proizvodnje in prodaje nabavljene električne energije. |
| --- | --- |

(120)

Cene, ki so jih ukrajinski dobavitelji električne energije, ki so bili v lasti države in/ali jih je ta upravljala, zaračunavali trem skupinam proizvajalcev izvoznikov, so se primerjale s cenami v Romuniji in Skupnosti za enako splošno kategorijo potrošnikov električne energije. V vseh primerih je bilo ugotovljeno, da so cene znatno nižje od cen v Romuniji in Skupnosti, zato je bilo sklenjeno, da cene električne energije, ki so jih plačali ukrajinski izvozniki niso realno odražale dejanskih stroškov proizvodnje in prodaje nabavljene električne energije.

| (121) | Trije sodelujoči ukrajinski izvozniki so sklepom nasprotovali in trdili, da so stroški, zabeleženi v njihovih računovodskih evidencah, odražali ceno, dejansko plačano njihovim dobaviteljem električne energije. Nobena utemeljitev ni pojasnila razlik, ki so nastale v primerjavi s cenami v Romuniji in povprečnimi cenami v Skupnosti, zato so bili zgornji sklepi potrjeni. |
| --- | --- |

(121)

Trije sodelujoči ukrajinski izvozniki so sklepom nasprotovali in trdili, da so stroški, zabeleženi v njihovih računovodskih evidencah, odražali ceno, dejansko plačano njihovim dobaviteljem električne energije. Nobena utemeljitev ni pojasnila razlik, ki so nastale v primerjavi s cenami v Romuniji in povprečnimi cenami v Skupnosti, zato so bili zgornji sklepi potrjeni.

| (122) | Enak pristop je veljal za cene plina. Primerjava je pokazala, da so cene plina, ki so jih ukrajinski dobavitelji električne energije, ki so bili v lasti države in/ali jih je ta upravljala, zaračunavali ukrajinskim izvoznikom, za enako skupino potrošnikov za polovico nižje od cen v Romuniji ter znatno nižje od povprečnih cen plina v Skupnosti. |
| --- | --- |

(122)

Enak pristop je veljal za cene plina. Primerjava je pokazala, da so cene plina, ki so jih ukrajinski dobavitelji električne energije, ki so bili v lasti države in/ali jih je ta upravljala, zaračunavali ukrajinskim izvoznikom, za enako skupino potrošnikov za polovico nižje od cen v Romuniji ter znatno nižje od povprečnih cen plina v Skupnosti.

| (123) | V OP so Ukrajini plin dobavljali večinoma ruski dobavitelji. OAO Gazprom je v svojem letnem poročilu 2004 navedel: „Z dobavljanjem plina državam CIS je OAO ‚Gazprom‘ zasledoval svoj glavni strateški cilj zagotoviti pogoje za neoviran prenos ruskega plina v Evropo preko svojega ozemlja“. Nadalje je navedel: „V letu poročanja je bilo 84,9 % celotne količine plina, dostavljenega Ukrajini [...], obravnavanih kot plačilo za tranzitne storitve“. Izvozne cene plina iz Rusije v Ukrajino zato ni bilo mogoče uporabiti kot pravo podlago za primerjavo pri ugotavljanju, ali so cene plina, ki so jih plačali ukrajinski izvozniki, odražale stroške, povezane s proizvodnjo in prodajo nabavljenega plina, saj bi na to izvozno ceno lahko vplival sporazum o menjalni trgovini. |
| --- | --- |

(123)

V OP so Ukrajini plin dobavljali večinoma ruski dobavitelji. OAO Gazprom je v svojem letnem poročilu 2004 navedel: „Z dobavljanjem plina državam CIS je OAO ‚Gazprom‘ zasledoval svoj glavni strateški cilj zagotoviti pogoje za neoviran prenos ruskega plina v Evropo preko svojega ozemlja“. Nadalje je navedel: „V letu poročanja je bilo 84,9 % celotne količine plina, dostavljenega Ukrajini [...], obravnavanih kot plačilo za tranzitne storitve“. Izvozne cene plina iz Rusije v Ukrajino zato ni bilo mogoče uporabiti kot pravo podlago za primerjavo pri ugotavljanju, ali so cene plina, ki so jih plačali ukrajinski izvozniki, odražale stroške, povezane s proizvodnjo in prodajo nabavljenega plina, saj bi na to izvozno ceno lahko vplival sporazum o menjalni trgovini.

| (124) | Cene, ki so jih plačali ukrajinski proizvajalci izvozniki, so se primerjale s povprečno izvozno ceno iz Rusije v zahodno in vzhodno Evropo, kot je navedeno zgoraj, ter s povprečnimi cenami plina v Severni Ameriki, ki so bile določene na podlagi indeksa Nymex Henry Hub za plin. V obeh primerih so bile cene znatno nižje. |
| --- | --- |

(124)

Cene, ki so jih plačali ukrajinski proizvajalci izvozniki, so se primerjale s povprečno izvozno ceno iz Rusije v zahodno in vzhodno Evropo, kot je navedeno zgoraj, ter s povprečnimi cenami plina v Severni Ameriki, ki so bile določene na podlagi indeksa Nymex Henry Hub za plin. V obeh primerih so bile cene znatno nižje.

| (125) | Glede na zgoraj navedeno je bilo sklenjeno, da cene plina, ki so jih plačali ukrajinski proizvajalci izvozniki in ki so bile neposredno povezane z izvozno ceno, ki jo je OAO Gazprom navedel za izvoz v Ukrajino in na katero naj bi po vsej verjetnosti vplival obstoječi sporazum o menjalni trgovini, niso dejansko odražale stroškov, povezanih s proizvodnjo in prodajo nabavljenega plina. |
| --- | --- |

(125)

Glede na zgoraj navedeno je bilo sklenjeno, da cene plina, ki so jih plačali ukrajinski proizvajalci izvozniki in ki so bile neposredno povezane z izvozno ceno, ki jo je OAO Gazprom navedel za izvoz v Ukrajino in na katero naj bi po vsej verjetnosti vplival obstoječi sporazum o menjalni trgovini, niso dejansko odražale stroškov, povezanih s proizvodnjo in prodajo nabavljenega plina.

| (126) | Trije sodelujoči ukrajinski izvozniki so sklepom nasprotovali in trdili, da so stroški, zabeleženi v njihovih računovodskih evidencah, odražali ceno, dejansko plačano njihovim dobaviteljem plina. Navedene utemeljitve niso mogle izpodbiti zgornjih sklepov, saj je na ceno plina, ki ga je Rusija dobavila Ukrajini, znatno vplival sporazum glede prenosa plina preko Ukrajine, ki je veljal v OP, kar je potrdilo letno poročilo za leto 2004 „OAO Gazproma“. |
| --- | --- |

(126)

Trije sodelujoči ukrajinski izvozniki so sklepom nasprotovali in trdili, da so stroški, zabeleženi v njihovih računovodskih evidencah, odražali ceno, dejansko plačano njihovim dobaviteljem plina. Navedene utemeljitve niso mogle izpodbiti zgornjih sklepov, saj je na ceno plina, ki ga je Rusija dobavila Ukrajini, znatno vplival sporazum glede prenosa plina preko Ukrajine, ki je veljal v OP, kar je potrdilo letno poročilo za leto 2004 „OAO Gazproma“.

| (127) | Kot določa člen 2(5) osnovne uredbe, so bili stroški električne energije in plina ukrajinskih proizvajalcev izvoznikov prilagojeni tako, da realno odražajo stroške, povezane s proizvodnjo in prodajo električne energije in plina v OP. Prilagoditev je temeljila na povprečju cen v OP v Romuniji, državi s tržnim gospodarstvom, ki prav tako uvaža plin iz Rusije in je približno enako oddaljena od ruskih plinskih polj. Povprečna cena za Romunijo je temeljila na preverjenih podatkih, ki so jih navedli romunski proizvajalci izvozniki zadevnega izdelka. Treba je opomniti, da ta povprečna cena ni znatno drugačna od povprečne izvozne cene plina, določene zgoraj za Rusijo. |
| --- | --- |

(127)

Kot določa člen 2(5) osnovne uredbe, so bili stroški električne energije in plina ukrajinskih proizvajalcev izvoznikov prilagojeni tako, da realno odražajo stroške, povezane s proizvodnjo in prodajo električne energije in plina v OP. Prilagoditev je temeljila na povprečju cen v OP v Romuniji, državi s tržnim gospodarstvom, ki prav tako uvaža plin iz Rusije in je približno enako oddaljena od ruskih plinskih polj. Povprečna cena za Romunijo je temeljila na preverjenih podatkih, ki so jih navedli romunski proizvajalci izvozniki zadevnega izdelka. Treba je opomniti, da ta povprečna cena ni znatno drugačna od povprečne izvozne cene plina, določene zgoraj za Rusijo.

| (128) | En izvoznik je trdil, da se stopnja dobička, uporabljena pri konstruiranju normalne vrednosti, razlikuje od povprečnega dobička, ki ga je ustvaril ta izvoznik pri prodaji na notranjem trgu, in da je previsoka. To trditev je bilo treba zavrniti, ker je bil pri konstruiranju normalne vrednosti uporabljen dobiček, izračunan v skladu z veljavno določbo, tj. prvim stavkom člena 2(6) osnovne uredbe. Povedano drugače, stopnja dobička je ustrezala stopnji dobička, ki se nanaša na proizvodnjo in prodajo podobnega izdelka na ukrajinskem notranjem trgu v običajnem poteku trgovine. Izračun je temeljil na informacijah, ki jih je predložila družba v svojem vprašalniku in ki jih je bilo mogoče preveriti. |
| --- | --- |

(128)

En izvoznik je trdil, da se stopnja dobička, uporabljena pri konstruiranju normalne vrednosti, razlikuje od povprečnega dobička, ki ga je ustvaril ta izvoznik pri prodaji na notranjem trgu, in da je previsoka. To trditev je bilo treba zavrniti, ker je bil pri konstruiranju normalne vrednosti uporabljen dobiček, izračunan v skladu z veljavno določbo, tj. prvim stavkom člena 2(6) osnovne uredbe. Povedano drugače, stopnja dobička je ustrezala stopnji dobička, ki se nanaša na proizvodnjo in prodajo podobnega izdelka na ukrajinskem notranjem trgu v običajnem poteku trgovine. Izračun je temeljil na informacijah, ki jih je predložila družba v svojem vprašalniku in ki jih je bilo mogoče preveriti.

3.5.4   Izvozna cena

| (129) | Dve skupini proizvajalcev izvoznikov sta izvozili večino izdelkov prek prevezane trgovinske družbe v tretji državi. Izvozna cena za ti dve skupini proizvajalcev izvoznikov je bila določena na podlagi cen pri nadaljnji prodaji povezanih trgovinskih družb prvi neodvisni stranki v Skupnosti, razen nekaj transakcij, ki so ustrezale neposredni prodaji navedenih proizvajalcev izvoznikov neodvisnim strankam v Skupnosti. V slednjem primeru je bila izvozna cena določena kot cena, dejansko plačana ali plačljiva za izdelek pri izvozu iz Ukrajine v Skupnost. |
| --- | --- |

(129)

Dve skupini proizvajalcev izvoznikov sta izvozili večino izdelkov prek prevezane trgovinske družbe v tretji državi. Izvozna cena za ti dve skupini proizvajalcev izvoznikov je bila določena na podlagi cen pri nadaljnji prodaji povezanih trgovinskih družb prvi neodvisni stranki v Skupnosti, razen nekaj transakcij, ki so ustrezale neposredni prodaji navedenih proizvajalcev izvoznikov neodvisnim strankam v Skupnosti. V slednjem primeru je bila izvozna cena določena kot cena, dejansko plačana ali plačljiva za izdelek pri izvozu iz Ukrajine v Skupnost.

| (130) | Drugi proizvajalec izvoznik je vse izdelke izvozil neodvisnim strankam v Skupnosti, zato je bila izvozna cena določena na podlagi dejansko plačane ali plačljive cene za izdelek pri izvozu iz Ukrajine v Skupnost, kot je opisano v uvodni izjavi (46). |
| --- | --- |

(130)

Drugi proizvajalec izvoznik je vse izdelke izvozil neodvisnim strankam v Skupnosti, zato je bila izvozna cena določena na podlagi dejansko plačane ali plačljive cene za izdelek pri izvozu iz Ukrajine v Skupnost, kot je opisano v uvodni izjavi (46).

3.5.5   Primerjava

| (131) | Prilagoditve so bile po potrebi izvedene v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe pri popustih za prevozne, zavarovalniške, manipulativne stroške, stroške nakladanja in druge tozadevne stroške ter stroške posojila in provizij. |
| --- | --- |

(131)

Prilagoditve so bile po potrebi izvedene v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe pri popustih za prevozne, zavarovalniške, manipulativne stroške, stroške nakladanja in druge tozadevne stroške ter stroške posojila in provizij.

| (132) | Za dve skupini proizvajalcev izvoznikov, ki so večino svojih izdelkov prodali preko povezanih trgovcev, je bila prilagoditev izvozne cene za provizijo izvedena v skladu s členom 2(10)(i) osnovne uredbe v primeru, kjer je prodaja potekala preko teh povezanih trgovcev, saj so imeli ti podobne funkcije kot zastopnik, ki dela za provizijo. Stopnja provizije je bila izračunana na podlagi neposrednih dokazov, ki so kazali na obstoj takšnih funkcij. Pri izračunu provizije so se upoštevali PSA-stroški, ki so jih povezani trgovci imeli pri prodaji zadevnega izdelka, ki so ga proizvedli ukrajinski proizvajalci, ter ustrezna stopnja dobička. Slednja je temeljila na tehtanem povprečju stopenj dobička za prodajo podobnega izdelka nepovezanim strankam za tri nepovezane uvoznike v Skupnosti, ki so sodelovali pri preiskavi in so predložili informacije, ki so bile preverjene. |
| --- | --- |

(132)

Za dve skupini proizvajalcev izvoznikov, ki so večino svojih izdelkov prodali preko povezanih trgovcev, je bila prilagoditev izvozne cene za provizijo izvedena v skladu s členom 2(10)(i) osnovne uredbe v primeru, kjer je prodaja potekala preko teh povezanih trgovcev, saj so imeli ti podobne funkcije kot zastopnik, ki dela za provizijo. Stopnja provizije je bila izračunana na podlagi neposrednih dokazov, ki so kazali na obstoj takšnih funkcij. Pri izračunu provizije so se upoštevali PSA-stroški, ki so jih povezani trgovci imeli pri prodaji zadevnega izdelka, ki so ga proizvedli ukrajinski proizvajalci, ter ustrezna stopnja dobička. Slednja je temeljila na tehtanem povprečju stopenj dobička za prodajo podobnega izdelka nepovezanim strankam za tri nepovezane uvoznike v Skupnosti, ki so sodelovali pri preiskavi in so predložili informacije, ki so bile preverjene.

| (133) | Ti dve skupini izvoznikov sta nasprotovali izračunu Komisije in trdili, da je bila uporabljena stopnja dobička prevelika. Ena skupina izvoznikov je trdila, da je eden od nepovezanih uvoznikov uvozil in nadalje prodal le eno vrsto cevi, ki jih ukrajinski izvoznik v ES ni prodal. Poleg tega sta obe skupini izvoznikov trdili, da izračunana povprečna stopnja dobička, ki je temeljila na podatkih, ki so jih predložili trije sodelujoči nepovezani uvozniki v Skupnosti, ni bila reprezentativna, saj je bilo ugotovljeno, da je bilo tehtana povprečna stopnja dobička višja od ciljnega dobička industrije Skupnosti. |
| --- | --- |

(133)

Ti dve skupini izvoznikov sta nasprotovali izračunu Komisije in trdili, da je bila uporabljena stopnja dobička prevelika. Ena skupina izvoznikov je trdila, da je eden od nepovezanih uvoznikov uvozil in nadalje prodal le eno vrsto cevi, ki jih ukrajinski izvoznik v ES ni prodal. Poleg tega sta obe skupini izvoznikov trdili, da izračunana povprečna stopnja dobička, ki je temeljila na podatkih, ki so jih predložili trije sodelujoči nepovezani uvozniki v Skupnosti, ni bila reprezentativna, saj je bilo ugotovljeno, da je bilo tehtana povprečna stopnja dobička višja od ciljnega dobička industrije Skupnosti.

| (134) | V zvezi s tem je treba opomniti, da trditev, da je stopnja dobička, uporabljena pri prilagoditvi, višja od ciljnega dobička industrije Skupnosti, ni bistvena. Obe stopnji dobička sta določeni v različnih okvirih in za drugačne namene. Poleg tega ni dokazov, da uporabljena stopnja dobička ni primerna. V tem primeru je treba opomniti, da je uporabljena stopnja dobička temeljila na preverjenih informacijah, ki so jih predložile sodelujoče družbe in ki se nanašajo na OP. Prav tako ni bilo predloženih dokazov o tem, kako bi lahko vrste podobnih izdelkov, ki so jih prodale te sodelujoče družbe, izkrivile izračun stopnje dobička. V teh okoliščinah se v skladu s členom 2(10)(i) ohrani prilagoditev za prodajo preko povezanih trgovinskih družb. |
| --- | --- |

(134)

V zvezi s tem je treba opomniti, da trditev, da je stopnja dobička, uporabljena pri prilagoditvi, višja od ciljnega dobička industrije Skupnosti, ni bistvena. Obe stopnji dobička sta določeni v različnih okvirih in za drugačne namene. Poleg tega ni dokazov, da uporabljena stopnja dobička ni primerna. V tem primeru je treba opomniti, da je uporabljena stopnja dobička temeljila na preverjenih informacijah, ki so jih predložile sodelujoče družbe in ki se nanašajo na OP. Prav tako ni bilo predloženih dokazov o tem, kako bi lahko vrste podobnih izdelkov, ki so jih prodale te sodelujoče družbe, izkrivile izračun stopnje dobička. V teh okoliščinah se v skladu s členom 2(10)(i) ohrani prilagoditev za prodajo preko povezanih trgovinskih družb.

| (135) | Po predložitvi pripomb izvoznikov so bile popravljene nekatere stvarne napake in temu ustrezno so bile stopnje dampinga ponovno izračunane. |
| --- | --- |

(135)

Po predložitvi pripomb izvoznikov so bile popravljene nekatere stvarne napake in temu ustrezno so bile stopnje dampinga ponovno izračunane.

3.5.6   Stopnja dampinga

| (136) | Primerjava normalne vrednosti in izvozne cene je pokazala obstoj dampinga. Stopnje dampinga, izražene kot odstotek uvozne cene CIF meja Skupnosti brez plačane dajatve, so:






  Družba | Stopnja dampinga |
| --- | --- | --- |
| OJSC Dnepropetrovsk Tube Works | 12,3 % |
| CJSC Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube in OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant | 25,1 % |
| CJSC Nikopol Steel Pipe Plant Yutist | 25,7 % |

(136)

Primerjava normalne vrednosti in izvozne cene je pokazala obstoj dampinga. Stopnje dampinga, izražene kot odstotek uvozne cene CIF meja Skupnosti brez plačane dajatve, so:

Družba

Stopnja dampinga

OJSC Dnepropetrovsk Tube Works

12,3 %

CJSC Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube in OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant

25,1 %

CJSC Nikopol Steel Pipe Plant Yutist

25,7 %

| (137) | Ker je bila stopnja sodelovanja visoka (več kot 80 % izvoza zadevnega izdelka iz Ukrajine v Skupnost) in ker ni bilo razloga za domnevo, da kateri koli proizvajalec izvoznik namenoma ni sodeloval, je bila preostala stopnja dampinga, ki se uporablja za vse druge izvoznike v Ukrajini, določena na isti ravni kot stopnja, ugotovljena za sodelujočega proizvajalca izvoznika CJSC Nikopol Steel Pipe Plant Yutist., tj. 25,7 %. |
| --- | --- |

(137)

Ker je bila stopnja sodelovanja visoka (več kot 80 % izvoza zadevnega izdelka iz Ukrajine v Skupnost) in ker ni bilo razloga za domnevo, da kateri koli proizvajalec izvoznik namenoma ni sodeloval, je bila preostala stopnja dampinga, ki se uporablja za vse druge izvoznike v Ukrajini, določena na isti ravni kot stopnja, ugotovljena za sodelujočega proizvajalca izvoznika CJSC Nikopol Steel Pipe Plant Yutist., tj. 25,7 %.

4.   ŠKODA

4.1   Proizvodnja Skupnosti

| (138) | Znotraj Skupnosti je znano, da zadevni izdelek izdeluje osem proizvajalcev, v imenu katerih je bila vložena pritožba. Sedeže imajo v Nemčiji, Italiji, Španiji, Franciji in Avstriji in predstavljajo 62 % proizvodnje Skupnosti, ki je v OP znašala 2 618 711 ton. |
| --- | --- |

(138)

Znotraj Skupnosti je znano, da zadevni izdelek izdeluje osem proizvajalcev, v imenu katerih je bila vložena pritožba. Sedeže imajo v Nemčiji, Italiji, Španiji, Franciji in Avstriji in predstavljajo 62 % proizvodnje Skupnosti, ki je v OP znašala 2 618 711 ton.

| (139) | V začetni fazi je bilo dvanajst znanih proizvajalcev Skupnosti, ki niso bili pritožniki, s sedežem v Združenem kraljestvu, na Poljskem, Češkem, Švedskem, v Italiji in na Slovaškem. Komisija je vzpostavila stik tudi z drugimi proizvajalci Skupnosti, ki v začetni fazi niso bili znani, večina pa jih ima sedež v novih državah članicah. Le dva od teh proizvajalcev sta predložila osnovne informacije glede proizvodnje in prodaje podobnega izdelka v obravnavanem obdobju. Na podlagi tega je proizvodnja Skupnosti podobnega izdelka v OP znašala 2 618 771 ton. |
| --- | --- |

(139)

V začetni fazi je bilo dvanajst znanih proizvajalcev Skupnosti, ki niso bili pritožniki, s sedežem v Združenem kraljestvu, na Poljskem, Češkem, Švedskem, v Italiji in na Slovaškem. Komisija je vzpostavila stik tudi z drugimi proizvajalci Skupnosti, ki v začetni fazi niso bili znani, večina pa jih ima sedež v novih državah članicah. Le dva od teh proizvajalcev sta predložila osnovne informacije glede proizvodnje in prodaje podobnega izdelka v obravnavanem obdobju. Na podlagi tega je proizvodnja Skupnosti podobnega izdelka v OP znašala 2 618 771 ton.

4.2   Industrija Skupnosti

| (140) | Pritožbo so podprli naslednji proizvajalci Skupnosti:






  — | Dalmine S.p.A., Bergamo, Italija |
| --- | --- | --- |

(140)

Pritožbo so podprli naslednji proizvajalci Skupnosti:

—

Dalmine S.p.A., Bergamo, Italija

| — | Rohrwerk Maxhütte GmbH, Sulzbach-Rosenberg, Nemčija |
| --- | --- |

—

Rohrwerk Maxhütte GmbH, Sulzbach-Rosenberg, Nemčija

| — | Tubos Reunidos S.A., Amurrio, Španija |
| --- | --- |

—

Tubos Reunidos S.A., Amurrio, Španija

| — | Vallourec & Mannesmann France S.A, Boulogne Billancourt, Francija |
| --- | --- |

—

Vallourec & Mannesmann France S.A, Boulogne Billancourt, Francija

| — | V & M Deutschland GmbH, Düsseldorf, Nemčija |
| --- | --- |

—

V & M Deutschland GmbH, Düsseldorf, Nemčija

| — | Voest Alpine Tubulars GmbH, Kinderberg-Aumuehl, Avstrija. |
| --- | --- |

—

Voest Alpine Tubulars GmbH, Kinderberg-Aumuehl, Avstrija.

| (141) | Ker teh šest proizvajalcev pritožnikov Skupnosti predstavlja 57 % proizvodnje zadevnega izdelka v Skupnosti, sestavljajo industrijo Skupnosti v smislu členov 4(1) in 5(4) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(141)

Ker teh šest proizvajalcev pritožnikov Skupnosti predstavlja 57 % proizvodnje zadevnega izdelka v Skupnosti, sestavljajo industrijo Skupnosti v smislu členov 4(1) in 5(4) osnovne uredbe.

| (142) | Treba je opomniti, da je eden od proizvajalcev pritožnikov (Dalmine) povezan z enim od sodelujočih proizvajalcev izvoznikov (Silcotub) in je od njega uvažal zadevni izdelek. Preverjeno je bilo, da je bil ta uvoz omejen v primerjavi z obsegom proizvodnje družbe Dalmine in je služil predvsem za dopolnitev njene palete izdelkov. Zato je bilo sklenjeno, da tega proizvajalca Skupnosti zaradi takšnega razmerja ni mogoče izvzeti iz opredelitve industrije Skupnosti. |
| --- | --- |

(142)

Treba je opomniti, da je eden od proizvajalcev pritožnikov (Dalmine) povezan z enim od sodelujočih proizvajalcev izvoznikov (Silcotub) in je od njega uvažal zadevni izdelek. Preverjeno je bilo, da je bil ta uvoz omejen v primerjavi z obsegom proizvodnje družbe Dalmine in je služil predvsem za dopolnitev njene palete izdelkov. Zato je bilo sklenjeno, da tega proizvajalca Skupnosti zaradi takšnega razmerja ni mogoče izvzeti iz opredelitve industrije Skupnosti.

4.3   Potrošnja Skupnosti

| (143) | Potrošnja Skupnosti je bila ugotovljena na podlagi obsega prodaje petih vzorčenih proizvajalcev Skupnosti na trgu Skupnosti in vseh drugih proizvajalcev v Skupnosti, ki so predložili take informacije ter podatke o uvozu iz vseh tretjih držav, ki se glede na podatke Eurostata uvršča pod ustrezne oznake KN. |
| --- | --- |

(143)

Potrošnja Skupnosti je bila ugotovljena na podlagi obsega prodaje petih vzorčenih proizvajalcev Skupnosti na trgu Skupnosti in vseh drugih proizvajalcev v Skupnosti, ki so predložili take informacije ter podatke o uvozu iz vseh tretjih držav, ki se glede na podatke Eurostata uvršča pod ustrezne oznake KN.

| (144) | Na podlagi teh podatkov je bilo ugotovljeno, da se je v obravnavanem obdobju potrošnja zmanjšala za 8 %, in sicer z 2 149 024 ton leta 2001 na 1 985 361 ton leta 2004. Prvič, potrošnja se je znatno znižala, in sicer za 14 %, leta 2002 v primerjavi z letom 2001, leta 2003 ostala stabilna, potem pa se je leta 2004 ponovno povečala in je znašala 1 985 361 ton. Potrošnja BC je povezana s splošnim gospodarskim ciklusom in zlasti z razvojem v sektorju nafte in plina. Razlog za povečanje potrošnje v OP je dejstvo, da so visoke cene nafte in plina leta 2004 spodbudile naložbe v navedena sektorja in se je zato povečalo povpraševanje po nekaterih BC.
  Tabela 1 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 (OP) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Potrošnja Skupnosti (v tonah) | 2 149 024 | 1 855 723 | 1 851 502 | 1 985 361 |
| Indeks | 100 | 86 | 86 | 92 |

(144)

Na podlagi teh podatkov je bilo ugotovljeno, da se je v obravnavanem obdobju potrošnja zmanjšala za 8 %, in sicer z 2 149 024 ton leta 2001 na 1 985 361 ton leta 2004. Prvič, potrošnja se je znatno znižala, in sicer za 14 %, leta 2002 v primerjavi z letom 2001, leta 2003 ostala stabilna, potem pa se je leta 2004 ponovno povečala in je znašala 1 985 361 ton. Potrošnja BC je povezana s splošnim gospodarskim ciklusom in zlasti z razvojem v sektorju nafte in plina. Razlog za povečanje potrošnje v OP je dejstvo, da so visoke cene nafte in plina leta 2004 spodbudile naložbe v navedena sektorja in se je zato povečalo povpraševanje po nekaterih BC.

Tabela 1

2001

2002

2003

2004 (OP)

Potrošnja Skupnosti (v tonah)

2 149 024

1 855 723

1 851 502

1 985 361

Indeks

100

86

86

92

4.4   Uvoz BC iz zadevnih držav

| (145) | Komisija je nadalje proučila, ali naj se učinki uvoza BC s poreklom iz Hrvaške, Ukrajine, Romunije in Rusije ocenijo kumulativno v skladu s členom 3(4) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(145)

Komisija je nadalje proučila, ali naj se učinki uvoza BC s poreklom iz Hrvaške, Ukrajine, Romunije in Rusije ocenijo kumulativno v skladu s členom 3(4) osnovne uredbe.

| (146) | Kot je navedeno zgoraj, je sedanja preiskava pokazala, da so stopnje dampinga, ugotovljene za vsako izmed štirih zadevnih držav, nad pragom de minimis, kot je opredeljeno v členu 9(3) osnovne uredbe, in da obseg uvoza iz vsake od teh držav ni zanemarljiv v smislu člena 5(7) osnovne uredbe (njihov tržni delež je v OP dosegel 1,3 % za Hrvaško, 4,3 % za Romunijo, 4,6 % za Ukrajino in 11,3 % za Rusijo) |
| --- | --- |

(146)

Kot je navedeno zgoraj, je sedanja preiskava pokazala, da so stopnje dampinga, ugotovljene za vsako izmed štirih zadevnih držav, nad pragom de minimis, kot je opredeljeno v členu 9(3) osnovne uredbe, in da obseg uvoza iz vsake od teh držav ni zanemarljiv v smislu člena 5(7) osnovne uredbe (njihov tržni delež je v OP dosegel 1,3 % za Hrvaško, 4,3 % za Romunijo, 4,6 % za Ukrajino in 11,3 % za Rusijo)

| (147) | Obseg uvoza se je povečal iz vseh zadevnih držav, razen iz Ukrajine, ki je svoj uvoz v obravnavanem obdobju ohranila na visoki ravni. Cenovna gibanja uvoza so podobna za vse zadevne države in znatno nelojalno nižajo cene industrije Skupnosti. Povprečne ravni cen uvoza zadevnih držav so bile znatno pod ravnjo cen industrije Skupnosti. Uvozne cene za Hrvaško, Ukrajino in Romunijo so bile na približno enaki ravni. Rusija je imela znatno nižje ravni cen, kar je lahko posledica različnega prodajnega programa izdelkov, izvoženih v Skupnost. Kot je omenjeno zgoraj, je bilo ugotovljeno, da imata zadevni izdelek, uvožen iz štirih držav, in podoben izdelek, ki ga proizvaja in prodaja industrija Skupnosti, enake osnovne tehnične, fizikalne in kemijske značilnosti in končne uporabe. Poleg tega so bili vsi izdelki prodani po podobnih prodajnih poteh istim potrošnikom in ugotovljeno je bilo, da med seboj konkurirajo. |
| --- | --- |

(147)

Obseg uvoza se je povečal iz vseh zadevnih držav, razen iz Ukrajine, ki je svoj uvoz v obravnavanem obdobju ohranila na visoki ravni. Cenovna gibanja uvoza so podobna za vse zadevne države in znatno nelojalno nižajo cene industrije Skupnosti. Povprečne ravni cen uvoza zadevnih držav so bile znatno pod ravnjo cen industrije Skupnosti. Uvozne cene za Hrvaško, Ukrajino in Romunijo so bile na približno enaki ravni. Rusija je imela znatno nižje ravni cen, kar je lahko posledica različnega prodajnega programa izdelkov, izvoženih v Skupnost. Kot je omenjeno zgoraj, je bilo ugotovljeno, da imata zadevni izdelek, uvožen iz štirih držav, in podoben izdelek, ki ga proizvaja in prodaja industrija Skupnosti, enake osnovne tehnične, fizikalne in kemijske značilnosti in končne uporabe. Poleg tega so bili vsi izdelki prodani po podobnih prodajnih poteh istim potrošnikom in ugotovljeno je bilo, da med seboj konkurirajo.

| (148) | Na podlagi zgoraj navedenega je bilo sklenjeno, da so izpolnjeni vsi pogoji, ki upravičujejo kumulacijo uvoza BC s poreklom iz štirih držav, ki jih zadeva preiskava. |
| --- | --- |

(148)

Na podlagi zgoraj navedenega je bilo sklenjeno, da so izpolnjeni vsi pogoji, ki upravičujejo kumulacijo uvoza BC s poreklom iz štirih držav, ki jih zadeva preiskava.

| (149) | Nekateri proizvajalci izvozniki v Ukrajini in Romuniji so trdili, da uvoz iz njihovih držav za proučitev škode in vzročne zveze ne bi smel biti kumuliran z uvozom drugih držav v preiskavi, saj je trend obsega uvoza različen. V zvezi s tem je treba omeniti, da so uvozni trendi le eden od številnih dejavnikov, proučenih v tem smislu. Dejstvo, da ravni uvoza iz različnih držav niso enake, kot tako ni razlog proti kumulaciji. V uvodni izjavi (147) so opisane podobnosti med uvozom iz štirih držav, ki so predmet preiskave. Na podlagi tega in ker ni na voljo dodatnih navedb o pomanjkanju konkurence, učinka uvoza iz teh štirih držav ni mogoče razlikovati le na podlagi trendov zadevnih količin. Nasprotno pa zgoraj opisane podobnosti utemeljujejo kumulativno oceno. |
| --- | --- |

(149)

Nekateri proizvajalci izvozniki v Ukrajini in Romuniji so trdili, da uvoz iz njihovih držav za proučitev škode in vzročne zveze ne bi smel biti kumuliran z uvozom drugih držav v preiskavi, saj je trend obsega uvoza različen. V zvezi s tem je treba omeniti, da so uvozni trendi le eden od številnih dejavnikov, proučenih v tem smislu. Dejstvo, da ravni uvoza iz različnih držav niso enake, kot tako ni razlog proti kumulaciji. V uvodni izjavi (147) so opisane podobnosti med uvozom iz štirih držav, ki so predmet preiskave. Na podlagi tega in ker ni na voljo dodatnih navedb o pomanjkanju konkurence, učinka uvoza iz teh štirih držav ni mogoče razlikovati le na podlagi trendov zadevnih količin. Nasprotno pa zgoraj opisane podobnosti utemeljujejo kumulativno oceno.

| (150) | V tem primeru je bilo za vse štiri družbe, tudi Ukrajino in Romunijo, ugotovljeno, da imajo uvoženi izdelki in izdelki, proizvedeni v Skupnosti, enake osnovne fizikalne in/ali kemijske lastnosti (glej uvodno izjavo (39) v zvezi s podobnim izdelkom). Uvoz iz vsake izmed štirih držav je bil znaten, tj. nad pragom neznatne škode, opredeljene v členu 5(7) osnovne uredbe. V zvezi s tem je treba opomniti, da je uvoz iz Ukrajine in Romunije predstavljal tržni delež več kot 4,5 % oziroma 4,3 %. Poleg zgoraj navedenih utemeljitev je treba nazadnje poudariti, da je uvoz iz vseh štirih držav znatno nelojalno nižal cene industrije Skupnosti (od 22 % do 43 %), ukrajinski uvoz je znižal cene industrije Skupnosti za 36 %, romunski pa za 22 % (glej spodaj). Na podlagi zgoraj navedenega se sklene, da so za namen proučitve škode in vzročne zveze izpolnjeni vsi pogoji za kumulacijo uvoza iz štirih držav v preiskavi. Zahtevek proti kumulaciji je bilo zato treba zavrniti. |
| --- | --- |

(150)

V tem primeru je bilo za vse štiri družbe, tudi Ukrajino in Romunijo, ugotovljeno, da imajo uvoženi izdelki in izdelki, proizvedeni v Skupnosti, enake osnovne fizikalne in/ali kemijske lastnosti (glej uvodno izjavo (39) v zvezi s podobnim izdelkom). Uvoz iz vsake izmed štirih držav je bil znaten, tj. nad pragom neznatne škode, opredeljene v členu 5(7) osnovne uredbe. V zvezi s tem je treba opomniti, da je uvoz iz Ukrajine in Romunije predstavljal tržni delež več kot 4,5 % oziroma 4,3 %. Poleg zgoraj navedenih utemeljitev je treba nazadnje poudariti, da je uvoz iz vseh štirih držav znatno nelojalno nižal cene industrije Skupnosti (od 22 % do 43 %), ukrajinski uvoz je znižal cene industrije Skupnosti za 36 %, romunski pa za 22 % (glej spodaj). Na podlagi zgoraj navedenega se sklene, da so za namen proučitve škode in vzročne zveze izpolnjeni vsi pogoji za kumulacijo uvoza iz štirih držav v preiskavi. Zahtevek proti kumulaciji je bilo zato treba zavrniti.

| (151) | Uvoz iz štirih zadevnih držav se je s 304 268 ton leta 2001 povečal na 426 186 ton v OP. Skupni tržni delež se je s 14,2 % leta 2001 povečal na 21,5 % v OP. Razlog za to je zmanjšanje potrošnje.
  Tabela 2 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 (OP) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Uvoz (v tonah) | 304 268 | 307 441 | 342 626 | 426 186 |
| Indeks | 100 | 101 | 113 | 140 |
| Tržni delež | 14,2 % | 16,6 % | 18,5 % | 21,5 % |

(151)

Uvoz iz štirih zadevnih držav se je s 304 268 ton leta 2001 povečal na 426 186 ton v OP. Skupni tržni delež se je s 14,2 % leta 2001 povečal na 21,5 % v OP. Razlog za to je zmanjšanje potrošnje.

Tabela 2

2001

2002

2003

2004 (OP)

Uvoz (v tonah)

304 268

307 441

342 626

426 186

Indeks

100

101

113

140

Tržni delež

14,2 %

16,6 %

18,5 %

21,5 %

| (152) | Tehtana povprečna cena uvoza BC s poreklom iz štirih zadevnih državah se je med letom 2001 in OP povečala za 16 %, tj. s 433 EUR na tono na 501 EUR na tono. Med letoma 2001 in 2002 so se cene najprej nekoliko znižale, in sicer za 3 %, tj. s 433 EUR na 418 EUR, leta 2003 pa so se še dodatno znižale na 397 EUR, potem pa so se močno povišale na 501 EUR, kar je znatno višja raven v primerjavi z letom 2001. Razlog za povišanje cen v OP je predvsem povečanje stroškov surovin v tem obdobju.
  Tabela 3 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 (OP) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tehtana povprečna cena CIF meja Skupnosti (EUR/tono) | 433 | 418 | 397 | 501 |
| Indeks | 100 | 97 | 92 | 116 |

(152)

Tehtana povprečna cena uvoza BC s poreklom iz štirih zadevnih državah se je med letom 2001 in OP povečala za 16 %, tj. s 433 EUR na tono na 501 EUR na tono. Med letoma 2001 in 2002 so se cene najprej nekoliko znižale, in sicer za 3 %, tj. s 433 EUR na 418 EUR, leta 2003 pa so se še dodatno znižale na 397 EUR, potem pa so se močno povišale na 501 EUR, kar je znatno višja raven v primerjavi z letom 2001. Razlog za povišanje cen v OP je predvsem povečanje stroškov surovin v tem obdobju.

Tabela 3

2001

2002

2003

2004 (OP)

Tehtana povprečna cena CIF meja Skupnosti (EUR/tono)

433

418

397

501

Indeks

100

97

92

116

| (153) | Za določitev nelojalnega nižanja cen je Komisija proučila podatke, ki zadevajo OP. Ustrezne prodajne cene industrije Skupnosti so bile prodajne cene za neodvisne stranke, ki so bile, kjer je bilo potrebno, prilagojene ravni cene franko tovarna, tj. brez prevoznih stroškov v Skupnost in po odbitku popustov in rabatov. Cene za različne vrste BC, določene v vprašalnikih, so bile primerjane s prodajnimi cenami, ki so jih izvozniki zaračunali kot neto cene brez popustov in ki so bile, kjer je bilo potrebno, prilagojene CIF meja Skupnosti z ustreznimi prilagoditvami za protidampinške dajatve in stroške, nastale po uvozu. |
| --- | --- |

(153)

Za določitev nelojalnega nižanja cen je Komisija proučila podatke, ki zadevajo OP. Ustrezne prodajne cene industrije Skupnosti so bile prodajne cene za neodvisne stranke, ki so bile, kjer je bilo potrebno, prilagojene ravni cene franko tovarna, tj. brez prevoznih stroškov v Skupnost in po odbitku popustov in rabatov. Cene za različne vrste BC, določene v vprašalnikih, so bile primerjane s prodajnimi cenami, ki so jih izvozniki zaračunali kot neto cene brez popustov in ki so bile, kjer je bilo potrebno, prilagojene CIF meja Skupnosti z ustreznimi prilagoditvami za protidampinške dajatve in stroške, nastale po uvozu.

| (154) | Za izračun tehtanega povprečja stopenj nelojalnega nižanja cen so bile upoštevane izvozne cene sodelujočih proizvajalcev in podatki Eurostata. V OP je bila tehtana povprečna stopnja nelojalnega nižanja cen za Rusijo 43 %, za Ukrajino 36 %, za Romunijo 22 % in za Hrvaško 26 %. |
| --- | --- |

(154)

Za izračun tehtanega povprečja stopenj nelojalnega nižanja cen so bile upoštevane izvozne cene sodelujočih proizvajalcev in podatki Eurostata. V OP je bila tehtana povprečna stopnja nelojalnega nižanja cen za Rusijo 43 %, za Ukrajino 36 %, za Romunijo 22 % in za Hrvaško 26 %.

4.5   Stanje industrije Skupnosti

| (155) | V skladu s členom 3(5) osnovne uredbe je proučitev vpliva dampinškega uvoza na industrijo Skupnosti vključevala oceno vseh gospodarskih dejavnikov, ob upoštevanju stanja industrije Skupnosti v obravnavanem obdobju. |
| --- | --- |

(155)

V skladu s členom 3(5) osnovne uredbe je proučitev vpliva dampinškega uvoza na industrijo Skupnosti vključevala oceno vseh gospodarskih dejavnikov, ob upoštevanju stanja industrije Skupnosti v obravnavanem obdobju.

| (156) | Obseg proizvodnje in potrošnja sta se razvijala podobno, čeprav sta bila zmanjšanje med letoma 2002 in 2003 in okrevanje v OP relativno gledano višja kot zmanjšanje in okrevanje potrošnje v istem obdobju. Proizvodnja se je zmanjšala kar za 21 %, tj. z 1 495 278 ton leta 2001 na 1 174 414 ton leta 2002. Leta 2003 je obseg proizvodnje dosegel le tri četrtine obsega proizvodnje iz leta 2001. Ker se je povpraševanje zaradi naložb v industrijo nafte in plina v OP izboljšalo, se je obseg proizvodnje ponovno povečal in v OP dosegel 1 290 258 ton.
  Tabela 4 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 (OP) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Proizvodnja (v tonah) | 1 495 278 | 1 174 414 | 1 126 188 | 1 290 258 |
| Indeks | 100 | 79 | 75 | 86 |

(156)

Obseg proizvodnje in potrošnja sta se razvijala podobno, čeprav sta bila zmanjšanje med letoma 2002 in 2003 in okrevanje v OP relativno gledano višja kot zmanjšanje in okrevanje potrošnje v istem obdobju. Proizvodnja se je zmanjšala kar za 21 %, tj. z 1 495 278 ton leta 2001 na 1 174 414 ton leta 2002. Leta 2003 je obseg proizvodnje dosegel le tri četrtine obsega proizvodnje iz leta 2001. Ker se je povpraševanje zaradi naložb v industrijo nafte in plina v OP izboljšalo, se je obseg proizvodnje ponovno povečal in v OP dosegel 1 290 258 ton.

Tabela 4

2001

2002

2003

2004 (OP)

Proizvodnja (v tonah)

1 495 278

1 174 414

1 126 188

1 290 258

Indeks

100

79

75

86

| (157) | Proizvodna zmogljivost je bila ugotovljena na podlagi nazivne zmogljivosti proizvodnih enot, ki jih ima industrija Skupnosti, ob upoštevanju motenj v proizvodnji ter dejstva, da je bila v nekaterih primerih zmogljivost delno uporabljena za druge izdelke, proizvedene z istimi proizvodnimi linijami. |
| --- | --- |

(157)

Proizvodna zmogljivost je bila ugotovljena na podlagi nazivne zmogljivosti proizvodnih enot, ki jih ima industrija Skupnosti, ob upoštevanju motenj v proizvodnji ter dejstva, da je bila v nekaterih primerih zmogljivost delno uporabljena za druge izdelke, proizvedene z istimi proizvodnimi linijami.

| (158) | Proizvodna zmogljivost BC je ostala v obravnavanem obdobju stabilna. Stopnje izkoriščenosti zmogljivosti so se zmanjšale za 12 odstotnih točk, in sicer s 87 % na 75 %, kar je posledica zmanjšanja obsega proizvodnje. Povečanje izkoriščenosti zmogljivosti v OP je posledica povečanega obsega proizvodnje v OP ob stabilni proizvodni zmogljivosti.
  Tabela 5 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 (OP) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Proizvodna zmogljivost (v tonah) | 1 722 350 | 1 717 919 | 1 709 605 | 1 709 078 |
| Indeks | 100 | 100 | 99 | 99 |
| Izkoriščenost zmogljivosti | 87 % | 68 % | 66 % | 75 % |

(158)

Proizvodna zmogljivost BC je ostala v obravnavanem obdobju stabilna. Stopnje izkoriščenosti zmogljivosti so se zmanjšale za 12 odstotnih točk, in sicer s 87 % na 75 %, kar je posledica zmanjšanja obsega proizvodnje. Povečanje izkoriščenosti zmogljivosti v OP je posledica povečanega obsega proizvodnje v OP ob stabilni proizvodni zmogljivosti.

Tabela 5

2001

2002

2003

2004 (OP)

Proizvodna zmogljivost (v tonah)

1 722 350

1 717 919

1 709 605

1 709 078

Indeks

100

100

99

99

Izkoriščenost zmogljivosti

87 %

68 %

66 %

75 %

| (159) | Kar zadeva zaloge, je večina proizvodnje odvisna od naročil. Ker je bilo v obravnavanem obdobju ugotovljeno 13-odstotno povečanje zalog, se šteje, da v tem primeru zaloge niso bile ustrezen kazalnik škode.
  Tabela 6 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 (OP) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zaloge (v tonah) | 95 032 | 100 471 | 90 979 | 107 521 |
| Indeks | 100 | 106 | 96 | 113 |

(159)

Kar zadeva zaloge, je večina proizvodnje odvisna od naročil. Ker je bilo v obravnavanem obdobju ugotovljeno 13-odstotno povečanje zalog, se šteje, da v tem primeru zaloge niso bile ustrezen kazalnik škode.

Tabela 6

2001

2002

2003

2004 (OP)

Zaloge (v tonah)

95 032

100 471

90 979

107 521

Indeks

100

106

96

113

| (160) | Med letom 2001 in OP so se naložbe za proizvodnjo podobnega izdelka zmanjšale z 66 852 644 EUR na 26 101 700 EUR, namenjene so bile le ohranitvi proizvodnih zmogljivosti na trenutni ravni in povečanju proizvodnje.
  Tabela 7 | 2001 | 2002 | 2003 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Naložbe (EUR) | 66 852 644 | 56 581 829 | 45 518 515 | 26 101 700 |
| Indeks | 100 | 85 | 68 | 39 |

(160)

Med letom 2001 in OP so se naložbe za proizvodnjo podobnega izdelka zmanjšale z 66 852 644 EUR na 26 101 700 EUR, namenjene so bile le ohranitvi proizvodnih zmogljivosti na trenutni ravni in povečanju proizvodnje.

Tabela 7

2001

2002

2003

OP

Naložbe (EUR)

66 852 644

56 581 829

45 518 515

26 101 700

Indeks

100

85

68

39

| (161) | Ugotovljeno je bilo, da je prodaja industrije Skupnosti povezanim strankam potekala po tržnih cenah, zato je bila navedena prodaja tudi upoštevana pri proučevanju prodaje in tržnega deleža industrije Skupnosti. |
| --- | --- |

(161)

Ugotovljeno je bilo, da je prodaja industrije Skupnosti povezanim strankam potekala po tržnih cenah, zato je bila navedena prodaja tudi upoštevana pri proučevanju prodaje in tržnega deleža industrije Skupnosti.

| (162) | Obseg prodaje BC na trgu Skupnosti se je zmanjšal z 862 054 ton leta 2001 na 725 145 ton leta 2002, tj. za 16 %, leta 2003 pa se je zmanjšal še na 683 985 ton, ko je bilo po izjavah industrije Skupnosti povpraševanje izredno nizko. V OP se je prodaja izboljšala in dosegla 729 555 ton, kar je še vedno znatno nižje od ravni iz leta 2001. |
| --- | --- |

(162)

Obseg prodaje BC na trgu Skupnosti se je zmanjšal z 862 054 ton leta 2001 na 725 145 ton leta 2002, tj. za 16 %, leta 2003 pa se je zmanjšal še na 683 985 ton, ko je bilo po izjavah industrije Skupnosti povpraševanje izredno nizko. V OP se je prodaja izboljšala in dosegla 729 555 ton, kar je še vedno znatno nižje od ravni iz leta 2001.

| (163) | Celotni obseg prodaje BC na trgu Skupnosti se je od leta 2001 do OP zmanjšal za 15 %, hkrati pa se je potrošnja Skupnosti zmanjšala le za 8 % in zato je industrija Skupnosti utrpela izgubo tržnega deleža v višini 3 odstotnih točk. Tržni delež se je s 40,1 % leta 2001 zmanjšal na 36,7 % v OP.
  Tabela 8 | 2001 | 2002 | 2003 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Prodaja v ES (v tonah) | 862 054 | 725 145 | 683 985 | 729 555 |
| Indeks | 100 | 84 | 79 | 85 |
| Tržni delež | 40,1 % | 39,1 % | 36,9 % | 36,7 % |

(163)

Celotni obseg prodaje BC na trgu Skupnosti se je od leta 2001 do OP zmanjšal za 15 %, hkrati pa se je potrošnja Skupnosti zmanjšala le za 8 % in zato je industrija Skupnosti utrpela izgubo tržnega deleža v višini 3 odstotnih točk. Tržni delež se je s 40,1 % leta 2001 zmanjšal na 36,7 % v OP.

Tabela 8

2001

2002

2003

OP

Prodaja v ES (v tonah)

862 054

725 145

683 985

729 555

Indeks

100

84

79

85

Tržni delež

40,1 %

39,1 %

36,9 %

36,7 %

| (164) | Povprečna prodajna cena na enoto industrije Skupnosti se je v obravnavanem obdobju zvišala za 10 %, in sicer zaradi povečanja stroškov surovin, kar je vplivalo na celotno industrijo. |
| --- | --- |

(164)

Povprečna prodajna cena na enoto industrije Skupnosti se je v obravnavanem obdobju zvišala za 10 %, in sicer zaradi povečanja stroškov surovin, kar je vplivalo na celotno industrijo.

| (165) | Po 4-odstotnem povečanju povprečnih cen s 672 EUR leta 2001 na 701 EUR leta 2002 so cene dosegle najnižjo točko leta 2003, in sicer 651 EUR, potem pa so se cene v OP znatno zvišale in dosegle 736 EUR. |
| --- | --- |

(165)

Po 4-odstotnem povečanju povprečnih cen s 672 EUR leta 2001 na 701 EUR leta 2002 so cene dosegle najnižjo točko leta 2003, in sicer 651 EUR, potem pa so se cene v OP znatno zvišale in dosegle 736 EUR.

| (166) | Glede na proizvodni proces je industrija Skupnosti za surovino pri proizvodnji BC uporabila bodisi odpadno jeklo ali gredice in ingote. Surovina je glavni stroškovni dejavnik proizvodnih stroškov BC in neposredno vpliva na razvoj prodajne cene. V letih 2001 in 2002 so surovine predstavljale 35 % celotnih proizvodnih stroškov BC industrije Skupnosti, leta 2003 38 %, v OP pa so stroški surovin predstavljali že 47 % polne cene. |
| --- | --- |

(166)

Glede na proizvodni proces je industrija Skupnosti za surovino pri proizvodnji BC uporabila bodisi odpadno jeklo ali gredice in ingote. Surovina je glavni stroškovni dejavnik proizvodnih stroškov BC in neposredno vpliva na razvoj prodajne cene. V letih 2001 in 2002 so surovine predstavljale 35 % celotnih proizvodnih stroškov BC industrije Skupnosti, leta 2003 38 %, v OP pa so stroški surovin predstavljali že 47 % polne cene.

| (167) | Dejansko je bilo ugotovljeno, da so se povprečne cene surovin leta 2004 močno zvišale, kar se je odražalo v višjih prodajnih cenah industrije Skupnosti in višjih uvoznih cenah.
  Tabela 9 | 2001 | 2002 | 2003 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tehtana povprečna cena (EUR/tono) | 672 | 701 | 651 | 736 |
| Indeks | 100 | 104 | 97 | 110 |

(167)

Dejansko je bilo ugotovljeno, da so se povprečne cene surovin leta 2004 močno zvišale, kar se je odražalo v višjih prodajnih cenah industrije Skupnosti in višjih uvoznih cenah.

Tabela 9

2001

2002

2003

OP

Tehtana povprečna cena (EUR/tono)

672

701

651

736

Indeks

100

104

97

110

| (168) | V obravnavanem obdobju se je tehtana povprečna dobičkonosnost neto prometa industrije Skupnosti močno zmanjšala, in sicer s 3 % leta 2001 na – 10 % v OP. Dobičkonosnost se na razvija enako kot vrednost prodaje. Dobičkonosnost zadevnega izdelka je bila dejansko bolj negativna v OP kot v vseh treh preteklih letih, medtem ko se je prodaja v OP v primerjavi z ravnmi v letih 2002 in 2003 povečala. Razlog za ta razvoj je dejstvo, da se zvišanje cen surovin ne odraža popolnoma v prodajnih cenah. Povečanje stroškov surovin se ni moglo prenesti na končne potrošnike zaradi nizke stopnje cene uvoza iz zadevnih držav.
  Tabela 10 | 2001 | 2002 | 2003 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Stopnja dobička pred odbitkom davka | 3 % | –9 % | –5 % | –10 % |

(168)

V obravnavanem obdobju se je tehtana povprečna dobičkonosnost neto prometa industrije Skupnosti močno zmanjšala, in sicer s 3 % leta 2001 na – 10 % v OP. Dobičkonosnost se na razvija enako kot vrednost prodaje. Dobičkonosnost zadevnega izdelka je bila dejansko bolj negativna v OP kot v vseh treh preteklih letih, medtem ko se je prodaja v OP v primerjavi z ravnmi v letih 2002 in 2003 povečala. Razlog za ta razvoj je dejstvo, da se zvišanje cen surovin ne odraža popolnoma v prodajnih cenah. Povečanje stroškov surovin se ni moglo prenesti na končne potrošnike zaradi nizke stopnje cene uvoza iz zadevnih držav.

Tabela 10

2001

2002

2003

OP

Stopnja dobička pred odbitkom davka

3 %

–9 %

–5 %

–10 %

| (169) | Industrija Skupnosti je imela v OP negativni denarni tok v višini –16 735 140 EUR. Likvidnost industrije Skupnosti je bila leta 2003 močno negativna, nato se je stanje izboljšalo, vendar pa je bil denarni tok še zelo oddaljen od pozitivne ravni. Denarni tok je bilo treba izračunati na podlagi neto dobička pred odbitkom davka za izdelek, ki se je prodal v Skupnosti in zunaj nje. Denarni tok je bil leta 2002 pozitiven (26 milijonov EUR), vendar je leta 2003 postal zelo negativen (minus 86 milijonov), kar pojasnjuje močno zmanjšanje denarnega toka med letoma 2002 in 2003. Denarni tok se ni razvijal enako kot dobičkonosnost, ker se je amortizacija, ki je ponavadi v tej kapitalsko intenzivni industriji visoka, med letoma 2002 in 2003 znižala s 51 795 853 EUR na 48 276 850 EUR, v OP pa se je ponovno povečala na 58 820 712 EUR. Vendar je stanje glede denarnega toka v OP ostalo negativno.
  Tabela 11 | 2001 | 2002 | 2003 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Denarni tok (EUR) | 68 221 405 | 83 464 355 | –35 612 924 | –16 735 140 |
| Indeks | 100 | 122 | –52 | –25 |

(169)

Industrija Skupnosti je imela v OP negativni denarni tok v višini –16 735 140 EUR. Likvidnost industrije Skupnosti je bila leta 2003 močno negativna, nato se je stanje izboljšalo, vendar pa je bil denarni tok še zelo oddaljen od pozitivne ravni. Denarni tok je bilo treba izračunati na podlagi neto dobička pred odbitkom davka za izdelek, ki se je prodal v Skupnosti in zunaj nje. Denarni tok je bil leta 2002 pozitiven (26 milijonov EUR), vendar je leta 2003 postal zelo negativen (minus 86 milijonov), kar pojasnjuje močno zmanjšanje denarnega toka med letoma 2002 in 2003. Denarni tok se ni razvijal enako kot dobičkonosnost, ker se je amortizacija, ki je ponavadi v tej kapitalsko intenzivni industriji visoka, med letoma 2002 in 2003 znižala s 51 795 853 EUR na 48 276 850 EUR, v OP pa se je ponovno povečala na 58 820 712 EUR. Vendar je stanje glede denarnega toka v OP ostalo negativno.

Tabela 11

2001

2002

2003

OP

Denarni tok (EUR)

68 221 405

83 464 355

–35 612 924

–16 735 140

Indeks

100

122

–52

–25

| (170) | Donosnost neto sredstev je bila izračunana tako, da izraža neto dobiček pred odbitkom davka podobnega izdelka, prodanega v Skupnosti in zunaj nje, kot odstotek neto knjigovodske vrednosti osnovnih sredstev, dodeljenih podobnemu izdelku, prodanemu v ES in zunaj nje. Razlog za negativni razvoj tega kazalnika po letu 2001 je na eni strani zmanjšanje naložb v podoben izdelek od leta 2001 do OP in na drugi strani dobiček pred odbitkom davka podobnega izdelka, prodanega v Skupnosti in zunaj nje, ki je bil med letoma 2001 in 2002 še vedno pozitiven, vendar pa je postal leta 2003 negativen. Donosnost sredstev se je sicer v OP v primerjavi z letom 2003 izboljšala, vendar pa je v OP vseeno dosegla le – 11 %. Za določitev tega dejavnika je bil uporabljen dobiček, ki ga je ustvarila industrija Skupnosti s svojo domačo prodajo in izvozom. To je bilo potrebno, ker so se sredstva uporabila za obe prodajni poti in razporeditev sredstev ni bila mogoča.
  Tabela 12 | 2001 | 2002 | 2003 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Donosnost čistega premoženja | 10 % | 6 % | –18 % | –11 % |

(170)

Donosnost neto sredstev je bila izračunana tako, da izraža neto dobiček pred odbitkom davka podobnega izdelka, prodanega v Skupnosti in zunaj nje, kot odstotek neto knjigovodske vrednosti osnovnih sredstev, dodeljenih podobnemu izdelku, prodanemu v ES in zunaj nje. Razlog za negativni razvoj tega kazalnika po letu 2001 je na eni strani zmanjšanje naložb v podoben izdelek od leta 2001 do OP in na drugi strani dobiček pred odbitkom davka podobnega izdelka, prodanega v Skupnosti in zunaj nje, ki je bil med letoma 2001 in 2002 še vedno pozitiven, vendar pa je postal leta 2003 negativen. Donosnost sredstev se je sicer v OP v primerjavi z letom 2003 izboljšala, vendar pa je v OP vseeno dosegla le – 11 %. Za določitev tega dejavnika je bil uporabljen dobiček, ki ga je ustvarila industrija Skupnosti s svojo domačo prodajo in izvozom. To je bilo potrebno, ker so se sredstva uporabila za obe prodajni poti in razporeditev sredstev ni bila mogoča.

Tabela 12

2001

2002

2003

OP

Donosnost čistega premoženja

10 %

6 %

–18 %

–11 %

| (171) | Razen ene družbe industrije Skupnosti ni nobena vložila zahtevka niti ni navedla, da bi imela težave pri zbiranju kapitala za svoje dejavnosti, zato je bilo sklenjeno, da je bila industrija Skupnosti kot celota v celotnem obravnavanem obdobju zmožna zbiranja kapitala za svoje dejavnosti. |
| --- | --- |

(171)

Razen ene družbe industrije Skupnosti ni nobena vložila zahtevka niti ni navedla, da bi imela težave pri zbiranju kapitala za svoje dejavnosti, zato je bilo sklenjeno, da je bila industrija Skupnosti kot celota v celotnem obravnavanem obdobju zmožna zbiranja kapitala za svoje dejavnosti.

| (172) | Zaposlenost v industriji Skupnosti se je v obravnavanem obdobju znižala za 13 %, stroški dela pa za 9 %.
  Tabela 13 | 2001 | 2002 | 2003 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zaposleni | 6 058 | 5 424 | 5 276 | 5 245 |
| Indeks | 100 | 90 | 87 | 87 |
| Stroški dela (EUR/leto) | 275 296 896 | 251 059 144 | 244 153 692 | 249 190 971 |
| Indeks | 100 | 91 | 89 | 91 |

(172)

Zaposlenost v industriji Skupnosti se je v obravnavanem obdobju znižala za 13 %, stroški dela pa za 9 %.

Tabela 13

2001

2002

2003

OP

Zaposleni

6 058

5 424

5 276

5 245

Indeks

100

90

87

87

Stroški dela (EUR/leto)

275 296 896

251 059 144

244 153 692

249 190 971

Indeks

100

91

89

91

| (173) | Produktivnost, merjena glede na proizvodnjo na zaposlenega letno, je bila na isti ravni v OP in leta 2001, v vmesnih letih 2002 in 2003 pa se je zmanjšala.
  Tabela 14 | 2001 | 2002 | 2003 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produktivnost (tone/zaposlenega) | 247 | 217 | 213 | 246 |
| Indeks | 100 | 88 | 86 | 100 |

(173)

Produktivnost, merjena glede na proizvodnjo na zaposlenega letno, je bila na isti ravni v OP in leta 2001, v vmesnih letih 2002 in 2003 pa se je zmanjšala.

Tabela 14

2001

2002

2003

OP

Produktivnost (tone/zaposlenega)

247

217

213

246

Indeks

100

88

86

100

| (174) | Medtem ko se je potrošnja Skupnosti med letom 2001 in OP zmanjšala za 8 %, se je obseg prodaje industrije Skupnosti nepovezanim in povezanim strankam zmanjšal za 15 %. Po drugi strani se je tržni delež uvoza iz štirih zadevnih držav povečal za 7,3 odstotne točke. Tako se je prodaja industrije Skupnosti v obravnavanem obdobju zmanjšala precej bolj kot povpraševanje. |
| --- | --- |

(174)

Medtem ko se je potrošnja Skupnosti med letom 2001 in OP zmanjšala za 8 %, se je obseg prodaje industrije Skupnosti nepovezanim in povezanim strankam zmanjšal za 15 %. Po drugi strani se je tržni delež uvoza iz štirih zadevnih držav povečal za 7,3 odstotne točke. Tako se je prodaja industrije Skupnosti v obravnavanem obdobju zmanjšala precej bolj kot povpraševanje.

| (175) | Kar zadeva vpliv velikosti stopnje dampinga na industrijo Skupnosti glede na obseg in cene uvoza iz štirih zadevnih držav, ta vpliv ne more biti obravnavan kot zanemarljiv. |
| --- | --- |

(175)

Kar zadeva vpliv velikosti stopnje dampinga na industrijo Skupnosti glede na obseg in cene uvoza iz štirih zadevnih držav, ta vpliv ne more biti obravnavan kot zanemarljiv.

| (176) | Kot kaže proučitev zgornjih kazalnikov škode, se gospodarsko in finančno stanje industrije Skupnosti po uvedbi protidampinških ukrepov na uvoz deleža zadevnega izdelka iz Rusije in Romunije leta 1997 ter iz Hrvaške in Ukrajine februarja 2000 ni izboljšalo. Dokazuje tudi, da je Skupnost še vedno občutljiva in ranljiva. |
| --- | --- |

(176)

Kot kaže proučitev zgornjih kazalnikov škode, se gospodarsko in finančno stanje industrije Skupnosti po uvedbi protidampinških ukrepov na uvoz deleža zadevnega izdelka iz Rusije in Romunije leta 1997 ter iz Hrvaške in Ukrajine februarja 2000 ni izboljšalo. Dokazuje tudi, da je Skupnost še vedno občutljiva in ranljiva.

4.6   Sklepna ugotovitev o škodi

| (177) | Proučitev kazalnikov škode je pokazala, de se je stanje industrije Skupnosti po letu 2001 znatno poslabšalo in je bilo leta 2003 v najslabšem. V OP so kazalniki škode pokazali, da se je stanje v primerjavi z izredno slabim stanjem leta 2003 izboljšalo. Razlog za izboljšanje stanja v OP je lahko na splošno boljše tržno stanje v OP, zlasti pa večje povpraševanje po BC s strani industrije za nafto in plin. Vendar pa industriji Skupnosti še zdaleč ni uspelo priti na raven iz leta 2001, tj. pred povečanjem dampinškega uvoza. V zvezi s tem je treba opomniti, da povečanje prodajnih cen, ugotovljeno v OP, ni bilo zadostno, da bi popolnoma odrazilo povečanje stroškov surovin, kaj šele izboljšalo stanje industrije Skupnosti. |
| --- | --- |

(177)

Proučitev kazalnikov škode je pokazala, de se je stanje industrije Skupnosti po letu 2001 znatno poslabšalo in je bilo leta 2003 v najslabšem. V OP so kazalniki škode pokazali, da se je stanje v primerjavi z izredno slabim stanjem leta 2003 izboljšalo. Razlog za izboljšanje stanja v OP je lahko na splošno boljše tržno stanje v OP, zlasti pa večje povpraševanje po BC s strani industrije za nafto in plin. Vendar pa industriji Skupnosti še zdaleč ni uspelo priti na raven iz leta 2001, tj. pred povečanjem dampinškega uvoza. V zvezi s tem je treba opomniti, da povečanje prodajnih cen, ugotovljeno v OP, ni bilo zadostno, da bi popolnoma odrazilo povečanje stroškov surovin, kaj šele izboljšalo stanje industrije Skupnosti.

| (178) | Res je, da so na prvi pogled nekateri kazalniki škode pokazali stabilen (zmožnost zbiranja kapitala, zaposlovanje) ali celo pozitiven (povprečne prodajne cene) razvoj. Vendar je večina drugih kazalnikov škode (tj. dobičkonosnost, naložbe, proizvodnja in obseg prodaje) jasno pokazala negativen razvoj v obravnavanem obdobju, čeprav se je stanje v OP v primerjavi s preteklim letom nekoliko izboljšalo. Vendar to izboljšanje ne spremeni slike, saj ostajajo najpomembnejši kazalniki škode negativni. |
| --- | --- |

(178)

Res je, da so na prvi pogled nekateri kazalniki škode pokazali stabilen (zmožnost zbiranja kapitala, zaposlovanje) ali celo pozitiven (povprečne prodajne cene) razvoj. Vendar je večina drugih kazalnikov škode (tj. dobičkonosnost, naložbe, proizvodnja in obseg prodaje) jasno pokazala negativen razvoj v obravnavanem obdobju, čeprav se je stanje v OP v primerjavi s preteklim letom nekoliko izboljšalo. Vendar to izboljšanje ne spremeni slike, saj ostajajo najpomembnejši kazalniki škode negativni.

| (179) | Kar zadeva pozitivni razvoj cen, njihovega zvišanja v OP ni mogoče pripisati izboljšanju stanja industrije Skupnosti, temveč je to le posledica zvišanja cen surovin. Zgoraj navedeni dejavniki, ki kažejo stabilen razvoj, ne določajo splošnega stanja industrije Skupnosti. Glede na negativen razvoj kazalnikov v zvezi z dobičkom je srednjeročno ali celo kratkoročno sposobnost preživetja industrije vprašljiva, če se stanje ne izboljša. |
| --- | --- |

(179)

Kar zadeva pozitivni razvoj cen, njihovega zvišanja v OP ni mogoče pripisati izboljšanju stanja industrije Skupnosti, temveč je to le posledica zvišanja cen surovin. Zgoraj navedeni dejavniki, ki kažejo stabilen razvoj, ne določajo splošnega stanja industrije Skupnosti. Glede na negativen razvoj kazalnikov v zvezi z dobičkom je srednjeročno ali celo kratkoročno sposobnost preživetja industrije vprašljiva, če se stanje ne izboljša.

| (180) | Po razkritju dokončnih ugotovitev so nekateri proizvajalci izvozniki trdili, da industrija Skupnosti v OP ni utrpela znatne škode. Trdili so, da javno dostopni podatki kažejo, da je bilo finančno stanje industrije Skupnosti dobro ter da sta se prodaja in dobičkonosnost industrije Skupnosti v OP razvijala pozitivno. |
| --- | --- |

(180)

Po razkritju dokončnih ugotovitev so nekateri proizvajalci izvozniki trdili, da industrija Skupnosti v OP ni utrpela znatne škode. Trdili so, da javno dostopni podatki kažejo, da je bilo finančno stanje industrije Skupnosti dobro ter da sta se prodaja in dobičkonosnost industrije Skupnosti v OP razvijala pozitivno.

| (181) | Treba je opomniti, da so bili letni finančni rezultati nekaterih proizvajalcev Skupnosti v OP dejansko pozitivni, obseg prodaje se je povečal, prav tako so bili doseženi rezultati glede dobičkonosnosti. Čeprav je bilo splošno finančno stanje nekaterih proizvajalcev Skupnosti v OP dejansko ugodno, pa mora proučitev temeljiti na finančnem uspehu industrije Skupnosti glede proizvodnje in prodaje podobnega izdelka na trgu Skupnosti. Ker podoben izdelek ne predstavlja celotnega obsega proizvodnje industrije Skupnosti niti celotne prodaje v Skupnosti, je bilo ugotovljeno, da je kljub splošno uspešnemu poslovanju nekaterih proizvajalcev BC Skupnosti obstajala znatna škoda, vsaj kar zadeva podoben izdelek, prodan v Skupnosti. |
| --- | --- |

(181)

Treba je opomniti, da so bili letni finančni rezultati nekaterih proizvajalcev Skupnosti v OP dejansko pozitivni, obseg prodaje se je povečal, prav tako so bili doseženi rezultati glede dobičkonosnosti. Čeprav je bilo splošno finančno stanje nekaterih proizvajalcev Skupnosti v OP dejansko ugodno, pa mora proučitev temeljiti na finančnem uspehu industrije Skupnosti glede proizvodnje in prodaje podobnega izdelka na trgu Skupnosti. Ker podoben izdelek ne predstavlja celotnega obsega proizvodnje industrije Skupnosti niti celotne prodaje v Skupnosti, je bilo ugotovljeno, da je kljub splošno uspešnemu poslovanju nekaterih proizvajalcev BC Skupnosti obstajala znatna škoda, vsaj kar zadeva podoben izdelek, prodan v Skupnosti.

| (182) | Glede na zgoraj navedeno se sklene, da je industrija Skupnosti utrpela znatno škodo v smislu člena 3(6) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(182)

Glede na zgoraj navedeno se sklene, da je industrija Skupnosti utrpela znatno škodo v smislu člena 3(6) osnovne uredbe.

5.   VZROČNA ZVEZA

5.1   Uvod

| (183) | Komisija je v skladu s členom 3(6) in (7) osnovne uredbe proučila, ali je dampinški uvoz zadevnega izdelka s poreklom iz zadevnih držav povzročil škodo industriji Skupnosti do stopnje, ki se lahko opredeli kot znatna. Poleg dampinškega uvoza so bili proučeni še drugi znani dejavniki, ki bi lahko prav tako povzročili škodo industriji Skupnosti, da se zagotovi, da morebitna škoda, ki so jo povzročili ti drugi dejavniki, ni bila pripisana dampinškemu uvozu. |
| --- | --- |

(183)

Komisija je v skladu s členom 3(6) in (7) osnovne uredbe proučila, ali je dampinški uvoz zadevnega izdelka s poreklom iz zadevnih držav povzročil škodo industriji Skupnosti do stopnje, ki se lahko opredeli kot znatna. Poleg dampinškega uvoza so bili proučeni še drugi znani dejavniki, ki bi lahko prav tako povzročili škodo industriji Skupnosti, da se zagotovi, da morebitna škoda, ki so jo povzročili ti drugi dejavniki, ni bila pripisana dampinškemu uvozu.

5.2   Učinek dampinškega uvoza

| (184) | Uvoz iz štirih zadevnih držav se je v obravnavanem obdobju znatno povečal, v smislu obsega za 40 %, v smislu tržnega deleža pa za 7,3 odstotne točke. Hkrati so povprečne cene uvoza s poreklom iz štirih zadevnih držav v OP nelojalno znižale povprečne cene industrije Skupnosti za 32 %. Zvišanje cene dampinškega uvoza, ki se je pokazalo v OP, je le v manjši meri odrazilo povečanje stroškov surovin. Znatno povečanje uvoza izdelkov iz štirih zadevnih držav in tržnega deleža v obravnavanem obdobju po cenah, ki so bile še vedno nižje od cen industrije Skupnosti, je časovno sovpadalo s poslabšanjem splošnega stanja industrije Skupnosti v istem obdobju. |
| --- | --- |

(184)

Uvoz iz štirih zadevnih držav se je v obravnavanem obdobju znatno povečal, v smislu obsega za 40 %, v smislu tržnega deleža pa za 7,3 odstotne točke. Hkrati so povprečne cene uvoza s poreklom iz štirih zadevnih držav v OP nelojalno znižale povprečne cene industrije Skupnosti za 32 %. Zvišanje cene dampinškega uvoza, ki se je pokazalo v OP, je le v manjši meri odrazilo povečanje stroškov surovin. Znatno povečanje uvoza izdelkov iz štirih zadevnih držav in tržnega deleža v obravnavanem obdobju po cenah, ki so bile še vedno nižje od cen industrije Skupnosti, je časovno sovpadalo s poslabšanjem splošnega stanja industrije Skupnosti v istem obdobju.

| (185) | Cene na enoto industrije Skupnosti so se v obravnavanem obdobju zvišale, in sicer za 10 %. Vendar so se te cene znižale in niso mogle pokriti niti močnega povečanja stroškov surovin, kar kaže visoka stopnja izgub, ki jih je imela industrija Skupnosti. |
| --- | --- |

(185)

Cene na enoto industrije Skupnosti so se v obravnavanem obdobju zvišale, in sicer za 10 %. Vendar so se te cene znižale in niso mogle pokriti niti močnega povečanja stroškov surovin, kar kaže visoka stopnja izgub, ki jih je imela industrija Skupnosti.

| (186) | Glede na zgornje premisleke se zdi, da so bile nizke cene uvoza iz štirih zadevnih držav glavni razlog za poslabšanje stanja industrije Skupnosti, kar se odraža zlasti v nezadostnem razvoju prodajnih cen ter zmanjšanju proizvodnje, obsega prodaje, tržnega deleža ter izrazitem zmanjšanju dobičkonosnosti in naložb. |
| --- | --- |

(186)

Glede na zgornje premisleke se zdi, da so bile nizke cene uvoza iz štirih zadevnih držav glavni razlog za poslabšanje stanja industrije Skupnosti, kar se odraža zlasti v nezadostnem razvoju prodajnih cen ter zmanjšanju proizvodnje, obsega prodaje, tržnega deleža ter izrazitem zmanjšanju dobičkonosnosti in naložb.

5.3   Učinek drugih dejavnikov

| (187) | V obravnavanem obdobju se je potrošnja zmanjšala za 8 %. Vendar se samo zmanjšanje potrošnje ne more šteti za odločilen razlog za škodljivo stanje industrije Skupnosti, saj se je prodaja industrije Skupnosti v obravnavanem obdobju v relativnem smislu zmanjšala v večji meri kot potrošnja (med letom 2001 in koncem OP se je prodaja zmanjšala za 16 %, potrošnja pa 14 %). Pokazalo se je tudi, da se je uvoz iz zadevnih držav v obravnavnem obdobju povečal in je torej prevzel izgubljen tržni delež Skupnosti. Zato je bilo ugotovljeno, da zmanjšanje potrošnje ni moglo znatno povzročiti škode, ki jo je utrpela industrija Skupnosti. |
| --- | --- |

(187)

V obravnavanem obdobju se je potrošnja zmanjšala za 8 %. Vendar se samo zmanjšanje potrošnje ne more šteti za odločilen razlog za škodljivo stanje industrije Skupnosti, saj se je prodaja industrije Skupnosti v obravnavanem obdobju v relativnem smislu zmanjšala v večji meri kot potrošnja (med letom 2001 in koncem OP se je prodaja zmanjšala za 16 %, potrošnja pa 14 %). Pokazalo se je tudi, da se je uvoz iz zadevnih držav v obravnavnem obdobju povečal in je torej prevzel izgubljen tržni delež Skupnosti. Zato je bilo ugotovljeno, da zmanjšanje potrošnje ni moglo znatno povzročiti škode, ki jo je utrpela industrija Skupnosti.

| (188) | Glede na podatke Eurostata in informacije, zbrane v preiskavi, so glavne tretje države, iz katerih se uvažajo BC, Japonska, Argentina in ZDA. |
| --- | --- |

(188)

Glede na podatke Eurostata in informacije, zbrane v preiskavi, so glavne tretje države, iz katerih se uvažajo BC, Japonska, Argentina in ZDA.

| (189) | Uvoz z Japonske je leta 2001 znašal 52 960 ton, v obravnavanem obdobju pa se je zmanjšal za 34 % na 34 857 ton. Tržni delež japonskega uvoza zadevnega izdelka je leta 2001 znašal 2,5 %, v OP pa se je zmanjšal na 1,8 %. Cene japonskega uvoza so bile najmanj dvakrat tako visoke kot cene industrije Skupnosti. Zato se za uvoz z Japonske ni štelo, da negativno vpliva na stanje industrije Skupnosti. |
| --- | --- |

(189)

Uvoz z Japonske je leta 2001 znašal 52 960 ton, v obravnavanem obdobju pa se je zmanjšal za 34 % na 34 857 ton. Tržni delež japonskega uvoza zadevnega izdelka je leta 2001 znašal 2,5 %, v OP pa se je zmanjšal na 1,8 %. Cene japonskega uvoza so bile najmanj dvakrat tako visoke kot cene industrije Skupnosti. Zato se za uvoz z Japonske ni štelo, da negativno vpliva na stanje industrije Skupnosti.

| (190) | Uvoz iz Argentine se je povečala za 52 %, in sicer s 30 962 ton leta 2001 na 46 918 ton v OP. To ustreza tržnemu deležu, ki se je povečal za eno odstotno točko, in sicer z 1,4 % leta 2001 na 2,4 % v OP. Raven cene uvoza iz Argentine je v celotnem obravnavanem obdobju ostala nad ravnjo štirih zadevnih držav, tj. v OP je bila povprečna cena CIF na tono uvoza iz Argentine 660 EUR, tehtana povprečna cena CIF štirih zadevnih držav pa je bila 501 EUR na tono. Pri proučitvi se je upoštevalo dejstvo, da je en proizvajalec Skupnosti povezan s proizvajalcem izvoznikom s sedežem v Argentini. Vendar je bilo dokazano, da BC, ki jih je ta proizvajalec Skupnosti uvažal od povezane družbe v Argentini, niso bile niti količinsko niti cenovno odločilen razlog za škodljivo stanje tega proizvajalca Skupnosti ali industrije Skupnosti kot celote. |
| --- | --- |

(190)

Uvoz iz Argentine se je povečala za 52 %, in sicer s 30 962 ton leta 2001 na 46 918 ton v OP. To ustreza tržnemu deležu, ki se je povečal za eno odstotno točko, in sicer z 1,4 % leta 2001 na 2,4 % v OP. Raven cene uvoza iz Argentine je v celotnem obravnavanem obdobju ostala nad ravnjo štirih zadevnih držav, tj. v OP je bila povprečna cena CIF na tono uvoza iz Argentine 660 EUR, tehtana povprečna cena CIF štirih zadevnih držav pa je bila 501 EUR na tono. Pri proučitvi se je upoštevalo dejstvo, da je en proizvajalec Skupnosti povezan s proizvajalcem izvoznikom s sedežem v Argentini. Vendar je bilo dokazano, da BC, ki jih je ta proizvajalec Skupnosti uvažal od povezane družbe v Argentini, niso bile niti količinsko niti cenovno odločilen razlog za škodljivo stanje tega proizvajalca Skupnosti ali industrije Skupnosti kot celote.

| (191) | Kar zadeva ZDA, podatki Eurostata kažejo, da se je tržni delež uvoza BC iz ZDA povečal z 0,6 % leta 2001 na 1,8 % v OP. Povprečne prodajne cene ZDA so na začetku obravnavanega obdobja znašale 2 414 EUR na tono, torej so bile skoraj štirikrat višje od cen industrije Skupnosti in so se nato v OP znižale za kar 77 % na 797 EUR na tono, kar še vedno presega cene industrije Skupnosti za 8 %. Čeprav se je uvoz iz ZDA povečal, pa se glede na njihovo raven cen ne more šteti, da je to povečanje znatno oškodovalo industrijo Skupnosti. |
| --- | --- |

(191)

Kar zadeva ZDA, podatki Eurostata kažejo, da se je tržni delež uvoza BC iz ZDA povečal z 0,6 % leta 2001 na 1,8 % v OP. Povprečne prodajne cene ZDA so na začetku obravnavanega obdobja znašale 2 414 EUR na tono, torej so bile skoraj štirikrat višje od cen industrije Skupnosti in so se nato v OP znižale za kar 77 % na 797 EUR na tono, kar še vedno presega cene industrije Skupnosti za 8 %. Čeprav se je uvoz iz ZDA povečal, pa se glede na njihovo raven cen ne more šteti, da je to povečanje znatno oškodovalo industrijo Skupnosti.

| (192) | Trdilo se je, da se je uvoz iz Argentine in Združenih držav od leta 2001 stalno povečeval in da je njihov skupni tržni delež v OP presegel 4 % ter da so cene ZDA ostale pod cenami, ki so jih zaračunavali proizvajalci izvozniki v treh od štirih zadevnih držav. |
| --- | --- |

(192)

Trdilo se je, da se je uvoz iz Argentine in Združenih držav od leta 2001 stalno povečeval in da je njihov skupni tržni delež v OP presegel 4 % ter da so cene ZDA ostale pod cenami, ki so jih zaračunavali proizvajalci izvozniki v treh od štirih zadevnih držav.

| (193) | Trditev, da so bile cene ZDA nižje od cen, ki so jih zaračunavale tri od štirih zadevnih držav, ni bila podkrepljena z dejstvi. Na splošno se je sklenilo, da se za ta uvoz ne more šteti, da je odločilen razlog za škodo, predvsem zaradi njegove visoke ravni cene. |
| --- | --- |

(193)

Trditev, da so bile cene ZDA nižje od cen, ki so jih zaračunavale tri od štirih zadevnih držav, ni bila podkrepljena z dejstvi. Na splošno se je sklenilo, da se za ta uvoz ne more šteti, da je odločilen razlog za škodo, predvsem zaradi njegove visoke ravni cene.

| (194) | En proizvajalec izvoznik je trdil, da je bila industrija Skupnosti prvotno dejavna pri proizvodnji in prodaji visokokakovostnih izdelkov (OCTG), ki bi konkurirali uvozu iz Japonske, Argentine in Združenih držav. Trdilo se je, da je uvoz iz vseh teh treh držav med letom 2001 in OP predstavljal povečanje tržnega deleža v višini 1,5 odstotne točke in da je uvoz iz teh treh držav nadomestil BC, ki jih je proizvedla industrija Skupnosti, in ne BC, uvoženih iz Rusije in Ukrajine. |
| --- | --- |

(194)

En proizvajalec izvoznik je trdil, da je bila industrija Skupnosti prvotno dejavna pri proizvodnji in prodaji visokokakovostnih izdelkov (OCTG), ki bi konkurirali uvozu iz Japonske, Argentine in Združenih držav. Trdilo se je, da je uvoz iz vseh teh treh držav med letom 2001 in OP predstavljal povečanje tržnega deleža v višini 1,5 odstotne točke in da je uvoz iz teh treh držav nadomestil BC, ki jih je proizvedla industrija Skupnosti, in ne BC, uvoženih iz Rusije in Ukrajine.

| (195) | Poudariti je treba, da industrija Skupnosti kljub večjemu poudarku na proizvodnji visokokakovostnih izdelkov z dodano vrednostjo še naprej proizvaja različne vrste BC v znatnih količinah, tudi nizkokakovostne izdelke. OCTG dejansko predstavljajo le majhen delež dejavnosti industrije Skupnosti, namreč 5 % celotnega obsega prodaje ter 7 % celotne vrednosti prodaje podobnega izdelka, prodanega v OP na trgu Skupnosti. Povečanje skupnega tržnega deleža Japonske, Argentine in Združenih držav za 1,5 odstotne točke s 4,5 % leta 2001 na 6 % v OP je lahko le v manjši meri, če sploh, povezano z večjo izgubo tržnega deleža industrije Skupnosti v istem obdobju, tj. s 40,1 % na 36,7 %. Zato je bilo treba trditev, da je uvoz teh treh zadevnih držav povzročil znatno škodo industriji Skupnosti, zavrniti. |
| --- | --- |

(195)

Poudariti je treba, da industrija Skupnosti kljub večjemu poudarku na proizvodnji visokokakovostnih izdelkov z dodano vrednostjo še naprej proizvaja različne vrste BC v znatnih količinah, tudi nizkokakovostne izdelke. OCTG dejansko predstavljajo le majhen delež dejavnosti industrije Skupnosti, namreč 5 % celotnega obsega prodaje ter 7 % celotne vrednosti prodaje podobnega izdelka, prodanega v OP na trgu Skupnosti. Povečanje skupnega tržnega deleža Japonske, Argentine in Združenih držav za 1,5 odstotne točke s 4,5 % leta 2001 na 6 % v OP je lahko le v manjši meri, če sploh, povezano z večjo izgubo tržnega deleža industrije Skupnosti v istem obdobju, tj. s 40,1 % na 36,7 %. Zato je bilo treba trditev, da je uvoz teh treh zadevnih držav povzročil znatno škodo industriji Skupnosti, zavrniti.

| (196) | En proizvajalec izvoznik je trdil, da službe Komisije niso upoštevale vliva uvoza BC iz novih držav članic. Zlasti za Slovaško je trdil, da je bilo za ta uvoz prvotno ugotovljeno, da se je v ES uvažal po škodljivih dampinških cenah. Za ta uvoz so veljale protidampinške dajatve, ki so bile zaradi širitve sredi OP odpravljene. Trdil je tudi, da je ta uvoz povzročil izgubo tržnega deleža industrije Skupnosti. |
| --- | --- |

(196)

En proizvajalec izvoznik je trdil, da službe Komisije niso upoštevale vliva uvoza BC iz novih držav članic. Zlasti za Slovaško je trdil, da je bilo za ta uvoz prvotno ugotovljeno, da se je v ES uvažal po škodljivih dampinških cenah. Za ta uvoz so veljale protidampinške dajatve, ki so bile zaradi širitve sredi OP odpravljene. Trdil je tudi, da je ta uvoz povzročil izgubo tržnega deleža industrije Skupnosti.

| (197) | Vendar je treba opomniti, da se je med leti 2001 in 2004 obseg prodaje industrije Skupnosti zmanjšal za približno 133 000 ton, drugih evropskih proizvajalcev (tudi Slovaške) pa za 112 000 ton, medtem ko se je v istem času uvoz iz štirih zadevnih držav povečal za približno 120 000 ton (13). |
| --- | --- |

(197)

Vendar je treba opomniti, da se je med leti 2001 in 2004 obseg prodaje industrije Skupnosti zmanjšal za približno 133 000 ton, drugih evropskih proizvajalcev (tudi Slovaške) pa za 112 000 ton, medtem ko se je v istem času uvoz iz štirih zadevnih držav povečal za približno 120 000 ton (13).

| (198) | Glede uvoza iz Slovaške pred širitvijo ni mogoče trditi, da je ta uvoz v obdobju od 2001 do širitve (tj. do 1. maja) industriji Skupnosti povzročil škodo, ker so zanj veljale protidampinške dajatve z namenom ponovne vzpostavitve enakih konkurenčnih pogojev za industrijo Skupnosti. Zato se šteje, da vpliv prodaje znotraj EU-25 po 1. maju ne more spremeni ugotovitev glede škode ali ovreči povezave med dampinškim uvozom iz štirih zadevnih držav v preiskavi in škodo, ki jo je utrpela industrija Skupnosti. Proučitev uvoza zadevnega izdelka s Slovaške na trg Skupnosti pred širitvijo in po njej, ki je temeljila na podatkih Eurostata, je dejansko pokazala, da se je v letu pristopa ta uvoz zadevnih izdelkov na trgu preostalih držav Skupnosti (EU-24) povečal za 7 % ali 5 911 ton v primerjavi z letom pred pristopom. Povečanje obsega je v primerjavi z razvojem uvoza iz štirih zadevnih držav majhno. |
| --- | --- |

(198)

Glede uvoza iz Slovaške pred širitvijo ni mogoče trditi, da je ta uvoz v obdobju od 2001 do širitve (tj. do 1. maja) industriji Skupnosti povzročil škodo, ker so zanj veljale protidampinške dajatve z namenom ponovne vzpostavitve enakih konkurenčnih pogojev za industrijo Skupnosti. Zato se šteje, da vpliv prodaje znotraj EU-25 po 1. maju ne more spremeni ugotovitev glede škode ali ovreči povezave med dampinškim uvozom iz štirih zadevnih držav v preiskavi in škodo, ki jo je utrpela industrija Skupnosti. Proučitev uvoza zadevnega izdelka s Slovaške na trg Skupnosti pred širitvijo in po njej, ki je temeljila na podatkih Eurostata, je dejansko pokazala, da se je v letu pristopa ta uvoz zadevnih izdelkov na trgu preostalih držav Skupnosti (EU-24) povečal za 7 % ali 5 911 ton v primerjavi z letom pred pristopom. Povečanje obsega je v primerjavi z razvojem uvoza iz štirih zadevnih držav majhno.

| (199) | Glede na zgoraj navedeno se sklene, da se tržni delež industrije Skupnosti ni zmanjšal zaradi konkurence znotraj Skupnosti. |
| --- | --- |

(199)

Glede na zgoraj navedeno se sklene, da se tržni delež industrije Skupnosti ni zmanjšal zaradi konkurence znotraj Skupnosti.

| (200) | Zato se trditev, da bi lahko konkurenca znotraj Skupnosti povzročila izgube tržnega deleža industrije Skupnosti, zavrne. |
| --- | --- |

(200)

Zato se trditev, da bi lahko konkurenca znotraj Skupnosti povzročila izgube tržnega deleža industrije Skupnosti, zavrne.

| (201) | Po razkritju dokončnih ugotovitev je en proizvajalec izvoznik navedel, da dejavnik cikličnosti trga jekla ni bil upoštevan, kot to zahteva člen 3(7) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(201)

Po razkritju dokončnih ugotovitev je en proizvajalec izvoznik navedel, da dejavnik cikličnosti trga jekla ni bil upoštevan, kot to zahteva člen 3(7) osnovne uredbe.

| (202) | V zvezi s tem je treba opomniti, da proizvajalec izvoznik ni predložil dokazov, ki bi podprli trditev, da je cikličnost trga jekla povzročila škodljivo stanje industrije Skupnosti. Opomniti je treba še, da bi morala cikličnost trga jekla enako vplivati na industrijo Skupnosti kot na proizvajalce izvoznike. Ciklično zmanjševanje na trgu BC, ki naj bi negativno vplivalo na stanje industrije Skupnosti, bi moralo tudi negativno vplivati na obseg uvoza BC, to pomeni, da bi se moral obseg uvoza iz štirih zadevnih držav zmanjšati. Vendar, kot je opisano v uvodni izjavi (151), se je skupni obseg uvoza štirih zadevnih držav povečal vsako leto v obdobju 2001–2004. Zato se sklene, da cikličnost trga jekla ni mogla biti razlog za škodo, ki jo je utrpela industrija Skupnosti. |
| --- | --- |

(202)

V zvezi s tem je treba opomniti, da proizvajalec izvoznik ni predložil dokazov, ki bi podprli trditev, da je cikličnost trga jekla povzročila škodljivo stanje industrije Skupnosti. Opomniti je treba še, da bi morala cikličnost trga jekla enako vplivati na industrijo Skupnosti kot na proizvajalce izvoznike. Ciklično zmanjševanje na trgu BC, ki naj bi negativno vplivalo na stanje industrije Skupnosti, bi moralo tudi negativno vplivati na obseg uvoza BC, to pomeni, da bi se moral obseg uvoza iz štirih zadevnih držav zmanjšati. Vendar, kot je opisano v uvodni izjavi (151), se je skupni obseg uvoza štirih zadevnih držav povečal vsako leto v obdobju 2001–2004. Zato se sklene, da cikličnost trga jekla ni mogla biti razlog za škodo, ki jo je utrpela industrija Skupnosti.

| (203) | Ena družba je trdila, da je upad vrednosti dolarja v primerjavi z eurom od leta 2001 do OP vplival na stanje industrije Skupnosti, vendar pa ni zagotovila dokazov, da so ta nihanja deviznih tečajev dejansko negativno vplivala na uspešnost industrije Skupnosti. Ker ni bilo na voljo utemeljenih informacij, ki bi pokazale, da je na škodljivo stanje industrije Skupnosti vplivalo povečanje vrednosti eura v primerjavi z dolarjem, se sklene, da nihanje deviznih tečajev ni ovrglo vzročne povezave med dampinškim uvozom in škodljivim stanjem industrije Skupnosti. Proučitev industrije Skupnosti je temeljila na finančnem uspehu podobnega izdelka, proizvedenega in prodanega na trgu Skupnosti. Ker je velika večina prodaje podobnega izdelka na trgu Skupnosti fakturirana v EUR in ker so bili vsi glavni stroški prvotno izraženi v EUR, nihanje deviznih tečajev nikakor ni bistveno vplivalo na škodljivo stanje industrije Skupnosti. |
| --- | --- |

(203)

Ena družba je trdila, da je upad vrednosti dolarja v primerjavi z eurom od leta 2001 do OP vplival na stanje industrije Skupnosti, vendar pa ni zagotovila dokazov, da so ta nihanja deviznih tečajev dejansko negativno vplivala na uspešnost industrije Skupnosti. Ker ni bilo na voljo utemeljenih informacij, ki bi pokazale, da je na škodljivo stanje industrije Skupnosti vplivalo povečanje vrednosti eura v primerjavi z dolarjem, se sklene, da nihanje deviznih tečajev ni ovrglo vzročne povezave med dampinškim uvozom in škodljivim stanjem industrije Skupnosti. Proučitev industrije Skupnosti je temeljila na finančnem uspehu podobnega izdelka, proizvedenega in prodanega na trgu Skupnosti. Ker je velika večina prodaje podobnega izdelka na trgu Skupnosti fakturirana v EUR in ker so bili vsi glavni stroški prvotno izraženi v EUR, nihanje deviznih tečajev nikakor ni bistveno vplivalo na škodljivo stanje industrije Skupnosti.

| (204) | Glede na zgoraj opisan razvoj obsega, cen in tržnega deleža uvoza s poreklom iz drugih tretjih držav se sklene, da ta uvoz ni razlog za znatno škodo, ki jo je utrpela industrija Skupnosti. |
| --- | --- |

(204)

Glede na zgoraj opisan razvoj obsega, cen in tržnega deleža uvoza s poreklom iz drugih tretjih držav se sklene, da ta uvoz ni razlog za znatno škodo, ki jo je utrpela industrija Skupnosti.

| (205) | Dva proizvajalca izvoznika sta trdila, da je bilo zmanjšanje dobičkonosnosti posledica dviga stroškov surovin in da torej ni povezano z dampinškim uvozom iz zadevnih držav. Stroški odpadnega jekla ali gredic, ki so glavne surovine pri proizvodnji BC, so se v obravnavanem obdobju dejansko povečali. Dva proizvajalca Skupnosti sta dokazala, da se je cena odpadnega jekla med zadnjim četrtletjem leta 2003 in zadnjim četrtletjem OP zvišala za 66 % oziroma 77 %. En proizvajalec Skupnosti je dokazal, da se je v celotnem obravnavanem obdobju, tj. od leta 2001 do OP, cena odpadnega jekla zvišala za več kot dvakrat, in sicer z 99 EUR na tono leta 2001 na 253 EUR na tono v OP. Podoben razvoj je bilo mogoče zaznati tudi glede povprečnih cen gredic. |
| --- | --- |

(205)

Dva proizvajalca izvoznika sta trdila, da je bilo zmanjšanje dobičkonosnosti posledica dviga stroškov surovin in da torej ni povezano z dampinškim uvozom iz zadevnih držav. Stroški odpadnega jekla ali gredic, ki so glavne surovine pri proizvodnji BC, so se v obravnavanem obdobju dejansko povečali. Dva proizvajalca Skupnosti sta dokazala, da se je cena odpadnega jekla med zadnjim četrtletjem leta 2003 in zadnjim četrtletjem OP zvišala za 66 % oziroma 77 %. En proizvajalec Skupnosti je dokazal, da se je v celotnem obravnavanem obdobju, tj. od leta 2001 do OP, cena odpadnega jekla zvišala za več kot dvakrat, in sicer z 99 EUR na tono leta 2001 na 253 EUR na tono v OP. Podoben razvoj je bilo mogoče zaznati tudi glede povprečnih cen gredic.

| (206) | Vendar pa znatne škode industrije Skupnosti niso povzročile višje cene surovin kot take, ampak, kot je opisano v uvodni izjavi (168), je škoda nastala, ker industrija Skupnosti višjih stroškov ni mogla prenesti na potrošnike. Zaradi dampinškega uvoza iz zadevnih držav, ki so znatno nelojalno nižale cene industrije Skupnosti, ta ni mogla zvišati svojih prodajnih cen v tolikšni meri, da bi lahko ublažila zvišanje cen surovin. |
| --- | --- |

(206)

Vendar pa znatne škode industrije Skupnosti niso povzročile višje cene surovin kot take, ampak, kot je opisano v uvodni izjavi (168), je škoda nastala, ker industrija Skupnosti višjih stroškov ni mogla prenesti na potrošnike. Zaradi dampinškega uvoza iz zadevnih držav, ki so znatno nelojalno nižale cene industrije Skupnosti, ta ni mogla zvišati svojih prodajnih cen v tolikšni meri, da bi lahko ublažila zvišanje cen surovin.

| (207) | Po razkritju dokončnih ugotovitev je en proizvajalec izvoznik trdil, da ne drži, da se je dobičkonosnost v OP zmanjšala, ker proizvajalci Skupnosti zaradi pritiska dampinškega uvoza niso mogli zvišati cen na raven, ki bi pokrila zvišanje cen surovin. Ta družba je navedla, da se je cena surovin (odpadnega jekla) v OP zvišala za 15,8 %. Trdilo se je, da so se cene dampinškega uvoza zvišale v večji meri kot cene surovin. |
| --- | --- |

(207)

Po razkritju dokončnih ugotovitev je en proizvajalec izvoznik trdil, da ne drži, da se je dobičkonosnost v OP zmanjšala, ker proizvajalci Skupnosti zaradi pritiska dampinškega uvoza niso mogli zvišati cen na raven, ki bi pokrila zvišanje cen surovin. Ta družba je navedla, da se je cena surovin (odpadnega jekla) v OP zvišala za 15,8 %. Trdilo se je, da so se cene dampinškega uvoza zvišale v večji meri kot cene surovin.

| (208) | Kot je navedeno zgoraj, pa so dokazi, pridobljeni v preiskavi, pokazali, da je bilo povečanje stroškov surovin proizvajalcev Skupnosti v OP veliko večje kot domnevno 15,8-odstotno. Na podlagi informacij, ki so jih predložili nekateri proizvajalci Skupnosti, je bilo ugotovljeno tudi, da je bilo v obravnavanem obdobju zvišanje cen surovin večje kot zvišanje tehtane povprečne cene BC štirih zadevnih držav. Zato se ohrani utemeljitev, da proizvajalci Skupnosti zaradi pritiska dampinškega uvoza niso mogli zvišati cen na raven, ki bi omogočila dobičkonosno prodajo. |
| --- | --- |

(208)

Kot je navedeno zgoraj, pa so dokazi, pridobljeni v preiskavi, pokazali, da je bilo povečanje stroškov surovin proizvajalcev Skupnosti v OP veliko večje kot domnevno 15,8-odstotno. Na podlagi informacij, ki so jih predložili nekateri proizvajalci Skupnosti, je bilo ugotovljeno tudi, da je bilo v obravnavanem obdobju zvišanje cen surovin večje kot zvišanje tehtane povprečne cene BC štirih zadevnih držav. Zato se ohrani utemeljitev, da proizvajalci Skupnosti zaradi pritiska dampinškega uvoza niso mogli zvišati cen na raven, ki bi omogočila dobičkonosno prodajo.

| (209) | Protidampinški ukrepi za prvotni obseg izdelka, od leta 1997 veljavni za Romunijo in Rusijo, se zaradi protikonkurenčnega ravnanja nekaterih proizvajalcev Skupnosti v preteklosti od leta 2004 ne uporabljajo več. |
| --- | --- |

(209)

Protidampinški ukrepi za prvotni obseg izdelka, od leta 1997 veljavni za Romunijo in Rusijo, se zaradi protikonkurenčnega ravnanja nekaterih proizvajalcev Skupnosti v preteklosti od leta 2004 ne uporabljajo več.

| (210) | Nekateri proizvajalci izvozniki in uvozniki so zahtevali, da se preveri, v kolikšni meri je lahko kartel, ki so ga sestavljali nekateri proizvajalci Skupnosti, vplival na uspešnost celotne industrije Skupnosti. |
| --- | --- |

(210)

Nekateri proizvajalci izvozniki in uvozniki so zahtevali, da se preveri, v kolikšni meri je lahko kartel, ki so ga sestavljali nekateri proizvajalci Skupnosti, vplival na uspešnost celotne industrije Skupnosti.

| (211) | V zvezi s tem je bilo ugotovljeno, da ni prišlo do časovnega sovpadanja obdobja kršitev nekaterih proizvajalcev Skupnosti (1990 do 1995 in za nekatere izdelke do 1999) in obravnavanega obdobja (od 2001 do 2004) tega protidampinškega postopka. Med preiskavo tudi ni bilo na voljo informacij, da je na cene industrije Skupnosti ali druge kazalnike škode vplivalo protikonkurenčno ravnanje. Zato in ker ni bilo na voljo informacij oziroma navedb o nasprotnem, se lahko sklene, da kartel, ki so ga sestavljali nekateri proizvajalci Skupnosti pred letom 2001, ni vplival na škodljivo stanje industrije Skupnosti v obravnavanem obdobju. |
| --- | --- |

(211)

V zvezi s tem je bilo ugotovljeno, da ni prišlo do časovnega sovpadanja obdobja kršitev nekaterih proizvajalcev Skupnosti (1990 do 1995 in za nekatere izdelke do 1999) in obravnavanega obdobja (od 2001 do 2004) tega protidampinškega postopka. Med preiskavo tudi ni bilo na voljo informacij, da je na cene industrije Skupnosti ali druge kazalnike škode vplivalo protikonkurenčno ravnanje. Zato in ker ni bilo na voljo informacij oziroma navedb o nasprotnem, se lahko sklene, da kartel, ki so ga sestavljali nekateri proizvajalci Skupnosti pred letom 2001, ni vplival na škodljivo stanje industrije Skupnosti v obravnavanem obdobju.

| (212) | Po razkritju dokončnih ugotovitev je en proizvajalec izvoznik trdil, da službe Komisije niso proučile morebitnih učinkov ponovno vzpostavljenih normalnih konkurenčnih pogojev na industrijo Skupnosti po prenehanju kartelnega razmerja leta 1999. Trdilo se je, da časovno sovpadanje kartelnega razmerja in obravnavanega obdobja sedanje preiskave ni bilo pomembno in da so se službe Komisije zmotile pri oceni glede škode in vzročne zveze in so verjetno kršile člen 3(7) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(212)

Po razkritju dokončnih ugotovitev je en proizvajalec izvoznik trdil, da službe Komisije niso proučile morebitnih učinkov ponovno vzpostavljenih normalnih konkurenčnih pogojev na industrijo Skupnosti po prenehanju kartelnega razmerja leta 1999. Trdilo se je, da časovno sovpadanje kartelnega razmerja in obravnavanega obdobja sedanje preiskave ni bilo pomembno in da so se službe Komisije zmotile pri oceni glede škode in vzročne zveze in so verjetno kršile člen 3(7) osnovne uredbe.

| (213) | Prvič, treba je poudariti, da je kartelni postopek veljal le za majhen delež zadevnega izdelka, namreč za OCTG (uvrščene pod oznaki KN 7304210020 in KN 7304291120). V OP je obseg OCTG, prodanih na trgu Skupnosti, predstavljal le 5 % celotnega prodajnega obsega industrije Skupnosti. |
| --- | --- |

(213)

Prvič, treba je poudariti, da je kartelni postopek veljal le za majhen delež zadevnega izdelka, namreč za OCTG (uvrščene pod oznaki KN 7304210020 in KN 7304291120). V OP je obseg OCTG, prodanih na trgu Skupnosti, predstavljal le 5 % celotnega prodajnega obsega industrije Skupnosti.

| (214) | Poleg tega se šteje, da je dvoletno obdobje med koncem kartelnega razmerja in začetkom obdobja, za katerega se je ugotovila škoda, zadostno za ponovno vzpostavitev normalnih konkurenčnih pogojev industrije Skupnosti. Vendar pa je industrija Skupnosti v OP utrpela škodo. |
| --- | --- |

(214)

Poleg tega se šteje, da je dvoletno obdobje med koncem kartelnega razmerja in začetkom obdobja, za katerega se je ugotovila škoda, zadostno za ponovno vzpostavitev normalnih konkurenčnih pogojev industrije Skupnosti. Vendar pa je industrija Skupnosti v OP utrpela škodo.

| (215) | Glede na zgoraj navedeno se ta zahtevek zavrne. |
| --- | --- |

(215)

Glede na zgoraj navedeno se ta zahtevek zavrne.

5.4   Sklepna ugotovitev o vzročni zvezi

| (216) | Ker so povečanje dampinškega uvoza iz zadevnih držav, povečanje tržnih deležev in ugotovljeno nelojalno nižanje cen ter očitno poslabšanje stanja industrije Skupnosti časovno sovpadli, se sklene, da je dampinški uvoz povzročil znatno škodo, ki jo je utrpela industrija Skupnosti, v smislu člena 3(6) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(216)

Ker so povečanje dampinškega uvoza iz zadevnih držav, povečanje tržnih deležev in ugotovljeno nelojalno nižanje cen ter očitno poslabšanje stanja industrije Skupnosti časovno sovpadli, se sklene, da je dampinški uvoz povzročil znatno škodo, ki jo je utrpela industrija Skupnosti, v smislu člena 3(6) osnovne uredbe.

6.   INTERES SKUPNOSTI

| (217) | V skladu s členom 21 osnovne uredbe je treba proučiti, ali so kljub sklepu o škodljivem dampingu obstajali nujni razlogi za sklep, da sprejetje ukrepov v tem posebnem primeru ni v interesu Skupnosti. Upoštevali so se verjeten vpliv morebitnih ukrepov na stranke, vpletene v postopek, in posledice neuvedbe ukrepov. |
| --- | --- |

(217)

V skladu s členom 21 osnovne uredbe je treba proučiti, ali so kljub sklepu o škodljivem dampingu obstajali nujni razlogi za sklep, da sprejetje ukrepov v tem posebnem primeru ni v interesu Skupnosti. Upoštevali so se verjeten vpliv morebitnih ukrepov na stranke, vpletene v postopek, in posledice neuvedbe ukrepov.

6.1   Industrija Skupnosti

| (218) | Škodljivo stanje industrije Skupnosti je posledica težav pri konkuriranju s poceni dampinškim uvozom. |
| --- | --- |

(218)

Škodljivo stanje industrije Skupnosti je posledica težav pri konkuriranju s poceni dampinškim uvozom.

| (219) | Šteje se, da bo uvedba ukrepov industriji Skupnosti omogočila povečanje obsega prodaje in tržnega deleža ter tako vzpostavila boljšo ekonomijo obsega in s tem potrebno stopnjo dobička, da se upravičijo nadaljnja vlaganja v njihove proizvodne obrate. |
| --- | --- |

(219)

Šteje se, da bo uvedba ukrepov industriji Skupnosti omogočila povečanje obsega prodaje in tržnega deleža ter tako vzpostavila boljšo ekonomijo obsega in s tem potrebno stopnjo dobička, da se upravičijo nadaljnja vlaganja v njihove proizvodne obrate.

| (220) | Če se ukrepi ne bi uvedli, bi se stanje industrije Skupnosti še naprej slabšalo. Ne bi mogla vlagati v nove proizvodne zmogljivosti in učinkovito konkurirati uvozu iz tretjih držav. Nekatere družbe bi morale ustaviti proizvodnjo podobnega izdelka in odpustiti zaposlene. Zato se sklene, da je uvedba protidampinških ukrepov v interesu industrije Skupnosti. |
| --- | --- |

(220)

Če se ukrepi ne bi uvedli, bi se stanje industrije Skupnosti še naprej slabšalo. Ne bi mogla vlagati v nove proizvodne zmogljivosti in učinkovito konkurirati uvozu iz tretjih držav. Nekatere družbe bi morale ustaviti proizvodnjo podobnega izdelka in odpustiti zaposlene. Zato se sklene, da je uvedba protidampinških ukrepov v interesu industrije Skupnosti.

| (221) | En proizvajalec v Skupnosti, ki ni pritožnik, je pa povezan s proizvajalcem izvoznikom v Romuniji, je trdil, da proizvajalci v Skupnosti že delajo s polno proizvodno zmogljivostjo in ne bi mogli zadostiti velikega povpraševanja po BC na trgu Skupnosti in v tretjih državah. Družba je trdila, da bi uvedba dajatev pripeljala do pomanjkanja ponudbe na trgu Skupnosti. Vendar, kot je navedeno zgoraj, je preiskava pokazala, da je imela industrija Skupnosti v celotnem obravnavanem obdobju veliko neizkoriščenih proizvodnih zmogljivosti, ki bi jih lahko v prihodnosti uporabila za proizvodnjo zadevnega izdelka in tako zapolnila povpraševanje po BC na trgu Skupnosti. |
| --- | --- |

(221)

En proizvajalec v Skupnosti, ki ni pritožnik, je pa povezan s proizvajalcem izvoznikom v Romuniji, je trdil, da proizvajalci v Skupnosti že delajo s polno proizvodno zmogljivostjo in ne bi mogli zadostiti velikega povpraševanja po BC na trgu Skupnosti in v tretjih državah. Družba je trdila, da bi uvedba dajatev pripeljala do pomanjkanja ponudbe na trgu Skupnosti. Vendar, kot je navedeno zgoraj, je preiskava pokazala, da je imela industrija Skupnosti v celotnem obravnavanem obdobju veliko neizkoriščenih proizvodnih zmogljivosti, ki bi jih lahko v prihodnosti uporabila za proizvodnjo zadevnega izdelka in tako zapolnila povpraševanje po BC na trgu Skupnosti.

| (222) | Trdilo se je tudi, da bi uvedba ukrepov povzročila omejitev konkurence na trgu Skupnosti. Opomniti je treba, da je poleg proizvajalcev pritožnikov tudi veliko drugih pomembnih proizvajalcev zadevnega izdelka v novih državah članicah, kot je omenjeno v uvodni izjavi (139). Šteje se, da je dovolj proizvajalcev v Skupnosti, da se lahko zagotovi konkurenca na tem trgu, tudi če se uvedejo protidampinški ukrepi. Kot je navedeno v uvodnih izjavah od (188) do (195), tudi proizvajalci v drugih tretjih državah (npr. v ZDA) konkurirajo s podobnimi izdelki in cenami na trgu Skupnosti. Zato se šteje, da uvedba ukrepov ne bo ogrozila dobave BC niti ne bo omejila konkurence na trgu Skupnosti. |
| --- | --- |

(222)

Trdilo se je tudi, da bi uvedba ukrepov povzročila omejitev konkurence na trgu Skupnosti. Opomniti je treba, da je poleg proizvajalcev pritožnikov tudi veliko drugih pomembnih proizvajalcev zadevnega izdelka v novih državah članicah, kot je omenjeno v uvodni izjavi (139). Šteje se, da je dovolj proizvajalcev v Skupnosti, da se lahko zagotovi konkurenca na tem trgu, tudi če se uvedejo protidampinški ukrepi. Kot je navedeno v uvodnih izjavah od (188) do (195), tudi proizvajalci v drugih tretjih državah (npr. v ZDA) konkurirajo s podobnimi izdelki in cenami na trgu Skupnosti. Zato se šteje, da uvedba ukrepov ne bo ogrozila dobave BC niti ne bo omejila konkurence na trgu Skupnosti.

6.2   Interes nepovezanih uvoznikov

| (223) | Kar zadeva uvoznike, so le trije nepovezani uvozniki izpolnili vprašalnike, pri dveh pa sta bila naknadno opravljena preveritvena obiska. Četrti nepovezani uvoznik je preveritveni obisk sprejel proti koncu postopka. Obseg zadevnega izdelka, ki so ga uvozili ti štirje uvozniki, je predstavljal 8 % celotnega uvoza v Skupnosti in 3 % potrošnje Skupnosti. |
| --- | --- |

(223)

Kar zadeva uvoznike, so le trije nepovezani uvozniki izpolnili vprašalnike, pri dveh pa sta bila naknadno opravljena preveritvena obiska. Četrti nepovezani uvoznik je preveritveni obisk sprejel proti koncu postopka. Obseg zadevnega izdelka, ki so ga uvozili ti štirje uvozniki, je predstavljal 8 % celotnega uvoza v Skupnosti in 3 % potrošnje Skupnosti.

| (224) | Glede na dejstvo, da poteka večina vsega uvoza BC v Skupnost preko uvoznikov, ki so povezani s proizvajalci izvozniki, in da vstopa manj kot polovica vsega uvoza na trg Skupnosti preko nepovezanih uvoznikov, se lahko šteje, da je uvoz štirih nepovezanih uvoznikov reprezentativen za vse druge nepovezane uvoznike. |
| --- | --- |

(224)

Glede na dejstvo, da poteka večina vsega uvoza BC v Skupnost preko uvoznikov, ki so povezani s proizvajalci izvozniki, in da vstopa manj kot polovica vsega uvoza na trg Skupnosti preko nepovezanih uvoznikov, se lahko šteje, da je uvoz štirih nepovezanih uvoznikov reprezentativen za vse druge nepovezane uvoznike.

| (225) | Za enega od uvoznikov je uvoz zadevnega izdelka predstavljal 22 % njegovega celotnega uvoza BC, ustrezna prodajna vrednost pa je v OP predstavljala 3 % celotnega prometa. Ta prodaja je bila v OP izredno dobičkonosna. Če upoštevamo dejstvo, da ima večina dobaviteljev teh družb sedež v Skupnosti ali državah, ki jih uvedba protidampinških dajatev ne zadeva, se ne more šteti, da je vpliv uvedbe protidampinških ukrepov znaten. |
| --- | --- |

(225)

Za enega od uvoznikov je uvoz zadevnega izdelka predstavljal 22 % njegovega celotnega uvoza BC, ustrezna prodajna vrednost pa je v OP predstavljala 3 % celotnega prometa. Ta prodaja je bila v OP izredno dobičkonosna. Če upoštevamo dejstvo, da ima večina dobaviteljev teh družb sedež v Skupnosti ali državah, ki jih uvedba protidampinških dajatev ne zadeva, se ne more šteti, da je vpliv uvedbe protidampinških ukrepov znaten.

| (226) | Drugi uvoznik, čigar glavna dejavnost je bila uvoz in predelava BC, je vse BC uvozil iz zadevnih držav, zlasti iz Rusije. Majhen delež tega uvoza so tvorile tako imenovane „certificirane cevi“. Zato se šteje, da bo uvedba dajatev na uvoz iz Rusije negativno vplivala na splošno poslovanje in zlasti na dobičkonosnost te družbe. Če upoštevamo dejstvo, da je poleg tega uvoznika trenutno v Skupnosti le še en dobavitelj certificiranih BC, je zelo verjetno, da se lahko vsakršno zvišanje cene zaradi protidampinške dajatve na ta izdelek prenese na končnega potrošnika. Družba bi lahko vsaj del svoje dobave opravila pri lokalnem dobavitelju v Skupnosti ali pa bi zadevni izdelek nadomestila z drugimi izdelki. |
| --- | --- |

(226)

Drugi uvoznik, čigar glavna dejavnost je bila uvoz in predelava BC, je vse BC uvozil iz zadevnih držav, zlasti iz Rusije. Majhen delež tega uvoza so tvorile tako imenovane „certificirane cevi“. Zato se šteje, da bo uvedba dajatev na uvoz iz Rusije negativno vplivala na splošno poslovanje in zlasti na dobičkonosnost te družbe. Če upoštevamo dejstvo, da je poleg tega uvoznika trenutno v Skupnosti le še en dobavitelj certificiranih BC, je zelo verjetno, da se lahko vsakršno zvišanje cene zaradi protidampinške dajatve na ta izdelek prenese na končnega potrošnika. Družba bi lahko vsaj del svoje dobave opravila pri lokalnem dobavitelju v Skupnosti ali pa bi zadevni izdelek nadomestila z drugimi izdelki.

| (227) | Druga dva sodelujoča uvoznika, katerih obseg uvoza je prav tako prestavljal le majhen delež celotnega obsega uvoza zadevnega izdelka v OP, sta menila, da nanju uvedba dajatev ne bi vplivala. |
| --- | --- |

(227)

Druga dva sodelujoča uvoznika, katerih obseg uvoza je prav tako prestavljal le majhen delež celotnega obsega uvoza zadevnega izdelka v OP, sta menila, da nanju uvedba dajatev ne bi vplivala.

| (228) | Glede na zgoraj navedeno se šteje, da bi uvedba protidampinških ukrepov na uvoznike različno vplivala, odvisno od posamezne situacije. Zato se lahko sklene, da bi lahko uvedba ukrepov resnično negativno vplivala na finančno stanje enega uvoznika. Vendar pa na splošni ni pričakovati, da bi ukrepi znatno vplivali na splošno finančno stanje uvoznikov. |
| --- | --- |

(228)

Glede na zgoraj navedeno se šteje, da bi uvedba protidampinških ukrepov na uvoznike različno vplivala, odvisno od posamezne situacije. Zato se lahko sklene, da bi lahko uvedba ukrepov resnično negativno vplivala na finančno stanje enega uvoznika. Vendar pa na splošni ni pričakovati, da bi ukrepi znatno vplivali na splošno finančno stanje uvoznikov.

6.3   Interes uporabnikov

| (229) | Noben uporabnik zadevnega izdelka ni izpolnil vprašalnika Komisije. Vendar pa je preiskava pokazala, da uporabljajo BC zlasti gradbene in naftne družbe. Glede na razpoložljive informacije so BC del večjih projektov (toplotne cevi, plinovodi, zgradbe), pri katerih tvorijo le omejen del. Zato je bilo sklenjeno, da uvedba protidampinških ukrepov za BC po vsej verjetnosti ne bi znatno vplivala na stroške teh uporabnikov, kar pojasnjuje njihovo pomanjkljivo sodelovanje pri tej preiskavi. |
| --- | --- |

(229)

Noben uporabnik zadevnega izdelka ni izpolnil vprašalnika Komisije. Vendar pa je preiskava pokazala, da uporabljajo BC zlasti gradbene in naftne družbe. Glede na razpoložljive informacije so BC del večjih projektov (toplotne cevi, plinovodi, zgradbe), pri katerih tvorijo le omejen del. Zato je bilo sklenjeno, da uvedba protidampinških ukrepov za BC po vsej verjetnosti ne bi znatno vplivala na stroške teh uporabnikov, kar pojasnjuje njihovo pomanjkljivo sodelovanje pri tej preiskavi.

| (230) | Glede na zgornje ugotovitve in ker ni na voljo drugih dejstev ali odzivov potrošniških organizacij, se sklene, da je vpliv predlaganih ukrepov na potrošnika verjetno zanemarljiv. |
| --- | --- |

(230)

Glede na zgornje ugotovitve in ker ni na voljo drugih dejstev ali odzivov potrošniških organizacij, se sklene, da je vpliv predlaganih ukrepov na potrošnika verjetno zanemarljiv.

| (231) | Zato se sklene, da ni nujnih razlogov proti uvedbi protidampinških ukrepov, kar zadeva interes Skupnosti. |
| --- | --- |

(231)

Zato se sklene, da ni nujnih razlogov proti uvedbi protidampinških ukrepov, kar zadeva interes Skupnosti.

7.   DOKONČNI PROTIDAMPINŠKI UKREPI

7.1   Stopnja odprave škode

| (232) | Da se prepreči nadaljnja škoda, ki jo povzroča dampinški uvoz, se zdi primerno, da se sprejmejo protidampinški ukrepi. |
| --- | --- |

(232)

Da se prepreči nadaljnja škoda, ki jo povzroča dampinški uvoz, se zdi primerno, da se sprejmejo protidampinški ukrepi.

| (233) | Ukrepi morajo biti uvedeni na stopnji, ki omogoča odpravo škode, ki jo ta uvoz povzroča, ne da bi se presegla ugotovljena stopnja dampinga. Pri izračunu zneska dajatve, potrebnega za odpravo učinkov škodljivega dampinga, je bilo upoštevano, da morajo kateri koli ukrepi industriji Skupnosti omogočiti, da pokrije stroške proizvodnje in pridobi dobiček pred odbitkom davka, ki bi ga lahko razumno dosegla industrija iste vrste pri prodaji podobnega izdelka v Skupnosti pod normalnimi konkurenčnimi pogoji, tj. brez dampinškega uvoza. Ob upoštevanju povprečne stopnje dobičkonosnosti, ki jo je leta 2001 dosegla industrija Skupnosti, je bilo ugotovljeno, da se lahko stopnja dobička v višini 3 % prometa šteje kot ustrezna najnižja stopnja, ki bi jo lahko industrija Skupnosti dosegla brez obstoja škodljivega dampinga. Potrebno zvišanje cen je bilo nato določeno na podlagi primerjave med tehtano povprečno uvozno ceno, kakor je bila določena za izračun nelojalnega nižanja cen, in neškodljivo ceno izdelkov, ki jih je industrija Skupnosti prodala na trgu Skupnosti. Neškodljiva cena je bila izračunana s prilagoditvijo prodajne cene industrije Skupnosti za dejansko izgubo (dobiček), ustvarjeno (ustvarjen) v OP, in z dodatkom zgoraj navedene stopnje dobička. Vsakršna razlika, ki je posledica te primerjave, je bila nato izražena kot odstotek celotne uvozne vrednosti CIF. |
| --- | --- |

(233)

Ukrepi morajo biti uvedeni na stopnji, ki omogoča odpravo škode, ki jo ta uvoz povzroča, ne da bi se presegla ugotovljena stopnja dampinga. Pri izračunu zneska dajatve, potrebnega za odpravo učinkov škodljivega dampinga, je bilo upoštevano, da morajo kateri koli ukrepi industriji Skupnosti omogočiti, da pokrije stroške proizvodnje in pridobi dobiček pred odbitkom davka, ki bi ga lahko razumno dosegla industrija iste vrste pri prodaji podobnega izdelka v Skupnosti pod normalnimi konkurenčnimi pogoji, tj. brez dampinškega uvoza. Ob upoštevanju povprečne stopnje dobičkonosnosti, ki jo je leta 2001 dosegla industrija Skupnosti, je bilo ugotovljeno, da se lahko stopnja dobička v višini 3 % prometa šteje kot ustrezna najnižja stopnja, ki bi jo lahko industrija Skupnosti dosegla brez obstoja škodljivega dampinga. Potrebno zvišanje cen je bilo nato določeno na podlagi primerjave med tehtano povprečno uvozno ceno, kakor je bila določena za izračun nelojalnega nižanja cen, in neškodljivo ceno izdelkov, ki jih je industrija Skupnosti prodala na trgu Skupnosti. Neškodljiva cena je bila izračunana s prilagoditvijo prodajne cene industrije Skupnosti za dejansko izgubo (dobiček), ustvarjeno (ustvarjen) v OP, in z dodatkom zgoraj navedene stopnje dobička. Vsakršna razlika, ki je posledica te primerjave, je bila nato izražena kot odstotek celotne uvozne vrednosti CIF.

7.2   Dokončni ukrepi

| (234) | Na podlagi zgoraj navedenega velja, da je treba v skladu s členom 9 osnovne uredbe začasne protidampinške dajatve na uvoz zadevnega izdelka uvesti na ravni najnižjih ugotovljenih stopenj dampinga in škode v skladu s „pravilom nižje dajatve“. |
| --- | --- |

(234)

Na podlagi zgoraj navedenega velja, da je treba v skladu s členom 9 osnovne uredbe začasne protidampinške dajatve na uvoz zadevnega izdelka uvesti na ravni najnižjih ugotovljenih stopenj dampinga in škode v skladu s „pravilom nižje dajatve“.

| (235) | Ker so ravni odprave škode višje kot ugotovljene stopnje dampinga, morajo dokončni ukrepi temeljiti na slednjih. Preostale stopnje dampinga so bile določene na ravni stopnje za družbo z najvišjo individualno stopnjo v posamezni državi. |
| --- | --- |

(235)

Ker so ravni odprave škode višje kot ugotovljene stopnje dampinga, morajo dokončni ukrepi temeljiti na slednjih. Preostale stopnje dampinga so bile določene na ravni stopnje za družbo z najvišjo individualno stopnjo v posamezni državi.

| (236) | Stopnje dajatev, izražene kot odstotek cene CIF meja Skupnosti brez plačane dajatve, so naslednje:







  Država | Družba | Stopnja dajatve (%) |
| --- | --- | --- | --- |
| Hrvaška | Vse družbe | 29,8 % |
| Romunija | S.C.T.M.K – Artrom S.A. | 17,8 % |
| S.C. Mittal Steel Roman S.A. | 17,7 % |
| S.C. Silcotub S.A. | 11,7 % |
| All other companies | 17,8 % |
| Rusija | Joint Stock Company Chelyabinsk Tube Rolling Plant in Joint Stock Company Pervouralsky Novotrubny Works | 24,1 % |
| All other companies | 35,8 % |
| Ukrajina | OJSC Dnepropetrovsk Tube Works | 12,3 % |
| CJSC Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube in OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant | 25,1 % |
| CJSC Nikopol Steel Pipe Plant Yutist | 25,7 % |
| Vse druge družbe | 25,7 % |

(236)

Stopnje dajatev, izražene kot odstotek cene CIF meja Skupnosti brez plačane dajatve, so naslednje:

Država

Družba

Stopnja dajatve (%)

Hrvaška

Vse družbe

29,8 %

Romunija

S.C.T.M.K – Artrom S.A.

17,8 %

S.C. Mittal Steel Roman S.A.

17,7 %

S.C. Silcotub S.A.

11,7 %

All other companies

17,8 %

Rusija

Joint Stock Company Chelyabinsk Tube Rolling Plant in Joint Stock Company Pervouralsky Novotrubny Works

24,1 %

All other companies

35,8 %

Ukrajina

OJSC Dnepropetrovsk Tube Works

12,3 %

CJSC Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube in OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant

25,1 %

CJSC Nikopol Steel Pipe Plant Yutist

25,7 %

Vse druge družbe

25,7 %

| (237) | Protidampinške dajatve za posamezne družbe, navedene v tej uredbi, so bile določene na podlagi ugotovitev sedanje preiskave. Odražajo torej stanje teh družb, ugotovljeno v poteku preiskave. Te dajatve (v nasprotju z dajatvijo za celotno državo, ki se uporablja za „vse druge družbe“) se tako uporabljajo izključno za uvoz izdelkov s poreklom iz zadevne države, ki jih proizvedejo družbe, in torej posamezni navedeni pravni subjekti. Uvoženi izdelki, ki jih proizvede katera koli druga družba, ki v izvedbenem delu te uredbe ni posebej navedena z imenom, vključno s pravnimi subjekti, povezanimi s tistimi posebej navedenimi, ne morejo biti upravičeni do teh dajatev in zanje veljajo dajatve, ki se uporabljajo za „vse druge družbe“. |
| --- | --- |

(237)

Protidampinške dajatve za posamezne družbe, navedene v tej uredbi, so bile določene na podlagi ugotovitev sedanje preiskave. Odražajo torej stanje teh družb, ugotovljeno v poteku preiskave. Te dajatve (v nasprotju z dajatvijo za celotno državo, ki se uporablja za „vse druge družbe“) se tako uporabljajo izključno za uvoz izdelkov s poreklom iz zadevne države, ki jih proizvedejo družbe, in torej posamezni navedeni pravni subjekti. Uvoženi izdelki, ki jih proizvede katera koli druga družba, ki v izvedbenem delu te uredbe ni posebej navedena z imenom, vključno s pravnimi subjekti, povezanimi s tistimi posebej navedenimi, ne morejo biti upravičeni do teh dajatev in zanje veljajo dajatve, ki se uporabljajo za „vse druge družbe“.

| (238) | Vse zahtevke za uporabo teh individualnih protidampinških stopenj dajatev za družbe (npr. po spremembi imena subjekta ali po vzpostavitvi novih proizvodnih ali prodajnih subjektov) je treba nemudoma nasloviti na Komisijo (14) z vsemi ustreznimi informacijami, zlasti z morebitnimi spremembami dejavnosti družbe, povezanimi s proizvodnjo, domačo prodajo in izvozom, povezanim z npr. to spremembo imena ali to spremembo v proizvodnih in prodajnih subjektih. Če bo to utemeljeno, bodo narejene ustrezne spremembe, vključno s posodobitvijo seznama družb, ki imajo korist od individualnih stopenj dajatev. Za zagotavljanje ustreznega uveljavljanja protidampinške dajatve bi morala stopnja dajatve za celotno državo veljati ne le za nesodelujoče izvoznike, ampak tudi za družbe, ki niso izvažale v OP. Slednje so pozvane, da potem, ko izpolnijo zahteve iz drugega odstavka člena 11(4) osnovne uredbe, predložijo zahtevek za pregled v skladu z navedenim členom, da bi bilo njihovo stanje proučeno individualno. |
| --- | --- |

(238)

Vse zahtevke za uporabo teh individualnih protidampinških stopenj dajatev za družbe (npr. po spremembi imena subjekta ali po vzpostavitvi novih proizvodnih ali prodajnih subjektov) je treba nemudoma nasloviti na Komisijo (14) z vsemi ustreznimi informacijami, zlasti z morebitnimi spremembami dejavnosti družbe, povezanimi s proizvodnjo, domačo prodajo in izvozom, povezanim z npr. to spremembo imena ali to spremembo v proizvodnih in prodajnih subjektih. Če bo to utemeljeno, bodo narejene ustrezne spremembe, vključno s posodobitvijo seznama družb, ki imajo korist od individualnih stopenj dajatev. Za zagotavljanje ustreznega uveljavljanja protidampinške dajatve bi morala stopnja dajatve za celotno državo veljati ne le za nesodelujoče izvoznike, ampak tudi za družbe, ki niso izvažale v OP. Slednje so pozvane, da potem, ko izpolnijo zahteve iz drugega odstavka člena 11(4) osnovne uredbe, predložijo zahtevek za pregled v skladu z navedenim členom, da bi bilo njihovo stanje proučeno individualno.

| (239) | Kar zadeva določanja praga CEV carinskih organov na mejah Skupnosti, se lahko ta določi neposredno s preveritvijo oznake KN 11, pod katero se uvršča zadevni izdelek. V obravnavanem obdobju je bilo 99,9 % vsega uvoza zadevnega izdelka BC z vrednostjo CEV pod pragom 0,86. Zato je bilo sklenjeno, da se mora ves uvoz BC iz zadevnih držav, ki se uvršča pod oznake KN 11, šteti kot zadevni izdelek, razen v redkih primerih, kjer se lahko dokaže, da CEV uvoženega blaga presega prag 0,86. |
| --- | --- |

(239)

Kar zadeva določanja praga CEV carinskih organov na mejah Skupnosti, se lahko ta določi neposredno s preveritvijo oznake KN 11, pod katero se uvršča zadevni izdelek. V obravnavanem obdobju je bilo 99,9 % vsega uvoza zadevnega izdelka BC z vrednostjo CEV pod pragom 0,86. Zato je bilo sklenjeno, da se mora ves uvoz BC iz zadevnih držav, ki se uvršča pod oznake KN 11, šteti kot zadevni izdelek, razen v redkih primerih, kjer se lahko dokaže, da CEV uvoženega blaga presega prag 0,86.

7.3   Zahtevek za izvzetje

| (240) | En uvoznik, ki je uvažal tako imenovane „certificirane BC“ v Skupnost, je menil, da je treba njegovo družbo izvzeti iz uporabe protidampinške dajatve. Vendar pa družba ni navedla razlogov, zakaj bi bilo takšno individualno izvzetje upravičeno. Treba je opomniti, da je ta uvoznik uvažal dampinške BC, ki so industriji Skupnosti povzročile škodo in da zato ni bilo razloga, da se tej družbi odobri posamično izvzetje. Štelo se je tudi, da pomeni oprostitev protidampinške dajatve za tega uvoznika tveganje izogibanja ukrepom. Ker se lahko tudi certificirane cevi uporabljajo za različne namene, ni bilo v zadostni meri zagotovljeno, da bi se ta uvoz uporabljal le za projekte v Italiji. |
| --- | --- |

(240)

En uvoznik, ki je uvažal tako imenovane „certificirane BC“ v Skupnost, je menil, da je treba njegovo družbo izvzeti iz uporabe protidampinške dajatve. Vendar pa družba ni navedla razlogov, zakaj bi bilo takšno individualno izvzetje upravičeno. Treba je opomniti, da je ta uvoznik uvažal dampinške BC, ki so industriji Skupnosti povzročile škodo in da zato ni bilo razloga, da se tej družbi odobri posamično izvzetje. Štelo se je tudi, da pomeni oprostitev protidampinške dajatve za tega uvoznika tveganje izogibanja ukrepom. Ker se lahko tudi certificirane cevi uporabljajo za različne namene, ni bilo v zadostni meri zagotovljeno, da bi se ta uvoz uporabljal le za projekte v Italiji.

7.4   Zahtevek za delno opustitev

| (241) | Po razkritju dokončnih ugotovitev je en uvoznik zahteval devetmesečno (z možnostjo podaljšanja še za 12 mesecev) delno opustitev dajatev na določen uvoz zadevnega izdelka, ki ga je proizvedel ruski proizvajalec izvoznik TMK in ki se uvršča pod oznako KN 7304 39 92, potrdilo pa ga je italijansko ministrstvo za delo za uporabo pri gradbenih delih v Italiji. |
| --- | --- |

(241)

Po razkritju dokončnih ugotovitev je en uvoznik zahteval devetmesečno (z možnostjo podaljšanja še za 12 mesecev) delno opustitev dajatev na določen uvoz zadevnega izdelka, ki ga je proizvedel ruski proizvajalec izvoznik TMK in ki se uvršča pod oznako KN 7304 39 92, potrdilo pa ga je italijansko ministrstvo za delo za uporabo pri gradbenih delih v Italiji.

| (242) | Uvoznik je trdil, da bi se lahko delna opustitev upravičila s tem, da je to v skladu s členom 14(1) osnovne uredbe v interesu Skupnosti. Trdilo se je, da bi uvoznik brez delne opustitve ukrepov prenehal uvažati certificirane cevi in bi tako v Italiji ostal le še en proizvajalec certificiranih BC, kar bi pomenilo monopol te družbe. |
| --- | --- |

(242)

Uvoznik je trdil, da bi se lahko delna opustitev upravičila s tem, da je to v skladu s členom 14(1) osnovne uredbe v interesu Skupnosti. Trdilo se je, da bi uvoznik brez delne opustitve ukrepov prenehal uvažati certificirane cevi in bi tako v Italiji ostal le še en proizvajalec certificiranih BC, kar bi pomenilo monopol te družbe.

| (243) | Uvoznik je trdil, da delna opustitev dajatev ne bi povzročila škode temu domnevno edinemu proizvajalcu Skupnosti, čigar obseg proizvodnje certificiranih BC naj bi pokril le približno dve tretjini letne potrebe po certificiranih BC v Italiji. Uvoznik je trdil tudi, da bi italijanski carinski organi lahko enostavno nadzorovali delno opustitev dajatev, in sicer s preveritvijo dokumentov o certificiranju, ki jih je treba predložiti carinskim organom ob vsaki uvozni transakciji. |
| --- | --- |

(243)

Uvoznik je trdil, da delna opustitev dajatev ne bi povzročila škode temu domnevno edinemu proizvajalcu Skupnosti, čigar obseg proizvodnje certificiranih BC naj bi pokril le približno dve tretjini letne potrebe po certificiranih BC v Italiji. Uvoznik je trdil tudi, da bi italijanski carinski organi lahko enostavno nadzorovali delno opustitev dajatev, in sicer s preveritvijo dokumentov o certificiranju, ki jih je treba predložiti carinskim organom ob vsaki uvozni transakciji.

| (244) | Kar razdeva trditev, da bi bil na trgu Skupnosti ustvarjen monopol, če ukrepi ne bi bili delno opuščeni, je treba opomniti, da sta bila med OP v Italiji dva proizvajalca, ki sta proizvajala BC, od konca leta 2005 pa je ostala le še ena družba. Vendar je bilo mogoče dokazati, da je uvoz certificiranih cevi iz Rusije v OP nelojalno znižal cene certificiranih cevi, ki jih je proizvedla industrija Skupnosti, tako da proizvajalci Skupnosti niso mogli konkurirati temu dampinškemu uvozu in so morali zato opustiti ali močno zmanjšati proizvodnjo certificiranih BC. Razlog za to, da je na trgu Skupnosti ostal le en proizvajalec Skupnosti certificiranih BC, je bil v bistvu dampinški uvoz certificiranih BC iz Rusije, zato je treba trditev, da delna opustitev dajatev ne bi povzročila škode industriji Skupnosti, zavrniti. Nasprotno pa se pričakuje, da bo uvedba dajatev pripeljala do povečanja potrošnje in ponovnega vstopa proizvajalcev Skupnosti certificiranih ceni na trg Skupnosti. |
| --- | --- |

(244)

Kar razdeva trditev, da bi bil na trgu Skupnosti ustvarjen monopol, če ukrepi ne bi bili delno opuščeni, je treba opomniti, da sta bila med OP v Italiji dva proizvajalca, ki sta proizvajala BC, od konca leta 2005 pa je ostala le še ena družba. Vendar je bilo mogoče dokazati, da je uvoz certificiranih cevi iz Rusije v OP nelojalno znižal cene certificiranih cevi, ki jih je proizvedla industrija Skupnosti, tako da proizvajalci Skupnosti niso mogli konkurirati temu dampinškemu uvozu in so morali zato opustiti ali močno zmanjšati proizvodnjo certificiranih BC. Razlog za to, da je na trgu Skupnosti ostal le en proizvajalec Skupnosti certificiranih BC, je bil v bistvu dampinški uvoz certificiranih BC iz Rusije, zato je treba trditev, da delna opustitev dajatev ne bi povzročila škode industriji Skupnosti, zavrniti. Nasprotno pa se pričakuje, da bo uvedba dajatev pripeljala do povečanja potrošnje in ponovnega vstopa proizvajalcev Skupnosti certificiranih ceni na trg Skupnosti.

| (245) | Čeprav se priznava, da bi italijanski carinski organi načeloma lahko nadzorovali delno opustitev, pa je treba zahtevek za delno opustitev zaradi istih razlogov kot opustitev, navedeno v uvodni izjavi (240), zavrniti. Odobritev delne opustitve ukrepov za posameznega uvoznika bi pomenila visoko tveganje izogibanja ukrepom, ker bi se lahko certificirane BC, ki jih uvaža ta družba, uporabljale tudi v druge namene, ne samo za gradbena dela v Italiji. |
| --- | --- |

(245)

Čeprav se priznava, da bi italijanski carinski organi načeloma lahko nadzorovali delno opustitev, pa je treba zahtevek za delno opustitev zaradi istih razlogov kot opustitev, navedeno v uvodni izjavi (240), zavrniti. Odobritev delne opustitve ukrepov za posameznega uvoznika bi pomenila visoko tveganje izogibanja ukrepom, ker bi se lahko certificirane BC, ki jih uvaža ta družba, uporabljale tudi v druge namene, ne samo za gradbena dela v Italiji.

7.5   Zaveze

| (246) | Isti uvoznik je zahteval sprejetje zaveze svojega dobavitelja, ruskega proizvajalca izvoznika. Zaveza mora določiti obseg dajatve prostega uvoza s količinsko zgornjo mejo. Uvoznik je trdil, da bi se uvoz do te določene količine uporabljal le za gradbena dela v Italiji. Zato ta uvoz ne bi povzročil škode industriji Skupnosti. Poleg tega v Skupnosti naj ne bi bilo zadosti ponudbe certificiranih BC. Vendar je treba opomniti, da lahko v skladu s členom 8(1) osnovne uredbe zavezo ponudijo le proizvajalci izvozniki in ne uvozniki. Zato je bil ta zahtevek zavrnjen. |
| --- | --- |

(246)

Isti uvoznik je zahteval sprejetje zaveze svojega dobavitelja, ruskega proizvajalca izvoznika. Zaveza mora določiti obseg dajatve prostega uvoza s količinsko zgornjo mejo. Uvoznik je trdil, da bi se uvoz do te določene količine uporabljal le za gradbena dela v Italiji. Zato ta uvoz ne bi povzročil škode industriji Skupnosti. Poleg tega v Skupnosti naj ne bi bilo zadosti ponudbe certificiranih BC. Vendar je treba opomniti, da lahko v skladu s členom 8(1) osnovne uredbe zavezo ponudijo le proizvajalci izvozniki in ne uvozniki. Zato je bil ta zahtevek zavrnjen.

| (247) | Po razkritju bistvenih dejstev in premislekov, na podlagi katerih je bil predviden predlog za uvedbo protidampinških dajatev, je večina proizvajalcev izvoznikov v zadevnih državah ponudila cenovne zaveze v skladu s členom 8(1) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(247)

Po razkritju bistvenih dejstev in premislekov, na podlagi katerih je bil predviden predlog za uvedbo protidampinških dajatev, je večina proizvajalcev izvoznikov v zadevnih državah ponudila cenovne zaveze v skladu s členom 8(1) osnovne uredbe.

| (248) | Vendar pa je za zadevni izdelek značilno veliko število različnih vrst izdelkov, nekatere lastnosti pa se pri uvozu težko prepoznajo. Zaradi tega je praktično nemogoče smiselno določiti najnižje cene za vsako vrsto izdelka, ki bi jo lahko Komisija in carinski organi držav članic ustrezno nadzorovali. V zadnjih letih se je pokazalo, da se cene zadevnega izdelka zelo spreminjajo in zato ni primeren za fiksno cenovno zavezo za daljše obdobje. Spremenljivost cen je posledica spremenljivosti cen surovin, namreč kovinskih gredic in ingotov ali odpadnega jekla, ki so sicer glavni, a zelo spremenljiv del proizvodnih stroškov. Če bi bile najnižje uvozne cene indeksirane na ceno ene izmed surovin, bi bilo treba za vsako podskupino izdelka določiti drugačen indeksni obrazec, kar bi izredno zapletlo določanje parametrov indeksnih obrazcev in nadzor zavez. |
| --- | --- |

(248)

Vendar pa je za zadevni izdelek značilno veliko število različnih vrst izdelkov, nekatere lastnosti pa se pri uvozu težko prepoznajo. Zaradi tega je praktično nemogoče smiselno določiti najnižje cene za vsako vrsto izdelka, ki bi jo lahko Komisija in carinski organi držav članic ustrezno nadzorovali. V zadnjih letih se je pokazalo, da se cene zadevnega izdelka zelo spreminjajo in zato ni primeren za fiksno cenovno zavezo za daljše obdobje. Spremenljivost cen je posledica spremenljivosti cen surovin, namreč kovinskih gredic in ingotov ali odpadnega jekla, ki so sicer glavni, a zelo spremenljiv del proizvodnih stroškov. Če bi bile najnižje uvozne cene indeksirane na ceno ene izmed surovin, bi bilo treba za vsako podskupino izdelka določiti drugačen indeksni obrazec, kar bi izredno zapletlo določanje parametrov indeksnih obrazcev in nadzor zavez.

| (249) | Opozoriti je treba tudi, da so bile v preteklosti zaveze sprejete za nekatere izdelke, ki sodijo v obseg izdelka sedanje preiskave. Za tiste zaveze, ki so temeljile na načelu, da so cene na skupino izdelka v skladu s cenovno strukturo, ki se uporablja v Skupnosti, se je izkazalo, da jih Komisija težko nadzoruje ali pa cen ni bilo mogoče dvigniti na neškodljivo raven, ki bi ponovno vzpostavila lojalno trgovino na trgu Skupnosti (15). |
| --- | --- |

(249)

Opozoriti je treba tudi, da so bile v preteklosti zaveze sprejete za nekatere izdelke, ki sodijo v obseg izdelka sedanje preiskave. Za tiste zaveze, ki so temeljile na načelu, da so cene na skupino izdelka v skladu s cenovno strukturo, ki se uporablja v Skupnosti, se je izkazalo, da jih Komisija težko nadzoruje ali pa cen ni bilo mogoče dvigniti na neškodljivo raven, ki bi ponovno vzpostavila lojalno trgovino na trgu Skupnosti (15).

| (250) | V mnogih primerih pa predlagana uvrstitev izdelka ni bila dovolj natančna, da bi omogočala ustrezen nadzor, oziroma predlagana raven cene ni omogočala odprave škodljivega dampinga. |
| --- | --- |

(250)

V mnogih primerih pa predlagana uvrstitev izdelka ni bila dovolj natančna, da bi omogočala ustrezen nadzor, oziroma predlagana raven cene ni omogočala odprave škodljivega dampinga.

| (251) | Glede na zgoraj navedeno se zlasti zaradi težav pri nadzoru različnih najnižjih uvoznih cen šteje, da zaveze načeloma niso učinkovite. Glede na predviden pristop Romunije k Skupnosti bo trajanje ukrepov za Romunijo časovno omejeno. Zato je tveganje izogibanja najnižjim uvoznim cenam romunskih izvoznikov omejeno, prav tako tudi možnost večjih sprememb cen. V skladu s tem je Komisija s Sklepom 2006/441/ES z dne 23. junija 2006 (16) o sprejetju zavez, ponujenih v zvezi s protidampinškim postopkom glede uvoza nekaterih brezšivnih cevi iz železa ali jekla s poreklom, med drugim, iz Romunije, sprejela zaveze, ki so jih ponudili romunski proizvajalci izvozniki. Razlogi za sprejetje te zaveze so natančneje pojasnjeni v navedenem sklepu. Komisija priznava, da ponujene zavez odpravljajo škodljivi učinek dampinga in v zadostni meri omejujejo tveganje izogibanja. |
| --- | --- |

(251)

Glede na zgoraj navedeno se zlasti zaradi težav pri nadzoru različnih najnižjih uvoznih cen šteje, da zaveze načeloma niso učinkovite. Glede na predviden pristop Romunije k Skupnosti bo trajanje ukrepov za Romunijo časovno omejeno. Zato je tveganje izogibanja najnižjim uvoznim cenam romunskih izvoznikov omejeno, prav tako tudi možnost večjih sprememb cen. V skladu s tem je Komisija s Sklepom 2006/441/ES z dne 23. junija 2006 (16) o sprejetju zavez, ponujenih v zvezi s protidampinškim postopkom glede uvoza nekaterih brezšivnih cevi iz železa ali jekla s poreklom, med drugim, iz Romunije, sprejela zaveze, ki so jih ponudili romunski proizvajalci izvozniki. Razlogi za sprejetje te zaveze so natančneje pojasnjeni v navedenem sklepu. Komisija priznava, da ponujene zavez odpravljajo škodljivi učinek dampinga in v zadostni meri omejujejo tveganje izogibanja.

| (252) | Da bi lahko Komisija in carinski organi še učinkoviteje nadzorovali spoštovanje zavez družb, bo oprostitev protidampinške dajatve, kadar je ustreznemu carinskemu organu predložen zahtevek za sprostitev v prosti promet, odvisna od (i) predložitve računa na podlagi zaveze, tj. trgovinske fakture, ki vsebuje vsaj podatke in izjavo, navedene v predvideni Prilogi; (ii) dejstva, da pošiljko izdelajo, odpravijo in fakturirajo omenjene družbe neposredno prvi neodvisni stranki v Skupnosti; in (iii) dejstva, da blago, deklarirano in predloženo carini, natančno ustreza opisu na računu na podlagi zaveze. Če zgoraj navedeni pogoji niso izpolnjeni, se v času sprejetja deklaracije za sprostitev v prosti promet uvede ustrezna protidampinška dajatev. |
| --- | --- |

(252)

Da bi lahko Komisija in carinski organi še učinkoviteje nadzorovali spoštovanje zavez družb, bo oprostitev protidampinške dajatve, kadar je ustreznemu carinskemu organu predložen zahtevek za sprostitev v prosti promet, odvisna od (i) predložitve računa na podlagi zaveze, tj. trgovinske fakture, ki vsebuje vsaj podatke in izjavo, navedene v predvideni Prilogi; (ii) dejstva, da pošiljko izdelajo, odpravijo in fakturirajo omenjene družbe neposredno prvi neodvisni stranki v Skupnosti; in (iii) dejstva, da blago, deklarirano in predloženo carini, natančno ustreza opisu na računu na podlagi zaveze. Če zgoraj navedeni pogoji niso izpolnjeni, se v času sprejetja deklaracije za sprostitev v prosti promet uvede ustrezna protidampinška dajatev.

| (253) | Če Komisija v skladu s členom 8(9) osnovne uredbe zaradi kršitev umakne sprejetje zaveze in se pri tem sklicuje na konkretne transakcije ter račune na podlagi zaveze razglasi za neveljavne, nastane v času sprejetja deklaracije za sprostitev v prosti promet teh transakcij carinski dolg. |
| --- | --- |

(253)

Če Komisija v skladu s členom 8(9) osnovne uredbe zaradi kršitev umakne sprejetje zaveze in se pri tem sklicuje na konkretne transakcije ter račune na podlagi zaveze razglasi za neveljavne, nastane v času sprejetja deklaracije za sprostitev v prosti promet teh transakcij carinski dolg.

| (254) | Uvozniki se morajo zavedati, da lahko v času sprejetja deklaracije za sprostitev v prosti promet carinski dolg nastane kot del običajnega poslovnega tveganja, kot je opisano v uvodnih izjavah (252) in (253), čeprav je Komisija zavezo, ki jo je ponudil proizvajalec, od katerega so neposredno ali posredno kupovali, sprejela. |
| --- | --- |

(254)

Uvozniki se morajo zavedati, da lahko v času sprejetja deklaracije za sprostitev v prosti promet carinski dolg nastane kot del običajnega poslovnega tveganja, kot je opisano v uvodnih izjavah (252) in (253), čeprav je Komisija zavezo, ki jo je ponudil proizvajalec, od katerega so neposredno ali posredno kupovali, sprejela.

| (255) | V skladu s členom 14(7) osnovne uredbe morajo carinski organi vedno, kadar se odkrije kršitev zaveze, o tem takoj obvestiti Komisijo. |
| --- | --- |

(255)

V skladu s členom 14(7) osnovne uredbe morajo carinski organi vedno, kadar se odkrije kršitev zaveze, o tem takoj obvestiti Komisijo.

| (256) | Zaradi zgoraj navedenih razlogov se za zaveze, ki so jih ponudili romunski proizvajalci izvozniki, šteje, da so za Komisijo sprejemljive, zadevne družbe pa so bile obveščene o bistvenih dejstvih, premislekih in obveznostih, na podlagi katerih je bila zaveza sprejeta. Zaradi zgoraj navedenih razlogov zaveze, ki so jih ponudili ruski in ukrajinski proizvajalci izvozniki, niso sprejemljive. |
| --- | --- |

(256)

Zaradi zgoraj navedenih razlogov se za zaveze, ki so jih ponudili romunski proizvajalci izvozniki, šteje, da so za Komisijo sprejemljive, zadevne družbe pa so bile obveščene o bistvenih dejstvih, premislekih in obveznostih, na podlagi katerih je bila zaveza sprejeta. Zaradi zgoraj navedenih razlogov zaveze, ki so jih ponudili ruski in ukrajinski proizvajalci izvozniki, niso sprejemljive.

| (257) | Treba je opomniti, da se lahko v primeru kršitve, umika zaveze ali suma kršitve v skladu s členom 8(9) in (10) osnovne uredbe uvede protidampinška dajatev. |
| --- | --- |

(257)

Treba je opomniti, da se lahko v primeru kršitve, umika zaveze ali suma kršitve v skladu s členom 8(9) in (10) osnovne uredbe uvede protidampinška dajatev.

7.6   Sklepna ugotovitev v zvezi dvema vmesnima pregledoma in obstoječimi ukrepi

| (258) | Treba je opozoriti, da je Komisija na lastno pobudo uvedla dva vmesna pregleda, kot je opisano v uvodni izjavi (3), da bi omogočila vse potrebne spremembe ali razveljavitev veljavnih dokončnih protidampinških ukrepov na uvoz prvotnega obsega izdelka iz Hrvaške, Romunije, Rusije in Ukrajine. |
| --- | --- |

(258)

Treba je opozoriti, da je Komisija na lastno pobudo uvedla dva vmesna pregleda, kot je opisano v uvodni izjavi (3), da bi omogočila vse potrebne spremembe ali razveljavitev veljavnih dokončnih protidampinških ukrepov na uvoz prvotnega obsega izdelka iz Hrvaške, Romunije, Rusije in Ukrajine.

| (259) | Na podlagi ugotovitev sedanje preiskave je treba ukrepe uvesti za uvoz BC, kot so opredeljene v uvodni izjavi (17), s poreklom iz Hrvaške, Romunije, Rusije in Ukrajine. Ker zadevni izdelek, kot je opredeljen v oddelku 2.1, zajema tudi obseg izdelka za obstoječe ukrepe, nadaljevanje ukrepov, uvedenih za prvotni obseg izdelkov z Uredbo (ES) št. 2320/97 in Uredbo (ES) št. 348/2000, ni več ustrezno in zato je treba navedeni uredbi, kot sta bili spremenjeni, razveljaviti. |
| --- | --- |

(259)

Na podlagi ugotovitev sedanje preiskave je treba ukrepe uvesti za uvoz BC, kot so opredeljene v uvodni izjavi (17), s poreklom iz Hrvaške, Romunije, Rusije in Ukrajine. Ker zadevni izdelek, kot je opredeljen v oddelku 2.1, zajema tudi obseg izdelka za obstoječe ukrepe, nadaljevanje ukrepov, uvedenih za prvotni obseg izdelkov z Uredbo (ES) št. 2320/97 in Uredbo (ES) št. 348/2000, ni več ustrezno in zato je treba navedeni uredbi, kot sta bili spremenjeni, razveljaviti.

| (260) | Hkrati je treba zaključiti dva zgoraj omenjena vmesna pregleda ter vmesne preglede in preglede zaradi izteka ukrepa iz oddelka 1.2, uvedene novembra 2002. |
| --- | --- |

(260)

Hkrati je treba zaključiti dva zgoraj omenjena vmesna pregleda ter vmesne preglede in preglede zaradi izteka ukrepa iz oddelka 1.2, uvedene novembra 2002.

| (261) | Po razveljavitvi Uredbe (ES) št. 348/2000 zastari tudi Uredba (ES) št. 1866/2005 o podaljšanju delne opustitve ukrepov za prvotni obseg izdelkov iz Hrvaške in Ukrajine – |
| --- | --- |

(261)

Po razveljavitvi Uredbe (ES) št. 348/2000 zastari tudi Uredba (ES) št. 1866/2005 o podaljšanju delne opustitve ukrepov za prvotni obseg izdelkov iz Hrvaške in Ukrajine –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Dokončna protidampinška dajatev se uvede na uvoz določenih brezšivnih cevi iz železa ali jekla, s krožnim prečnim prerezom, z zunanjim premerom do vključno 406,4 mm, z ekvivalentom ogljika (CEV) do vključno 0,86 (17) v skladu s formulo in kemično analizo Mednarodnega inštituta za varilstvo, ki se uvrščajo pod oznake KN ex 7304 10 10, ex 7304 10 30, ex 7304 21 00, ex 7304 29 11, ex 7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92 in ex 7304 59 93 (18) (oznake TARIC 7304101020, 7304103020, 7304210020, 7304291120, 7304318030, 7304395830, 7304399230, 7304399320, 7304518930, 7304599230 in 7304599320) s poreklom iz Hrvaške, Romunije, Rusije in Ukrajine.

Stopnja dokončne protidampinške dajatve, veljavne za neto ceno franko meja Skupnosti pred plačilom dajatve, za zgoraj opisane izdelke, ki jih proizvajajo družbe, navedene v nadaljevanju, je:

| Država | Družba | Protidampinška dajatev | Dodatna koda TARIC |
| --- | --- | --- | --- |
| Hrvaška | Vse družbe | 29,8 % | |
| Romunija | S.C.T.M.K. – Artrom S.A. | 17,8 % | A738 |
| S.C. Mittal Steel Roman S.A. | 17,7 % | A739 |
| S.C. Silcotub S.A. | 11,7 % | A740 |
| Vse druge družbe | 17,8 % | A999 |
| Rusija | Joint Stock Company Chelyabinsk Tube Rolling Plant in Joint Stock Company Pervouralsky Novotrubny Works | 24,1 % | A741 |
| Vse druge družbe | 35,8 % | A999 |
| Ukrajina | OJSC Dnepropetrovsk Tube Works | 12,3 % | A742 |
| CJSC Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube in OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant | 25,1 % | A743 |
| CJSC Nikopol Steel Pipe Plant Yutist | 25,7 % | A744 |
| Vse druge družbe | 25,7 % | A999 |

Država

Družba

Protidampinška dajatev

Dodatna koda TARIC

Hrvaška

Vse družbe

29,8 %

Romunija

S.C.T.M.K. – Artrom S.A.

17,8 %

A738

S.C. Mittal Steel Roman S.A.

17,7 %

A739

S.C. Silcotub S.A.

11,7 %

A740

Vse druge družbe

17,8 %

A999

Rusija

Joint Stock Company Chelyabinsk Tube Rolling Plant in Joint Stock Company Pervouralsky Novotrubny Works

24,1 %

A741

Vse druge družbe

35,8 %

A999

Ukrajina

OJSC Dnepropetrovsk Tube Works

12,3 %

A742

CJSC Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube in OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant

25,1 %

A743

CJSC Nikopol Steel Pipe Plant Yutist

25,7 %

A744

Vse druge družbe

25,7 %

A999

Ne glede na prvi odstavek se dokončna protidampinška dajatev ne uporablja za uvoz, sproščen v prosti promet v skladu s členom 2.

Če ni določeno drugače, se uporabljajo veljavne določbe za carinske dajatve.

Člen 2

1.   Uvoženo blago, deklarirano za sprostitev v prosti promet in fakturirano v družbah, katerih zaveze je Komisija sprejela in katerih imena so navedena v Sklepu Komisije 2006/441/ES z dne 23. junija 2006 (19) s spremembami, se oprosti protidampinške dajatve, uvedene na podlagi člena 1, pod pogojem, da:

| — | ga omenjene družbe izdelajo, odpravijo in fakturirajo neposredno prvi neodvisni stranki v Skupnosti; in |
| --- | --- |

—

ga omenjene družbe izdelajo, odpravijo in fakturirajo neposredno prvi neodvisni stranki v Skupnosti; in

| — | je takemu uvozu priložen račun na podlagi zaveze, tj. trgovinska faktura, ki vsebuje vsaj podatke in izjavo, predvidene v Prilogi te uredbe; in |
| --- | --- |

—

je takemu uvozu priložen račun na podlagi zaveze, tj. trgovinska faktura, ki vsebuje vsaj podatke in izjavo, predvidene v Prilogi te uredbe; in

| — | blago, deklarirano in predloženo carini, natančno ustreza opisu na računu na podlagi zaveze. |
| --- | --- |

—

blago, deklarirano in predloženo carini, natančno ustreza opisu na računu na podlagi zaveze.

2.   Carinski dolg nastane v času sprejetja deklaracije za sprostitev v prosti promet:

| — | če se izkaže, da glede uvoza, opisanega v odstavku (1), eden ali več pogojev, navedenih v tem odstavku, ni izpolnjenih; ali |
| --- | --- |

—

če se izkaže, da glede uvoza, opisanega v odstavku (1), eden ali več pogojev, navedenih v tem odstavku, ni izpolnjenih; ali

| — | če Komisija v skladu s členom 8(9) osnovne uredbe z uredbo ali sklepom umakne sprejetje zaveze, ki se nanaša na konkretne transakcije, ter razglasi ustrezne račune na podlagi zaveze za neveljavne. |
| --- | --- |

—

če Komisija v skladu s členom 8(9) osnovne uredbe z uredbo ali sklepom umakne sprejetje zaveze, ki se nanaša na konkretne transakcije, ter razglasi ustrezne račune na podlagi zaveze za neveljavne.

Člen 3

Uredba (ES) št. 2320/97 in Uredba (ES) št. 348/2000 se razveljavita.

Člen 4

Vmesni pregledi protidampinških dajatev na uvoz BC iz železa ali nelegiranega jekla s poreklom, med drugim, iz Rusije in Romunije ter Hrvaške in Ukrajine, uvedeni marca 2005, se zaključijo.

Vmesni pregledi in pregledi zaradi izteka ukrepa, uvedeni novembra 2002 in potrjeni v uvodni izjavi (20) Uredbe (ES) št. 1322/2004, se zaključijo.

Člen 5

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Luxembourgu, 27. junija 2006

Za Svet

Predsednik

J. PRÖLL

---

(1)  UL L 56, 6.3.1996, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2117/2005 (UL L 340, 23.12.2005, str. 17).

1

(2)  UL C 77, 31.3.2005, str. 2.

2

(3)  UL L 322, 25.11.1997, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1322/2004 (UL L 246, 20.7.2004, str. 10).

3

(4)  UL L 45, 17.2.2000, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 258/2005 (UL L 46, 17.2.2005, str. 7).

4

(5)  UL L 322, 25.11.1997, str. 63.

5

(6)  UL L 23, 28.1.2000, str. 78.

6

(7)  UL L 246, 20.7.2004, str. 10.

7

(8)  UL C 288, 23.11.2002, str. 2.

8

(9)  UL L 46, 17.2.2005, str. 7.

9

(10)  UL L 46, 17.2.2005, str. 46.

10

(11)  UL L 300, 17.11.2005, str. 1.

11

(12)  Kot je določeno z Uredbo Komisije (ES) št. 1719/2005 z dne 27. oktobra 2005 o spremembi Priloge I k Uredbi Sveta (EGS) št. 2658/87 o tarifni in statistični nomenklaturi ter skupni carinski tarifi (UL L 286, 28.10.2005, str. 1). Izdelek je opredeljen s kombinacijo opisa izdelka iz člena 1(1) in opisa izdelka ustreznih oznak KN.

12

(13)  Upoštevati je treba, da se je potrošnja med leti 2001 in 2004 zmanjšala za 165 000.

13

(14)

14

| Evropska komisija |
| --- |
| Generalni direktorat za trgovinuo |
| B-1049 Bruselj/Belgija. |

Evropska komisija

Generalni direktorat za trgovinuo

B-1049 Bruselj/Belgija.

(15)  Glej uvodno izjavo (137) Uredbe (ES) št. 258/2005.

15

(16)  Glej stran 81 tega uradnega lista.

16

(17)  CEV se določi v skladu s Tehničnim poročilom, 1967, IIW dok. IX-535-67, ki ga je objavil Mednarodni inštitut za varilstvo (IIW).

17

(18)  Kot je določeno v Uredbi Komisije (ES) št. 1719/2005 z dne 27. oktobra 2005 o spremembi Priloge I k Uredbi Sveta (EGS) št. 2658/87 o tarifni in statistični nomenklaturi ter skupni carinski tarifi (UL L 286, 28.10.2005, str. 1). Seznam izdelkov je določen z združitvijo opisa izdelka iz člena 1(1) in opisa izdelka ustreznih oznak KN.

18

(19)  Glej stran 81 tega uradnega lista.

19

---

PRILOGA

Trgovinska faktura za prodajo določenih brezšivnih cevi iz železa ali jekla v Skupnost, za katere velja zaveza, vsebuje naslednje podatke:

| 1. | Naslov „TRGOVINSKA FAKTURA, KI SPREMLJA BLAGO, ZA KATERO VELJA ZAVEZA“; |
| --- | --- |

1.

Naslov „TRGOVINSKA FAKTURA, KI SPREMLJA BLAGO, ZA KATERO VELJA ZAVEZA“;

| 2. | Ime družbe, ki izdaja trgovinsko fakturo in je omenjena v členu 1 Sklepa Komisije 2006/441/ES o sprejetju zaveze; |
| --- | --- |

2.

Ime družbe, ki izdaja trgovinsko fakturo in je omenjena v členu 1 Sklepa Komisije 2006/441/ES o sprejetju zaveze;

| 3. | Številko trgovinske fakture; |
| --- | --- |

3.

Številko trgovinske fakture;

| 4. | Datum izdaje trgovinske fakture; |
| --- | --- |

4.

Datum izdaje trgovinske fakture;

| 5. | Dodatno oznako TARIC, po kateri je blago na fakturi carinjeno na meji Skupnosti; |
| --- | --- |

5.

Dodatno oznako TARIC, po kateri je blago na fakturi carinjeno na meji Skupnosti;

| 6. | Natančen opis blaga z naslednjimi podatki:






  — | številčno oznako izdelka (PCN), ki se uporablja za potrebe preiskave in zaveze (npr. PCN I, PCN 2 itd.), |
| --- | --- | --- |

6.

Natančen opis blaga z naslednjimi podatki:

—

številčno oznako izdelka (PCN), ki se uporablja za potrebe preiskave in zaveze (npr. PCN I, PCN 2 itd.),

| — | enostavnim opisom blaga, ki ustreza zadevni PCN, |
| --- | --- |

—

enostavnim opisom blaga, ki ustreza zadevni PCN,

| — | številčno oznako izdelka družbe (CPC) (po potrebi), |
| --- | --- |

—

številčno oznako izdelka družbe (CPC) (po potrebi),

| — | oznako KN, |
| --- | --- |

—

oznako KN,

| — | količino (navesti v metričnih tonah); |
| --- | --- |

—

količino (navesti v metričnih tonah);

| 7. | Opis pogojev prodaje z naslednjimi podatki:






  — | ceno na metrično tono, |
| --- | --- | --- |

7.

Opis pogojev prodaje z naslednjimi podatki:

—

ceno na metrično tono,

| — | veljavnimi plačilnimi pogoji, |
| --- | --- |

—

veljavnimi plačilnimi pogoji,

| — | veljavnimi dobavnimi pogoji, |
| --- | --- |

—

veljavnimi dobavnimi pogoji,

| — | skupnimi popusti in rabati; |
| --- | --- |

—

skupnimi popusti in rabati;

| 8. | Ime družbe, ki nastopa kot uvoznik v Skupnost in kateremu družba neposredno izda trgovinsko fakturo, ki spremlja blago, za katero velja zaveza; |
| --- | --- |

8.

Ime družbe, ki nastopa kot uvoznik v Skupnost in kateremu družba neposredno izda trgovinsko fakturo, ki spremlja blago, za katero velja zaveza;

| 9. | Ime zastopnika družbe, ki je izdal fakturo, in naslednjo podpisano izjavo:
  „Spodaj podpisani potrjujem, da je prodaja blaga, navedenega na tej fakturi, namenjena za neposredni izvoz v Evropsko skupnost v okviru in pod pogoji iz zaveze, ki jo je ponudila [DRUŽBA], Komisija pa jo je sprejela s Sklepom 2006/441/ES, ter izjavljam, da so podatki v tej fakturi popolni in točni.“ |
| --- | --- |

9.

Ime zastopnika družbe, ki je izdal fakturo, in naslednjo podpisano izjavo:

„Spodaj podpisani potrjujem, da je prodaja blaga, navedenega na tej fakturi, namenjena za neposredni izvoz v Evropsko skupnost v okviru in pod pogoji iz zaveze, ki jo je ponudila [DRUŽBA], Komisija pa jo je sprejela s Sklepom 2006/441/ES, ter izjavljam, da so podatki v tej fakturi popolni in točni.“

---

| 29.6.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | L 175/39 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2006

SL

Uradni list Evropske unije

L 175/39

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 955/2006

z dne 28. junija 2006

o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 3223/94 z dne 21. decembra 1994 o podrobnih pravilih za uporabo uvoznega režima za sadje in zelenjavo (1), in zlasti člena 4(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (ES) št. 3223/94 v skladu z rezultati večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga oblikuje merila, po katerih Komisija določa pavšalne vrednosti za uvoz iz tretjih držav, za proizvode in obdobja, predpisana v Prilogi k Uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (ES) št. 3223/94 v skladu z rezultati večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga oblikuje merila, po katerih Komisija določa pavšalne vrednosti za uvoz iz tretjih držav, za proizvode in obdobja, predpisana v Prilogi k Uredbi.

| (2) | V skladu z zgornjimi merili je treba določiti pavšalne uvozne vrednosti v višini, podani v Prilogi k tej uredbi – |
| --- | --- |

(2)

V skladu z zgornjimi merili je treba določiti pavšalne uvozne vrednosti v višini, podani v Prilogi k tej uredbi –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Pavšalne uvozne vrednosti iz člena 4 Uredbe (ES) št. 3223/94 so določene v Prilogi k Uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 29. junija 2006.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 28. junija 2006

Za Komisijo

J. L. DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 337, 24.12.1994, str. 66. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 386/2005 (UL L 62, 9.3.2005, str. 3).

1

---

PRILOGA

k Uredbi Komisije z dne 28. junija 2006 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Tarifna oznaka KN | Oznaka tretje države (1) | Pavšalna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | 052 | 45,8 |
| 096 | 65,4 |
| 204 | 44,1 |
| 999 | 51,8 |
| 0707 00 05 | 052 | 72,2 |
| 096 | 30,2 |
| 999 | 51,2 |
| 0709 90 70 | 052 | 93,9 |
| 999 | 93,9 |
| 0805 50 10 | 388 | 60,9 |
| 528 | 57,3 |
| 999 | 59,1 |
| 0808 10 80 | 388 | 88,8 |
| 400 | 114,5 |
| 404 | 105,3 |
| 508 | 92,8 |
| 512 | 84,4 |
| 524 | 50,0 |
| 528 | 76,5 |
| 720 | 108,8 |
| 800 | 180,6 |
| 804 | 100,4 |
| 999 | 100,2 |
| 0809 10 00 | 052 | 215,7 |
| 999 | 215,7 |
| 0809 20 95 | 052 | 323,9 |
| 068 | 127,8 |
| 999 | 225,9 |
| 0809 40 05 | 624 | 193,2 |
| 999 | 193,2 |

(EUR/100 kg)

Tarifna oznaka KN

Oznaka tretje države (1)

Pavšalna uvozna vrednost

0702 00 00

052

45,8

096

65,4

204

44,1

999

51,8

0707 00 05

052

72,2

096

30,2

999

51,2

0709 90 70

052

93,9

999

93,9

0805 50 10

388

60,9

528

57,3

999

59,1

0808 10 80

388

88,8

400

114,5

404

105,3

508

92,8

512

84,4

524

50,0

528

76,5

720

108,8

800

180,6

804

100,4

999

100,2

0809 10 00

052

215,7

999

215,7

0809 20 95

052

323,9

068

127,8

999

225,9

0809 40 05

624

193,2

999

193,2

---

(1)  Nomenklatura držav je določena z Uredbo Komisije (ES) št. 750/2005 (UL L 126, 19.5.2005, str. 12). Oznaka „999“ pomeni „drugega porekla“.

---

| 29.6.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | L 175/41 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2006

SL

Uradni list Evropske unije

L 175/41

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 956/2006

z dne 28. junija 2006

o spremembi Uredbe (EGS) št. 94/92 glede seznama tretjih držav, iz katerih morajo izvirati nekateri ekološko pridelani kmetijski proizvodi, da se lahko tržijo v Skupnosti

(Besedilo velja za EGP)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske Skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EGS) št. 2092/91 z dne 24. junija 1991 o ekološki pridelavi kmetijskih proizvodov in označevanju tovrstno pridelanih kmetijskih proizvodov in živil (1), in zlasti člena 11(1)(a) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Seznam iz člena 11(1) Uredbe (EGS) št. 2092/91 (v nadaljnjem besedilu „seznam“), ki našteva tretje države, iz katerih morajo izvirati nekateri kmetijski proizvodi, pridobljeni po postopku ekološke pridelave, da se lahko tržijo v Skupnosti, je določen v Prilogi k Uredbi Komisije (EGS) št. 94/92 z dne 14. januarja 1992 o podrobnih pravilih za izvajanje ureditve uvozov iz tretjih držav v skladu z Uredbo (EGS) št. 2092/91 o ekološki pridelavi kmetijskih proizvodov in označevanju tovrstno pridelanih kmetijskih proizvodov in živil (2). |
| --- | --- |

(1)

Seznam iz člena 11(1) Uredbe (EGS) št. 2092/91 (v nadaljnjem besedilu „seznam“), ki našteva tretje države, iz katerih morajo izvirati nekateri kmetijski proizvodi, pridobljeni po postopku ekološke pridelave, da se lahko tržijo v Skupnosti, je določen v Prilogi k Uredbi Komisije (EGS) št. 94/92 z dne 14. januarja 1992 o podrobnih pravilih za izvajanje ureditve uvozov iz tretjih držav v skladu z Uredbo (EGS) št. 2092/91 o ekološki pridelavi kmetijskih proizvodov in označevanju tovrstno pridelanih kmetijskih proizvodov in živil (2).

| (2) | Nekateri kmetijski proizvodi, uvoženi iz Indije, se zdaj tržijo v Skupnosti v skladu z odstopanjem iz člena 11(6) Uredbe (EGS) št. 2092/91. |
| --- | --- |

(2)

Nekateri kmetijski proizvodi, uvoženi iz Indije, se zdaj tržijo v Skupnosti v skladu z odstopanjem iz člena 11(6) Uredbe (EGS) št. 2092/91.

| (3) | Indija je Komisiji predložila zahtevek za vključitev na seznam. Predložila je zahtevane informacije iz člena 2(2) Uredbe (EGS) št. 94/92. |
| --- | --- |

(3)

Indija je Komisiji predložila zahtevek za vključitev na seznam. Predložila je zahtevane informacije iz člena 2(2) Uredbe (EGS) št. 94/92.

| (4) | Proučitev informacij in razprava z indijskimi organi, ki je sledila je pripeljala do ugotovitve, da so v navedeni državi pravila za proizvodnjo in kontrolo kmetijskih proizvodov enakovredna tistim iz Uredbe (EGS) št. 2092/91. |
| --- | --- |

(4)

Proučitev informacij in razprava z indijskimi organi, ki je sledila je pripeljala do ugotovitve, da so v navedeni državi pravila za proizvodnjo in kontrolo kmetijskih proizvodov enakovredna tistim iz Uredbe (EGS) št. 2092/91.

| (5) | Komisija je na kraju samem proučila pravila pridelave in kontrolne ukrepe iz člena 11(5) Uredbe (EGS) št. 2092/91, ki se v Indiji dejansko uporabljajo. |
| --- | --- |

(5)

Komisija je na kraju samem proučila pravila pridelave in kontrolne ukrepe iz člena 11(5) Uredbe (EGS) št. 2092/91, ki se v Indiji dejansko uporabljajo.

| (6) | Kostariki in Novi Zelandiji poteče čas trajanja vključitve na seznam 30. junija 2006. Da bi preprečili motnje trgovine je trajanje vključitve navedenih držav treba podaljšati za dodatno obdobje. |
| --- | --- |

(6)

Kostariki in Novi Zelandiji poteče čas trajanja vključitve na seznam 30. junija 2006. Da bi preprečili motnje trgovine je trajanje vključitve navedenih držav treba podaljšati za dodatno obdobje.

| (7) | Avstralija je obvestila Komisijo, da je en kontrolni organ spremenil ime, ime drugega kontrolnega organa pa je bilo popravljeno. |
| --- | --- |

(7)

Avstralija je obvestila Komisijo, da je en kontrolni organ spremenil ime, ime drugega kontrolnega organa pa je bilo popravljeno.

| (8) | Švica je zaprosila Komisijo, da spremeni pogoje za njeno vključitev na seznam v skladu s Sporazumu med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o trgovini s kmetijskimi proizvodi (3), odobrenim s Sklepom 2002/309/ES Sveta in Komisije (4), in zlasti s Prilogo 9 Sporazuma o ekološki pridelavi kmetijskih proizvodov in živil. |
| --- | --- |

(8)

Švica je zaprosila Komisijo, da spremeni pogoje za njeno vključitev na seznam v skladu s Sporazumu med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o trgovini s kmetijskimi proizvodi (3), odobrenim s Sklepom 2002/309/ES Sveta in Komisije (4), in zlasti s Prilogo 9 Sporazuma o ekološki pridelavi kmetijskih proizvodov in živil.

| (9) | Švica je predložila informacije, zahtevane na podlagi člena 2(5) Uredbe (EGS) št. 94/92. Proučitev predloženih informacij je privedla do ugotovitve, da so zahteve enakovredne zahtevam iz zakonodaje Skupnosti. |
| --- | --- |

(9)

Švica je predložila informacije, zahtevane na podlagi člena 2(5) Uredbe (EGS) št. 94/92. Proučitev predloženih informacij je privedla do ugotovitve, da so zahteve enakovredne zahtevam iz zakonodaje Skupnosti.

| (10) | Nova Zelandija je obvestila Komisijo, da je en kontrolni organ spremenil ime. |
| --- | --- |

(10)

Nova Zelandija je obvestila Komisijo, da je en kontrolni organ spremenil ime.

| (11) | Zato je treba ustrezno spremeniti Uredbo (EGS) št. 94/92. |
| --- | --- |

(11)

Zato je treba ustrezno spremeniti Uredbo (EGS) št. 94/92.

| (12) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega s členom 14 Uredbe (EGS) št. 2092/91 – |
| --- | --- |

(12)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega s členom 14 Uredbe (EGS) št. 2092/91 –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Priloga k Uredbi (EGS) št. 94/92 se spremeni, kakor je navedeno v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati sedmi dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 28. junija 2006

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 198, 22.7.1991, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 780/2006 (UL L 137, 25.5.2006, str. 9).

1

(2)  UL L 11, 17.1.1992, str. 14. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 746/2004 (UL L 122, 26.4.2004, str. 10).

2

(3)  UL L 114, 30.4.2002, str. 132.

3

(4)  UL L 114, 30.4.2002, str. 1.

4

---

PRILOGA

Priloga k Uredbi (EGS) št. 94/92 se spremeni:

| 1. | V besedilu v zvezi z Avstralijo se točka 3 nadomesti z naslednjim:






  „3. | Kontrolni organi:






  — | Australian Quarantine and Inspection Service (AQIS) (Department of Agriculture, Fisheries and Forestry); |
| --- | --- | --- | --- |

1.

V besedilu v zvezi z Avstralijo se točka 3 nadomesti z naslednjim:

„3.

Kontrolni organi:

—

Australian Quarantine and Inspection Service (AQIS) (Department of Agriculture, Fisheries and Forestry);

| — | Bio-dynamic Research Institute (BDRI); |
| --- | --- |

—

Bio-dynamic Research Institute (BDRI);

| — | Organic Growers of Avstralija Inc. (OGA); |
| --- | --- |

—

Organic Growers of Avstralija Inc. (OGA);

| — | Organic Food Chain Pty Ltd (OFC); |
| --- | --- |

—

Organic Food Chain Pty Ltd (OFC);

| — | National Association of Sustainable Agriculture, Avstralija (NASAA); |
| --- | --- |

—

National Association of Sustainable Agriculture, Avstralija (NASAA);

| — | Australian Certified Organic Pty. Ltd.“ |
| --- | --- |

—

Australian Certified Organic Pty. Ltd.“

| 2. | V besedilu glede Kostarike se točka 5 nadomesti z:






  „5. | Trajanje vključitve: 30.6.2011.“ |
| --- | --- | --- |

2.

V besedilu glede Kostarike se točka 5 nadomesti z:

„5.

Trajanje vključitve: 30.6.2011.“

| 3. | Po besedilu v zvezi s Kostariko se vstavi:
  „INDIJA






  1. | Kategorije proizvodov:






  (a) | nepredelani proizvodi iz pridelkov v smislu člena 1(1)(a) Uredbe (EGS) št. 2092/91; |
| --- | --- | --- | --- |

3.

Po besedilu v zvezi s Kostariko se vstavi:

„INDIJA

1.

Kategorije proizvodov:

(a)

nepredelani proizvodi iz pridelkov v smislu člena 1(1)(a) Uredbe (EGS) št. 2092/91;

| (b) | živila, sestavljena predvsem iz ene ali več sestavin rastlinskega izvora v smislu člena 1(1)(b) Uredbe (EGS) št. 2092/91. |
| --- | --- |

(b)

živila, sestavljena predvsem iz ene ali več sestavin rastlinskega izvora v smislu člena 1(1)(b) Uredbe (EGS) št. 2092/91.

| 2. | Izvor: proizvodi kategorije 1(a) in ekološko pridelane sestavine v proizvodih kategorije 1(b) so bili pridelani v Indiji. |
| --- | --- |

2.

Izvor: proizvodi kategorije 1(a) in ekološko pridelane sestavine v proizvodih kategorije 1(b) so bili pridelani v Indiji.

| 3. | Kontrolni organi:






  — | BVQI (India) Pvt. Ltd; |
| --- | --- | --- |

3.

Kontrolni organi:

—

BVQI (India) Pvt. Ltd;

| — | Ecocert SA (India Branch Office); |
| --- | --- |

—

Ecocert SA (India Branch Office);

| — | IMO Control Private Limited; |
| --- | --- |

—

IMO Control Private Limited;

| — | Indian Organic Certification Agency (INDOCERT); |
| --- | --- |

—

Indian Organic Certification Agency (INDOCERT);

| — | International Resources for Fairer Trade; |
| --- | --- |

—

International Resources for Fairer Trade;

| — | Lacon Quality Certification Pvt. Ltd; |
| --- | --- |

—

Lacon Quality Certification Pvt. Ltd;

| — | Natural Organic Certification Association; |
| --- | --- |

—

Natural Organic Certification Association;

| — | OneCert Asia Agri Certification private Limited; |
| --- | --- |

—

OneCert Asia Agri Certification private Limited;

| — | SGS India Pvt. Ltd; |
| --- | --- |

—

SGS India Pvt. Ltd;

| — | Skal International (India); |
| --- | --- |

—

Skal International (India);

| — | Uttaranchal State Organic Certification Agency (USOCA). |
| --- | --- |

—

Uttaranchal State Organic Certification Agency (USOCA).

| 4. | Organi za izdajo potrdil: kakor pri točki 3. |
| --- | --- |

4.

Organi za izdajo potrdil: kakor pri točki 3.

| 5. | Trajanje vključitve: 30.6.2009.“ |
| --- | --- |

5.

Trajanje vključitve: 30.6.2009.“

| 4. | Besedilo v zvezi s Švico se spremeni:






  (a) | Točka 1 se nadomesti z naslednjim:






  „1. | Kategorije proizvodov:






  (a) | nepredelani proizvodi iz pridelkov in živina ter nepredelani živalski proizvodi v smislu člena 1(1)(a) Uredbe (EGS) št. 2092/91, razen:






  — | proizvodov, pridelanih med obdobjem preusmeritve iz člena 5(5) navedene uredbe; |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

4.

Besedilo v zvezi s Švico se spremeni:

(a)

Točka 1 se nadomesti z naslednjim:

„1.

Kategorije proizvodov:

(a)

nepredelani proizvodi iz pridelkov in živina ter nepredelani živalski proizvodi v smislu člena 1(1)(a) Uredbe (EGS) št. 2092/91, razen:

—

proizvodov, pridelanih med obdobjem preusmeritve iz člena 5(5) navedene uredbe;

| (b) | predelani kmetijski pridelki in živalski proizvodi, namenjeni prehrani ljudi v smislu člena 1(1)(b) Uredbe (EGS) št. 2092/91, razen:






  — | proizvodov iz člena 5(5) navedene uredbe, ki vsebujejo sestavino kmetijskega izvora, pridelano med obdobjem preusmeritve.“ |
| --- | --- | --- |

(b)

predelani kmetijski pridelki in živalski proizvodi, namenjeni prehrani ljudi v smislu člena 1(1)(b) Uredbe (EGS) št. 2092/91, razen:

—

proizvodov iz člena 5(5) navedene uredbe, ki vsebujejo sestavino kmetijskega izvora, pridelano med obdobjem preusmeritve.“

| (b) | Točka 3 se nadomesti z naslednjim:






  „3. | Kontrolni organi:






  — | Institut für Marktökologie (IMO); |
| --- | --- | --- | --- |

(b)

Točka 3 se nadomesti z naslednjim:

„3.

Kontrolni organi:

—

Institut für Marktökologie (IMO);

| — | bio.inspecta AG; |
| --- | --- |

—

bio.inspecta AG;

| — | Schweizerische Vereinigung für Qualitäts- und Management-Systeme (SQS); |
| --- | --- |

—

Schweizerische Vereinigung für Qualitäts- und Management-Systeme (SQS);

| — | Bio Test Agro (BTA).“ |
| --- | --- |

—

Bio Test Agro (BTA).“

| 5. | Besedilo v zvezi z Novo Zelandijo se spremeni:






  (a) | Točka 3 se nadomesti z naslednjim:






  „3. | Kontrolni organi:






  — | AgriQuality; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

5.

Besedilo v zvezi z Novo Zelandijo se spremeni:

(a)

Točka 3 se nadomesti z naslednjim:

„3.

Kontrolni organi:

—

AgriQuality;

| — | BIO-GRO New Zealand.“ |
| --- | --- |

—

BIO-GRO New Zealand.“

| (b) | Točka 5 se nadomesti z naslednjim:






  „5. | Trajanje vključitve: 30.6.2011.“ |
| --- | --- | --- |

(b)

Točka 5 se nadomesti z naslednjim:

„5.

Trajanje vključitve: 30.6.2011.“

---

| 29.6.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | L 175/45 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2006

SL

Uradni list Evropske unije

L 175/45

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 957/2006

z dne 28. junija 2006

o uvrščanju določenega blaga v kombinirano nomenklaturo in spremembi Uredbe (EGS) št. 48/90

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EGS) št. 2658/87 z dne 23. julija 1987 o tarifni in statistični nomenklaturi ter skupni carinski tarifi (1), in zlasti člena 9(1)(a) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Za zagotovitev enotne uporabe kombinirane nomenklature, priložene k Uredbi (EGS) št. 2658/87, je treba sprejeti ukrepe v zvezi z uvrščanjem blaga iz Priloge k tej uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Za zagotovitev enotne uporabe kombinirane nomenklature, priložene k Uredbi (EGS) št. 2658/87, je treba sprejeti ukrepe v zvezi z uvrščanjem blaga iz Priloge k tej uredbi.

| (2) | Uredba (EGS) št. 2658/87 je določila splošna pravila za razlago kombinirane nomenklature. Pravila se nanašajo tudi na katero koli drugo nomenklaturo, ki na njej temelji delno ali v celoti ali ji dodaja kakršen koli dodaten pododdelek in je vzpostavljena s posebnimi določbami Skupnosti z namenom uporabe tarifnih in drugih ukrepov v zvezi z blagovno menjavo. |
| --- | --- |

(2)

Uredba (EGS) št. 2658/87 je določila splošna pravila za razlago kombinirane nomenklature. Pravila se nanašajo tudi na katero koli drugo nomenklaturo, ki na njej temelji delno ali v celoti ali ji dodaja kakršen koli dodaten pododdelek in je vzpostavljena s posebnimi določbami Skupnosti z namenom uporabe tarifnih in drugih ukrepov v zvezi z blagovno menjavo.

| (3) | V skladu s temi splošnimi pravili je treba blago, poimenovano v stolpcu 1 preglednice, določene v Prilogi k tej uredbi, uvrstiti pod oznake KN iz stolpca 2 iz utemeljitev, določenih v stolpcu 3 te preglednice. |
| --- | --- |

(3)

V skladu s temi splošnimi pravili je treba blago, poimenovano v stolpcu 1 preglednice, določene v Prilogi k tej uredbi, uvrstiti pod oznake KN iz stolpca 2 iz utemeljitev, določenih v stolpcu 3 te preglednice.

| (4) | Primerno je zagotoviti, da se imetnik v skladu s členom 12(6) Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92 z dne 12. oktobra 1992 o carinskem zakoniku Skupnosti (2) še tri mesece lahko sklicuje na zavezujoče tarifne informacije, ki jih izdajajo carinski organi držav članic v zvezi z uvrščanjem blaga v kombinirano nomenklaturo in niso v skladu s to uredbo. |
| --- | --- |

(4)

Primerno je zagotoviti, da se imetnik v skladu s členom 12(6) Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92 z dne 12. oktobra 1992 o carinskem zakoniku Skupnosti (2) še tri mesece lahko sklicuje na zavezujoče tarifne informacije, ki jih izdajajo carinski organi držav članic v zvezi z uvrščanjem blaga v kombinirano nomenklaturo in niso v skladu s to uredbo.

| (5) | Uvrstitev „matričnih zaslonov“ v Uredbi Komisije (EGS) št. 48/90 z dne 9. januarja 1990 o uvrstitvi določenega blaga v kombinirano nomenklaturo (3) je povzročila nepravilno uvrstitev in zato je treba točko 2 Priloge k tej uredbi črtati. |
| --- | --- |

(5)

Uvrstitev „matričnih zaslonov“ v Uredbi Komisije (EGS) št. 48/90 z dne 9. januarja 1990 o uvrstitvi določenega blaga v kombinirano nomenklaturo (3) je povzročila nepravilno uvrstitev in zato je treba točko 2 Priloge k tej uredbi črtati.

| (6) | Za točko 3 Priloge k tej uredbi Odbor za carinski zakonik ni dal mnenja v okviru roka, ki ga je določil njegov predsednik. |
| --- | --- |

(6)

Za točko 3 Priloge k tej uredbi Odbor za carinski zakonik ni dal mnenja v okviru roka, ki ga je določil njegov predsednik.

| (7) | Za točki 1 in 2 Priloge k tej uredbi so ukrepi v skladu z mnenjem Odbora za carinski zakonik – |
| --- | --- |

(7)

Za točki 1 in 2 Priloge k tej uredbi so ukrepi v skladu z mnenjem Odbora za carinski zakonik –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Blago, poimenovano v stolpcu 1 preglednice iz Priloge, se uvrsti v okvir kombinirane nomenklature pod oznake KN, navedene v stolpcu 2 te preglednice.

Člen 2

Na zavezujoče tarifne informacije, ki jih izdajajo carinski organi držav članic in niso v skladu s to uredbo, se je v skladu s členom 12(6) Uredbe (EGS) št. 2913/92 mogoče sklicevati še tri mesece.

Člen 3

Točka 2 Priloge k Uredbi (EGS) št. 48/90 se črta.

Člen 4

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 28. junija 2006

Za Komisijo

László KOVÁCS

Član Komisije

---

(1)  UL L 256, 7.9.1987, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 838/2006 (UL L 154, 8.6.2006, str. 1).

1

(2)  UL L 302, 19.10.1992, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 648/2005 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 117, 4.5.2005, str. 13).

2

(3)  UL L 8, 11.1.1990, str. 16. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 705/2005 (UL L 118, 5.5.2005, str. 18).

3

---

PRILOGA

| Poimenovanje blaga | Uvrstitev
  (oznaka KN) | Utemeljitev |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| 1. | Grafični in alfa-numerični prikazovalnik na podlagi tehnologije tekočih kristalov z enobarvno pasivno matriko.
  Prikazovalnik je sestavljen iz plasti tekočih kristalov, ki je stisnjena med dve stekleni plošči s številnimi točkami (te so v 64 vrsticah in 240 stolpcih) in elektronsko vmesniško ploščo s tehnologijo C-MOS.
  Lahko se vdela v druge izdelke.
  Ne more prikazovati video slik. |

Poimenovanje blaga

Uvrstitev

(oznaka KN)

Utemeljitev

(1)

(2)

(3)

1.

Grafični in alfa-numerični prikazovalnik na podlagi tehnologije tekočih kristalov z enobarvno pasivno matriko.

Prikazovalnik je sestavljen iz plasti tekočih kristalov, ki je stisnjena med dve stekleni plošči s številnimi točkami (te so v 64 vrsticah in 240 stolpcih) in elektronsko vmesniško ploščo s tehnologijo C-MOS.

Lahko se vdela v druge izdelke.

Ne more prikazovati video slik.

8531 20 95

Uvrstitev opredeljujejo določbe splošnih pravil 1 in 6 za razlago kombinirane nomenklature in besedilo k oznakam KN 8531, 8531 20 in 8531 20 95.

Prikazovalnik vsebuje elektronsko vmesniško ploščo. Zato ga ni mogoče uvrstiti med naprave na tekoče kristale iz tarifne številke 9013 (glej tudi pojasnjevalne opombe HS za tarifno številko 9013 (1)).

Prikazovalnik ne vsebuje elektronike za reprodukcijo video signalov. Zato ga ni mogoče uvrstiti med video monitorje iz tarifne številke 8528.

Prikazovalnik je indikatorska tabla iz tarifne številke 8531 in lahko prikazuje samo grafike in alfa-numerične znake (glej tudi pojasnjevalne opombe HS za tarifno številko 8531 (D)).

| 2. | Izdelek znan kot „LCD-modul (z zaslonom na dotik)“ v obliki naprave na tekoče kristale z aktivno matriko z enoto za osvetlitev ozadja, inverterji, tiskanimi vezji s krmilno elektroniko, ki služi samo naslavljanju točk. Naprava na tekoče kristale je sestavljena iz plasti tekočih kristalov, ki je stisnjena med dve stekleni plošči. Zunanja plast steklenih celic je prekrita s tenkim kovinskim prevodnim in uporovnim slojem.
  Modul je izdelan na podlagi tehnologije tankoplastnih tranzistorjev (TFT). Splošne dimenzije so 34,5 (Š) × 35,3 (V) × 16,5 (G) cm z diagonalno izmero zaslona 38,1 cm (15′′).
  Modul ne vključuje nobene druge elektronske komponente (na primer električnega napajanja, video konverterjev, normirnega vezja, tunerja itd.) ali vmesnikov za povezavo z drugimi aparati. |
| --- | --- |

2.

Izdelek znan kot „LCD-modul (z zaslonom na dotik)“ v obliki naprave na tekoče kristale z aktivno matriko z enoto za osvetlitev ozadja, inverterji, tiskanimi vezji s krmilno elektroniko, ki služi samo naslavljanju točk. Naprava na tekoče kristale je sestavljena iz plasti tekočih kristalov, ki je stisnjena med dve stekleni plošči. Zunanja plast steklenih celic je prekrita s tenkim kovinskim prevodnim in uporovnim slojem.

Modul je izdelan na podlagi tehnologije tankoplastnih tranzistorjev (TFT). Splošne dimenzije so 34,5 (Š) × 35,3 (V) × 16,5 (G) cm z diagonalno izmero zaslona 38,1 cm (15′′).

Modul ne vključuje nobene druge elektronske komponente (na primer električnega napajanja, video konverterjev, normirnega vezja, tunerja itd.) ali vmesnikov za povezavo z drugimi aparati.

8548 90 90

Uvrstitev opredeljujejo določbe splošnih pravil 1 in 6 za razlago kombinirane nomenklature, opomba 2(c) k oddelku XVI in besedilo k oznakam KN 8548, 8548 90 in 8548 90 90.

Modul je del, ki ni primeren za izključno ali pretežno uporabo s posebno vrsto strojev iz oddelka XVI. Zato je v skladu z opombo 2(c) k oddelku XVI uvrščen pod tarifno številko 8548.

| 3. | Izdelek, znan kot „LCD-modul“ v obliki naprave na tekoče kristale z aktivno matriko z enoto za osvetlitev ozadja, inverterji in tiskanimi vezji s krmilno elektroniko, ki služi samo naslavljanju točk.
  Modul je izdelan na podlagi tehnologije tankoplastnih tranzistorjev (TFT). Splošne dimenzije so 75,9 (Š) × 44,9 (V) × 4,9 (G) cm z diagonalno izmero zaslona 81,6 cm (32′′) in ločljivostjo 1 366 × 768 točk.
  Modul ne vključuje nobene druge elektronske komponente (na primer električnega napajanja, video konverterjev, normirnega vezja, tunerja itd.) ali vmesnikov za povezavo z drugimi aparati. |
| --- | --- |

3.

Izdelek, znan kot „LCD-modul“ v obliki naprave na tekoče kristale z aktivno matriko z enoto za osvetlitev ozadja, inverterji in tiskanimi vezji s krmilno elektroniko, ki služi samo naslavljanju točk.

Modul je izdelan na podlagi tehnologije tankoplastnih tranzistorjev (TFT). Splošne dimenzije so 75,9 (Š) × 44,9 (V) × 4,9 (G) cm z diagonalno izmero zaslona 81,6 cm (32′′) in ločljivostjo 1 366 × 768 točk.

Modul ne vključuje nobene druge elektronske komponente (na primer električnega napajanja, video konverterjev, normirnega vezja, tunerja itd.) ali vmesnikov za povezavo z drugimi aparati.

8529 90 81

Uvrstitev opredeljujejo določbe splošnih pravil 1 in 6 za razlago kombinirane nomenklature, opomba 2(b) k oddelku XVI in besedilo k oznakam KN 8529, 8529 90 in 8529 90 81.

Modula ni mogoče uvrstiti pod tarifno številko 9013, saj vsebuje enoto za osvetlitev ozadja, inverterje, tiskana vezja s krmilno elektroniko, ki služi samo naslavljanju točk (glej tudi pojasnjevalne opombe HS za tarifno številko 9013 (1)).

Modula ni mogoče uvrstiti pod tarifno številko 8473 kot dela prikazovalne enote strojev za avtomatsko obdelavo podatkov, saj ni primeren samo za izključno ali pretežno uporabo s stroji za avtomatsko obdelavo podatkov iz tarifne številke 8471.

Modula ni mogoče uvrstiti pod tarifno številko 8531, ker ni električni aparat za vizualno signalizacijo ali del takega aparata v skladu z njegovimi značilnostmi (glej tudi pojasnjevalne opombe HS za tarifno številko 8531).

Zaradi njegovih značilnosti (npr. dimenzij in ločljivosti) se modul uvršča pod tarifno številko 8529, saj je primeren samo za izključno ali pretežno uporabo z aparatom iz tarifne številke 8528.

---

| 29.6.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | L 175/49 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2006

SL

Uradni list Evropske unije

L 175/49

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 958/2006

z dne 28. junija 2006

o stalnem javnem razpisu v okviru tržnega leta 2006/2007 za določitev povračil pri izvozu belega sladkorja

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 318/2006 z dne 20. februarja 2006 o skupni ureditvi trgov v sektorju sladkorja (1), in zlasti člena 23(4) ter člena 40(1)(g) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Ob upoštevanju stanja na trgu sladkorja v Skupnosti in na svetovnem trgu je očitno smiselno v najkrajšem možnem času objaviti stalni javni razpis za izvoz belega sladkorja v okviru tržnega leta 2006/2007, ki ob upoštevanju možnih nihanj svetovnih cen odpira možnost določitve povračil pri izvozu. |
| --- | --- |

(1)

Ob upoštevanju stanja na trgu sladkorja v Skupnosti in na svetovnem trgu je očitno smiselno v najkrajšem možnem času objaviti stalni javni razpis za izvoz belega sladkorja v okviru tržnega leta 2006/2007, ki ob upoštevanju možnih nihanj svetovnih cen odpira možnost določitve povračil pri izvozu.

| (2) | Treba je uporabiti splošna pravila postopka javnega razpisa za določitev povračil pri izvozu sladkorja, določena v členu 32 Uredbe (ES) št. 318/2006. |
| --- | --- |

(2)

Treba je uporabiti splošna pravila postopka javnega razpisa za določitev povračil pri izvozu sladkorja, določena v členu 32 Uredbe (ES) št. 318/2006.

| (3) | Pri trgovanju z nekaterimi proizvodi iz sektorja sladkorja med Skupnostjo na eni strani ter Bolgarijo in Romunijo na drugi strani se še vedno uporabljajo uvozne dajatve in povračila pri izvozu, stopnja povračil pri izvozu pa je občutno višja od stopnje uvoznih dajatev. Zaradi pristopa navedenih držav k Evropski uniji bi ta razlika lahko vodila k špekulativnim tržnim gibanjem. |
| --- | --- |

(3)

Pri trgovanju z nekaterimi proizvodi iz sektorja sladkorja med Skupnostjo na eni strani ter Bolgarijo in Romunijo na drugi strani se še vedno uporabljajo uvozne dajatve in povračila pri izvozu, stopnja povračil pri izvozu pa je občutno višja od stopnje uvoznih dajatev. Zaradi pristopa navedenih držav k Evropski uniji bi ta razlika lahko vodila k špekulativnim tržnim gibanjem.

| (4) | Da bi se izognili kakršnim koli zlorabam pri ponovnem uvozu ali ponovnem vnosu proizvodov iz sektorja sladkorja, za katera so bila izplačana povračila pri izvozu, v Skupnost, se za celotno skupino držav Zahodnega Balkana ne bo odobrilo povračil pri izvozu. |
| --- | --- |

(4)

Da bi se izognili kakršnim koli zlorabam pri ponovnem uvozu ali ponovnem vnosu proizvodov iz sektorja sladkorja, za katera so bila izplačana povračila pri izvozu, v Skupnost, se za celotno skupino držav Zahodnega Balkana ne bo odobrilo povračil pri izvozu.

| (5) | Ob upoštevanju posebnosti postopka je nujno določiti ustrezne določbe glede izvoznih certifikatov, izdanih zaradi stalnega javnega razpisa, zlasti glede roka za izdajo certifikatov, obdobja njihove veljavnosti, višine finančnega jamstva in količine, za katero se v certifikatu določi izvozna obveznost. Vendar pa morajo določbe Uredbe Komisije (ES) št. 1291/2000 z dne 9. junija 2000 o določitvi skupnih podrobnih pravil za uporabo sistema uvoznih in izvoznih dovoljenj in potrdil o vnaprejšnji določitvi za kmetijske proizvode (2) ter določbe Uredbe Komisije (EGS) št. 120/89 z dne 19. januarja 1989 o določitvi skupnih podrobnih pravil za uporabo izvoznih prelevmanov in dajatev za kmetijske proizvode (3) ostati veljavne. |
| --- | --- |

(5)

Ob upoštevanju posebnosti postopka je nujno določiti ustrezne določbe glede izvoznih certifikatov, izdanih zaradi stalnega javnega razpisa, zlasti glede roka za izdajo certifikatov, obdobja njihove veljavnosti, višine finančnega jamstva in količine, za katero se v certifikatu določi izvozna obveznost. Vendar pa morajo določbe Uredbe Komisije (ES) št. 1291/2000 z dne 9. junija 2000 o določitvi skupnih podrobnih pravil za uporabo sistema uvoznih in izvoznih dovoljenj in potrdil o vnaprejšnji določitvi za kmetijske proizvode (2) ter določbe Uredbe Komisije (EGS) št. 120/89 z dne 19. januarja 1989 o določitvi skupnih podrobnih pravil za uporabo izvoznih prelevmanov in dajatev za kmetijske proizvode (3) ostati veljavne.

| (6) | Določbe te uredbe nadomeščajo, kar zadeva delne javne razpise za mesec julij 2006, določbe Uredbe Komisije (ES) št. 1138/2005 z dne 15. julija 2005 o stalnem javnem razpisu v okviru tržnega leta 2005/2006 za določitev prelevmanov in/ali povračil pri izvozu belega sladkorja (4). Navedeno uredbo je zato treba zaradi preglednosti in pravne jasnosti s 1. julijem 2006 razveljaviti. |
| --- | --- |

(6)

Določbe te uredbe nadomeščajo, kar zadeva delne javne razpise za mesec julij 2006, določbe Uredbe Komisije (ES) št. 1138/2005 z dne 15. julija 2005 o stalnem javnem razpisu v okviru tržnega leta 2005/2006 za določitev prelevmanov in/ali povračil pri izvozu belega sladkorja (4). Navedeno uredbo je zato treba zaradi preglednosti in pravne jasnosti s 1. julijem 2006 razveljaviti.

| (7) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za sladkor – |
| --- | --- |

(7)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za sladkor –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

1.   Izvede se stalni javni razpis za določitev povračil pri izvozu belega sladkorja pod oznako KN 1701 99 10 za vse destinacije z izjemo Albanije, Bolgarije, Hrvaške, Bosne in Hercegovine, Srbije in Črne gore (5), Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije in Romunije. V obdobju veljavnosti tega stalnega razpisa se izvedejo delni razpisi.

2.   Stalni javni razpis je odprt do 27. septembra 2007.

Člen 2

1.   Obvestilo o javnem razpisu se objavi v Uradnem listu Evropske unije. Na tej podlagi države članice sestavijo obvestilo o javnem razpisu, ki ga lahko objavijo ali objavo naročijo drugje.

2.   Obvestilo o javnem razpisu vsebuje zlasti razpisne pogoje.

3.   Obvestilo o javnem razpisu se lahko v obdobju veljavnosti stalnega razpisa spremeni. Spremeni se, če se v tem obdobju veljavnosti spremenijo razpisni pogoji.

Člen 3

1.   Obdobje za predložitev ponudb za prvi delni javni razpis:

| (a) | se začne 5. julija 2006; |
| --- | --- |

(a)

se začne 5. julija 2006;

| (b) | se konča v četrtek, 13. julija 2006, ob 10. uri po bruseljskem času. |
| --- | --- |

(b)

se konča v četrtek, 13. julija 2006, ob 10. uri po bruseljskem času.

2.   Obdobje za predložitev ponudb za vsakega od naslednjih delnih javnih razpisov:

| (a) | se začne prvi delovni dan, ki sledi dnevu poteka obdobja za prejšnji delni javni razpis; |
| --- | --- |

(a)

se začne prvi delovni dan, ki sledi dnevu poteka obdobja za prejšnji delni javni razpis;

| (b) | se konča na naslednje datume ob 10. uri po bruseljskem času:






  — | 27. julija 2006, |
| --- | --- | --- |

(b)

se konča na naslednje datume ob 10. uri po bruseljskem času:

—

27. julija 2006,

| — | 10. in 31. avgusta 2006, |
| --- | --- |

—

10. in 31. avgusta 2006,

| — | 14. in 28. septembra 2006, |
| --- | --- |

—

14. in 28. septembra 2006,

| — | 5. in 19. oktobra 2006, |
| --- | --- |

—

5. in 19. oktobra 2006,

| — | 9. in 23. novembra 2006, |
| --- | --- |

—

9. in 23. novembra 2006,

| — | 7. in 21. decembra 2006, |
| --- | --- |

—

7. in 21. decembra 2006,

| — | 11. in 25. januarja 2007, |
| --- | --- |

—

11. in 25. januarja 2007,

| — | 8. in 22. februarja 2007, |
| --- | --- |

—

8. in 22. februarja 2007,

| — | 8. in 29. marca 2007, |
| --- | --- |

—

8. in 29. marca 2007,

| — | 19. in 26. aprila 2007, |
| --- | --- |

—

19. in 26. aprila 2007,

| — | 10. in 24. maja 2007, |
| --- | --- |

—

10. in 24. maja 2007,

| — | 14. in 28. junija 2007, |
| --- | --- |

—

14. in 28. junija 2007,

| — | 12. in 19. julija 2007, |
| --- | --- |

—

12. in 19. julija 2007,

| — | 9. in 30. avgusta 2007, |
| --- | --- |

—

9. in 30. avgusta 2007,

| — | 13. in 27. septembra 2007. |
| --- | --- |

—

13. in 27. septembra 2007.

Člen 4

1.   Zainteresirani ponudniki sodelujejo pri javnem razpisu na enega od naslednjih načinov:

| (a) | s predložitvijo pisne ponudbe pristojnemu organu države članice, s prejemom potrdila o prejetju; |
| --- | --- |

(a)

s predložitvijo pisne ponudbe pristojnemu organu države članice, s prejemom potrdila o prejetju;

| (b) | s priporočenim pismom ali s telegramom, naslovljenim na navedeni organ; |
| --- | --- |

(b)

s priporočenim pismom ali s telegramom, naslovljenim na navedeni organ;

| (c) | po teleksu, telefaksu ali elektronski pošti, naslovljeni na navedeni organ, v kolikor le-ta sprejema takšne oblike sporočanja. |
| --- | --- |

(c)

po teleksu, telefaksu ali elektronski pošti, naslovljeni na navedeni organ, v kolikor le-ta sprejema takšne oblike sporočanja.

2.   Ponudba je veljavna le, če so izpolnjeni naslednji pogoji:

| (a) | ponudba vsebuje:






  (i) | oznako javnega razpisa in delnega javnega razpisa; |
| --- | --- | --- |

(a)

ponudba vsebuje:

(i)

oznako javnega razpisa in delnega javnega razpisa;

| (ii) | ime in naslov ponudnika ter njegovo identifikacijsko številko DDV; |
| --- | --- |

(ii)

ime in naslov ponudnika ter njegovo identifikacijsko številko DDV;

| (iii) | količino belega sladkorja za izvoz; |
| --- | --- |

(iii)

količino belega sladkorja za izvoz;

| (iv) | višino povračila pri izvozu, na 100 kilogramov belega sladkorja, izraženo v eurih na tri decimalke natančno; |
| --- | --- |

(iv)

višino povračila pri izvozu, na 100 kilogramov belega sladkorja, izraženo v eurih na tri decimalke natančno;

| (v) | višino finančnega jamstva v skladu s členom 5(1), ki se ga položi za količino sladkorja iz točke (iii) in izraženega v valuti države članice, kjer je ponudba narejena; |
| --- | --- |

(v)

višino finančnega jamstva v skladu s členom 5(1), ki se ga položi za količino sladkorja iz točke (iii) in izraženega v valuti države članice, kjer je ponudba narejena;

| (b) | najmanjša količina za izvoz je 250 ton belega sladkorja; |
| --- | --- |

(b)

najmanjša količina za izvoz je 250 ton belega sladkorja;

| (c) | pred potekom obdobja za predložitev ponudb se predloži dokazilo, da je ponudnik položil finančno jamstvo, navedeno v ponudbi; |
| --- | --- |

(c)

pred potekom obdobja za predložitev ponudb se predloži dokazilo, da je ponudnik položil finančno jamstvo, navedeno v ponudbi;

| (d) | ponudba vsebuje izjavo ponudnika, s katero se v primeru, da bo njegova ponudba izbrana, zavezuje zaprositi v roku, navedenem v drugem pododstavku člena 11(2), za izvozni certifikat ali certifikate za količine belega sladkorja za izvoz; |
| --- | --- |

(d)

ponudba vsebuje izjavo ponudnika, s katero se v primeru, da bo njegova ponudba izbrana, zavezuje zaprositi v roku, navedenem v drugem pododstavku člena 11(2), za izvozni certifikat ali certifikate za količine belega sladkorja za izvoz;

| (e) | ponudba vsebuje izjavo ponudnika, s katero se v primeru, da bo njegova ponudba izbrana, zavezuje:






  (i) | izvršiti finančno jamstvo s plačilom zneska iz člena 12(3), kadar izvozna obveznost, ki izhaja iz izvoznega certifikata iz člena 11(2), ni bila izpolnjena; |
| --- | --- | --- |

(e)

ponudba vsebuje izjavo ponudnika, s katero se v primeru, da bo njegova ponudba izbrana, zavezuje:

(i)

izvršiti finančno jamstvo s plačilom zneska iz člena 12(3), kadar izvozna obveznost, ki izhaja iz izvoznega certifikata iz člena 11(2), ni bila izpolnjena;

| (ii) | v tridesetih dneh po dnevu poteka veljavnosti certifikata obvestiti organ, ki je izdal zadevni izvozni certifikat, o količini ali količinah, za katere izvozni certifikat ni bil uporabljen. |
| --- | --- |

(ii)

v tridesetih dneh po dnevu poteka veljavnosti certifikata obvestiti organ, ki je izdal zadevni izvozni certifikat, o količini ali količinah, za katere izvozni certifikat ni bil uporabljen.

3.   Ponudba lahko vsebuje navedbo, da se smatra za predloženo le, če je izpolnjen eden ali oba naslednja pogoja:

| (a) | odločitev o minimalni višini povračila pri izvozu mora biti sprejeta na dan poteka obdobja za predložitev zadevnih ponudb; |
| --- | --- |

(a)

odločitev o minimalni višini povračila pri izvozu mora biti sprejeta na dan poteka obdobja za predložitev zadevnih ponudb;

| (b) | dodelitev v okviru javnega razpisa se mora nanašati na celotno ali na določen del ponujene količine. |
| --- | --- |

(b)

dodelitev v okviru javnega razpisa se mora nanašati na celotno ali na določen del ponujene količine.

4.   Ponudba, ki ni predložena v skladu z odstavkoma 1 in 2 ali vsebuje pogoje, ki niso navedeni v tem javnem razpisu, se ne upošteva.

5.   Ponudbe, ki je bila predložena, ni mogoče umakniti.

Člen 5

1.   Vsak ponudnik položi finančno jamstvo v višini 11 EUR za 100 kilogramov belega sladkorja za izvoz v okviru tega javnega razpisa.

Ne glede na člen 12(3) to finančno jamstvo za ponudnike predstavlja jamstvo izvoznega certifikata od predložitve prošnje iz člena 11(2).

2.   Ponudnik lahko finančno jamstvo iz odstavka 1 položi v gotovini ali v obliki finančnega jamstva, ki ga da ustanova, katera izpolnjuje merila države članice, v kateri je ponudba predložena.

3.   Finančno jamstvo iz odstavka 1 se sprosti:

| (a) | z vidika ponudnikov, za količino, za katero ni bila predložena nadaljnja ponudba; |
| --- | --- |

(a)

z vidika ponudnikov, za količino, za katero ni bila predložena nadaljnja ponudba;

| (b) | z vidika izbranih ponudnikov, ki niso zaprosili za zadevni izvozni certifikat v roku iz drugega pododstavka člena 11(2), v višini 10 EUR za 100 kilogramov belega sladkorja; |
| --- | --- |

(b)

z vidika izbranih ponudnikov, ki niso zaprosili za zadevni izvozni certifikat v roku iz drugega pododstavka člena 11(2), v višini 10 EUR za 100 kilogramov belega sladkorja;

| (c) | z vidika izbranih ponudnikov, za količino, za katero so izpolnili, v smislu točke (b) člena 31 in točke (b)(i) člena 32(1) Uredbe (ES) št. 1291/2000, izvozno obveznost, ki izhaja iz certifikata iz člena 11(2) te uredbe, pod pogoji iz člena 35 Uredbe (ES) št. 1291/2000. |
| --- | --- |

(c)

z vidika izbranih ponudnikov, za količino, za katero so izpolnili, v smislu točke (b) člena 31 in točke (b)(i) člena 32(1) Uredbe (ES) št. 1291/2000, izvozno obveznost, ki izhaja iz certifikata iz člena 11(2) te uredbe, pod pogoji iz člena 35 Uredbe (ES) št. 1291/2000.

V primeru iz točke (b) prvega pododstavka se sproščeni del finančnega jamstva, če je to potrebno, zmanjša za razliko med maksimalno višino povračila pri izvozu, določeno za zadevni delni javni razpis, in maksimalno višino povračila pri izvozu, določeno za naslednji delni javni razpis, kadar je zadnji znesek višji od prvega.

Razen v primeru višje sile se del finančnega jamstva ali finančno jamstvo, ki se ne sprosti, zaseže za količino sladkorja, za katero niso bile izpolnjene ustrezne obveznosti.

4.   V primeru višje sile pristojni organ zadevne države članice sprejme potrebne ukrepe za sprostitev finančnega jamstva, upoštevajoč razloge, na katere se sklicuje zainteresirana stran.

Člen 6

1.   Ocenjevanje ponudb ni javno in ga opravi za to pristojni organ. Osebe, navzoče pri preučitvi ponudb, so obvezane, da v zvezi s tem ne razkrijejo nobenih podatkov.

2.   Ponudbe, predložene v skladu z določbami te uredbe, so prenesene, če so upravičene, anonimno in morajo preko posrednika držav članic prispeti na Komisijo najkasneje eno uro in 30 minut po poteku roka za tedensko predložitev ponudb, kot je predvideno v obvestilu o javnem razpisu.

Če ni prispela nobena ponudba, države članice v istem roku o tem obvestijo Komisijo.

Člen 7

1.   Po pregledu prejetih ponudb se lahko določi največja količina za delni javni razpis.

2.   Odloči se lahko, da se za določeni del delnega javnega razpisa ne izbere ponudnika.

Člen 8

1.   Če se Komisija odloči izbrati ponudnika za delni javni razpis, v skladu s postopkom iz člena 39(2) Uredbe (ES) št. 318/2006 določi najvišji znesek povračila pri izvozu. Ta znesek se določi ob upoštevanju zlasti stanja in predvidenega razvoja na trgu sladkorja v Skupnosti in na svetovnem trgu.

2.   Brez poseganja v uporabo člena 9 je izbran tisti ponudnik ali ponudniki, katerih ponudba ustreza stopnji maksimalne višine povračila pri izvozu ali nižji stopnji od te višine.

Člen 9

1.   Če je bila za delni javni razpis določena največja količina, je izbran tisti ponudnik, katerega ponudba vsebuje najnižje povračilo pri izvozu. Če največja količina ni popolnoma porabljena s to ponudbo, se izbira ponudnike do porabe zgoraj navedene količine glede na višino povračila začenši od najnižjega.

2.   V primeru, da bi postopek izbire ponudnika iz odstavka 1 ob upoštevanju določene ponudbe povzročil presežek največje količine, se izbere zadevnega ponudnika samo za preostali znesek v okviru največje količine. Ponudbe, ki navajajo enako povračilo in ki bi, če bi bila sprejeta skupna količina, ki jo predstavljajo, povzročile presežek največje količine, se upoštevajo glede na naslednja pravila:

| (a) | v sorazmerju do celotne količine, navedene v vsaki od ponudb; |
| --- | --- |

(a)

v sorazmerju do celotne količine, navedene v vsaki od ponudb;

| (b) | z dodeljevanjem, do višine največje tonaže, ki jo je treba določiti; |
| --- | --- |

(b)

z dodeljevanjem, do višine največje tonaže, ki jo je treba določiti;

| (c) | z žrebanjem. |
| --- | --- |

(c)

z žrebanjem.

Člen 10

1.   Pristojni organ zadevne države članice takoj obvesti vse ponudnike o rezultatu njihovega sodelovanja na javnem razpisu. Poleg tega ta organ pošlje izbranim ponudnikom izjavo o dodelitvi.

2.   Izjava o dodelitvi mora vsebovati vsaj:

| (a) | oznako javnega razpisa; |
| --- | --- |

(a)

oznako javnega razpisa;

| (b) | količino belega sladkorja za izvoz; |
| --- | --- |

(b)

količino belega sladkorja za izvoz;

| (c) | višino povračila, ki se ga prizna pri izvozu, izraženo v eurih, za 100 kilogramov belega sladkorja za količino iz točke (b). |
| --- | --- |

(c)

višino povračila, ki se ga prizna pri izvozu, izraženo v eurih, za 100 kilogramov belega sladkorja za količino iz točke (b).

Člen 11

1.   Izbrani ponudnik ima pravico, pod pogoji iz odstavka 2, do izdaje izvoznega certifikata za dodeljeno količino, v katerem je navedeno povračilo iz ponudbe.

2.   Izbrani ponudnik mora v skladu z zadevnimi določbami Uredbe (ES) št. 1291/2000 vložiti prošnjo za izvozni certifikat za količino, ki mu je bila dodeljena. Ta prošnja ni preklicljiva ne glede na člen 12 Uredbe (EGS) št. 120/89.

Prošnjo je treba vložiti najpozneje na enega od naslednjih datumov:

| (a) | zadnji delovni dan pred delnim javnim razpisom, predvidenim za naslednji teden; |
| --- | --- |

(a)

zadnji delovni dan pred delnim javnim razpisom, predvidenim za naslednji teden;

| (b) | zadnji delovni dan naslednjega tedna, kadar delni javni razpis ni predviden v teku navedenega tedna. |
| --- | --- |

(b)

zadnji delovni dan naslednjega tedna, kadar delni javni razpis ni predviden v teku navedenega tedna.

3.   Izbrani ponudnik mora izvoziti količino, navedeno v ponudbi, če pa te obveznosti ne izpolni, pa plačati znesek iz člena 12(3).

4.   Pravice in obveznosti iz odstavkov 1, 2 in 3 niso prenosljive.

Člen 12

1.   Za namene določanja roka veljavnosti certifikatov se uporablja člen 23(1) Uredbe (ES) št. 1291/2000.

2.   Izvozni certifikati, izdani na podlagi delnega javnega razpisa, veljajo od dneva njihove izdaje do izteka petega meseca po mesecu, v katerem je potekal ta delni javni razpis.

Vendar pa bodo izvozni certifikati, izdani za namene delnih javnih razpisov, ki bodo potekali od 1. maja 2007, veljavni le do 30. septembra 2007.

3.   Razen v primeru višje sile mora imetnik certifikata plačati pristojnemu organu določen znesek za količino, za katero ni bila izpolnjena obveznost izvoza, ki izhaja iz izvoznega certifikata iz člena 11(2), kadar je finančno jamstvo iz člena 5(1) nižje od razlike med povračilom pri izvozu iz člena 33(2)(a) Uredbe (ES) št. 318/2006 v veljavi zadnji dan veljavnosti certifikata in povračilom, označenim v navedenem certifikatu.

Znesek za plačilo iz prvega pododstavka je enak razliki med razliko iz prvega pododstavka in finančnim jamstvom iz člena 5(1).

Člen 13

Uredba (ES) št. 1138/2005 se razveljavi.

Člen 14

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 28. junija 2006

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 58, 28.2.2006, str. 1.

1

(2)  UL L 152, 24.6.2000, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 410/2006 (UL L 71, 10.3.2006, str. 7).

2

(3)  UL L 16, 20.1.1989, str. 19. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 910/2004 (UL L 163, 30.4.2004, str. 63).

3

(4)  UL L 185, 16.7.2005, str. 3.

4

(5)  Vključno s Kosovom, pod pokroviteljstvom Združenih narodov na podlagi Resolucije Varnostnega sveta 1244 z dne 10. junija 1999.

5

---

| 29.6.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | L 175/54 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2006

SL

Uradni list Evropske unije

L 175/54

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 959/2006

z dne 28. junija 2006

o spremembi Uredbe (ES) št. 647/2006 o izdaji uvoznih dovoljenj za riž na podlagi zahtevkov, vloženih v prvih desetih delovnih dneh meseca aprila 2006 v skladu z Uredbo (ES) št. 327/98

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1785/2003 z dne 29. septembra 2003 o skupni ureditvi trga za riž (1),

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 327/98 z dne 10. februarja 1998 o odprtju in zagotovitvi upravljanja nekaterih tarifnih kvot za uvoz riža in lomljenega riža (2), in zlasti člena 5(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Komisije (ES) št. 647/2006 (3) določa odstotke znižanja, ki se uporabijo za zahtevane količine za serijo za mesec april 2006, in količine, ki se prenesejo v serijo za mesec julij 2006, za kvoto dobro brušenega ali manj brušenega riža z oznako KN 1006 30. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Komisije (ES) št. 647/2006 (3) določa odstotke znižanja, ki se uporabijo za zahtevane količine za serijo za mesec april 2006, in količine, ki se prenesejo v serijo za mesec julij 2006, za kvoto dobro brušenega ali manj brušenega riža z oznako KN 1006 30.

| (2) | Zaradi upravne napake ene države članice količina kvote 09.4128, ki se prenese v serijo za mesec julij 2006, ne ustreza dejanski preneseni količini. |
| --- | --- |

(2)

Zaradi upravne napake ene države članice količina kvote 09.4128, ki se prenese v serijo za mesec julij 2006, ne ustreza dejanski preneseni količini.

| (3) | Uredbo (ES) št. 647/2006 je zato treba ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(3)

Uredbo (ES) št. 647/2006 je zato treba ustrezno spremeniti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Točka (a) Priloge k Uredbi (ES) št. 647/2006 se nadomesti z razpredelnico v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 29. junija 2006.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 28. junija 2006

Za Komisijo

J. L. DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 270, 21.10.2003, str. 96. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 797/2006 (UL L 144, 31.5.2006, str. 1).

1

(2)  UL L 37, 11.2.1998, str. 5. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2152/2005 (UL L 342, 24.12.2005, str. 30).

2

(3)  UL L 115, 28.4.2006, str. 18.

3

---

PRILOGA

| „(a) | Kvota dobro brušenega ali manj brušenega riža z oznako KN 1006 30, določena v členu 1(1)(a) Uredbe (ES) št. 327/98








  Poreklo | Zaporedna številka | Odstotek znižanja za serijo za mesec april 2006 | Količina, ki se prenese v serijo za mesec julij 2006
  (t) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Združene države Amerike | 09.4127 | 0 (1) | 11 635 |
| Tajska | 09.4128 | 0 (1) | 1 161,419 |
| Avstralija | 09.4129 | 0 (1) | 531,5 |
| Druge države | 09.4130 | 98,7985 | 0 |

„(a)

Kvota dobro brušenega ali manj brušenega riža z oznako KN 1006 30, določena v členu 1(1)(a) Uredbe (ES) št. 327/98

Poreklo

Zaporedna številka

Odstotek znižanja za serijo za mesec april 2006

Količina, ki se prenese v serijo za mesec julij 2006

(t)

Združene države Amerike

09.4127

0 (1)

11 635

Tajska

09.4128

0 (1)

1 161,419

Avstralija

09.4129

0 (1)

531,5

Druge države

09.4130

98,7985

0

---

(1)  Izdaja za količino iz zahtevka.“

1

---

| 29.6.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | L 175/56 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2006

SL

Uradni list Evropske unije

L 175/56

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 960/2006

z dne 28. junija 2006

o določitvi količine nekaterih proizvodov v sektorju mleka in mlečnih proizvodov na razpolago v drugi polovici leta 2006 v okviru kvot, ki jih je odprla Skupnost na podlagi uvoznega dovoljenja

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1255/1999 z dne 17. maja 1999 o skupni ureditvi trga za mleko in mlečne izdelke (1),

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 2535/2001 z dne 14. decembra 2001 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 1255/1999 glede uvoznega režima za mleko in mlečne proizvode ter o odprtju tarifnih kvot (2), in zlasti odstavka 2 člena 16 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

Ob dodelitvi izvoznih dovoljenj za prvo polovico leta 2006 za nekatere kvote iz Uredbe (ES) št. 2535/2001, je bila količina v zahtevkih za dovoljenja za zadevne proizvode manjša od razpoložljivih količin. V skladu s tem je treba določiti količino na razpolago za vsako kvoto za obdobje med 1. julijem in 31. decembrom 2006, upoštevajoč nedodeljene količine, ki izhajajo iz Uredbe Komisije (ES) št. 160/2006 (3) o določitvi obsega, v katerem se lahko sprejmejo zahtevki za uvozna dovoljenja, vloženi januarja 2006, za nekatere mlečne proizvode v okviru tarifnih kvot, odprtih na podlagi Uredbe (ES) št. 2535/2001 –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Količine, ki so na razpolago v obdobju med 1. julijem in 31. decembrom 2006 za drugo polovico leta uvoza nekaterih kvot iz Uredbe (ES) št. 2535/2001, se določijo v višini, navedeni v prilogi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 29. junija 2006.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 28. junija 2006

Za Komisijo

J. L. DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 160, 26.6.1999, str. 48. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 1913/2005 (UL L 307, 25.11.2005, str. 2).

1

(2)  UL L 341, 22.12.2001, str. 29. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 926/2006 (UL L 170, 23.6.2006, str. 8).

2

(3)  UL L 25, 28.1.2006, str. 21.

3

---

PRILOGA I.C

Proizvodi s poreklom iz držav AKP

| Številka kvote | Količina (t) |
| --- | --- |
| 09.4026 | 1 000 |
| 09.4027 | 1 000 |

Številka kvote

Količina (t)

09.4026

1 000

09.4027

1 000

---

PRILOGA I.D

Proizvodi s poreklom iz Turčije

| Številka kvote | Količina (t) |
| --- | --- |
| 09.4101 | 1 500 |

Številka kvote

Količina (t)

09.4101

1 500

---

PRILOGA I.E

Proizvodi s poreklom iz Jużne Afrike

| Številka kvote | Količina (t) |
| --- | --- |
| 09.4151 | 6 500 |

Številka kvote

Količina (t)

09.4151

6 500

---

| 29.6.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | L 175/58 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2006

SL

Uradni list Evropske unije

L 175/58

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 961/2006

z dne 28. junija 2006

o izdaji uvoznih dovoljenj za trsni sladkor v okviru nekaterih tarifnih kvot in preferencialnih sporazumov

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1260/2001 z dne 19. junija 2001 o skupni ureditvi trgov v sektorju sladkorja (1),

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1095/96 z dne 18. junija 1996 o izvajanju koncesij, določenih v programu CXL, pripravljenem neposredno po zaključku pogajanj po členu XXIV, 6 GATT-a (2),

ob upoštevanju uredbe Komisije (ES) št. 1159/2003 z dne 30. junija 2003, ki za tržna leta 2003/2004, 2004/2005 in 2005/2006 predpisuje izvedbena pravila za uvoz trsnega sladkorja v okviru nekaterih tarifnih kvot in preferencialnih sporazumov in ki spreminja uredbi (ES) št. 1464/95 in (ES) št. 779/96 (3), in zlasti njenega člena 5(3),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 9 Uredbe (ES) št. 1159/2003 določa način določanja obveznosti z dajatvijo nič za proizvode pod oznako KN 1701, izražene v protivrednosti belega sladkorja, za uvoz iz držav podpisnic protokola AKP in sporazuma z Indijo. |
| --- | --- |

(1)

Člen 9 Uredbe (ES) št. 1159/2003 določa način določanja obveznosti z dajatvijo nič za proizvode pod oznako KN 1701, izražene v protivrednosti belega sladkorja, za uvoz iz držav podpisnic protokola AKP in sporazuma z Indijo.

| (2) | Člen 16 Uredbe (ES) št. 1159/2003 določa način določanja tarifnih kvot z dajatvijo nič za proizvode pod oznako KN 1701 11 10, izražene v protivrednosti belega sladkorja, za uvoz iz držav podpisnic protokola AKP in sporazuma z Indijo. |
| --- | --- |

(2)

Člen 16 Uredbe (ES) št. 1159/2003 določa način določanja tarifnih kvot z dajatvijo nič za proizvode pod oznako KN 1701 11 10, izražene v protivrednosti belega sladkorja, za uvoz iz držav podpisnic protokola AKP in sporazuma z Indijo.

| (3) | Člen 22 Uredbe (ES) št. 1159/2003 odpira tarifne kvote proizvodov pod oznako KN 1701 11 10 po 98 evrov na tono za uvoz iz Brazilije, Kube in drugih tretjih držav. |
| --- | --- |

(3)

Člen 22 Uredbe (ES) št. 1159/2003 odpira tarifne kvote proizvodov pod oznako KN 1701 11 10 po 98 evrov na tono za uvoz iz Brazilije, Kube in drugih tretjih držav.

| (4) | Zahtevki so bili predloženi zadevnim organom v tednu od 19. do 23. junija 2006, v skladu s členom 5(1) Uredbe (ES) št. 1159/2003, za izdajo uvoznih dovoljenj za celotno količino, ki presega obvezno količino za dostavo za zadevno državo, določeno v skladu s členom 9 Uredbe (ES) št. 1159/2003 za preferenčni sladkor AKP–Indija. |
| --- | --- |

(4)

Zahtevki so bili predloženi zadevnim organom v tednu od 19. do 23. junija 2006, v skladu s členom 5(1) Uredbe (ES) št. 1159/2003, za izdajo uvoznih dovoljenj za celotno količino, ki presega obvezno količino za dostavo za zadevno državo, določeno v skladu s členom 9 Uredbe (ES) št. 1159/2003 za preferenčni sladkor AKP–Indija.

| (5) | V teh okoliščinah mora Komisija določiti faktor zmanjšanja, ki omogoča izdajo dovoljenj sorazmerno z razpoložljivo količino, in označiti, da je zadevna meja dosežena – |
| --- | --- |

(5)

V teh okoliščinah mora Komisija določiti faktor zmanjšanja, ki omogoča izdajo dovoljenj sorazmerno z razpoložljivo količino, in označiti, da je zadevna meja dosežena –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Na podlagi zahtevkov za uvozna dovoljenja, vloženih od 19. do 23. junija 2006 v okviru člena 5(1) Uredbe (ES) št. 1159/2003, se dovoljenja izdajo v mejah količin, določenih v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 29. junija 2006.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 28. junija 2006

Za Komisijo

J. L. DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 178, 30.6.2001, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 987/2005 (UL L 167, 29.6.2005, str. 12).

1

(2)  UL L 146, 20.6.1996, str. 1.

2

(3)  UL L 162, 1.7.2003, str. 25. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 568/2005 (UL L 97, 15.4.2005, str. 9).

3

---

PRILOGA

Preferenčni sladkor AKP–INDIJA

Naslov II Uredbe (ES) št. 1159/2003

Tržno leto 2005/2006

| Zadevna država | % za dostavo zahtevanih količin v tednu od 19.–23.6.2006 | Meja |
| --- | --- | --- |
| Barbados | 100 | |
| Belize | 0 | Dosežena |
| Kongo | 100 | |
| Fidži | 0 | Dosežena |
| Gvajana | 0 | Dosežena |
| Indija | 0 | |
| Slonokoščena obala | 100 | |
| Jamajka | 0 | Dosežena |
| Kenija | 0 | Dosežena |
| Madagaskar | 100 | |
| Malavi | 100 | |
| Mavricius | 0 | Dosežena |
| Mozambik | 0 | Dosežena |
| St. Kitts in Nevis | 0 | Dosežena |
| Swaziland | 0 | Dosežena |
| Tanzanija | 100 | |
| Trinidad in Tobago | 100 | |
| Zambija | 64,1347 | Dosežena |
| Zimbabve | 0 | Dosežena |

Zadevna država

% za dostavo zahtevanih količin v tednu od 19.–23.6.2006

Meja

Barbados

100

Belize

0

Dosežena

Kongo

100

Fidži

0

Dosežena

Gvajana

0

Dosežena

Indija

0

Slonokoščena obala

100

Jamajka

0

Dosežena

Kenija

0

Dosežena

Madagaskar

100

Malavi

100

Mavricius

0

Dosežena

Mozambik

0

Dosežena

St. Kitts in Nevis

0

Dosežena

Swaziland

0

Dosežena

Tanzanija

100

Trinidad in Tobago

100

Zambija

64,1347

Dosežena

Zimbabve

0

Dosežena

Tržno leto 2006/2007

| Zadevna država | % za dostavo zahtevanih količin v tednu od 19.–23.6.2006 | Meja |
| --- | --- | --- |
| Barbados | 100 | |
| Belize | 100 | |
| Kongo | 100 | |
| Fidži | 100 | |
| Gvajana | 100 | |
| Indija | 100 | |
| Slonokoščena obala | 100 | |
| Jamajka | 100 | |
| Kenija | 100 | |
| Madagaskar | 100 | |
| Malavi | 100 | |
| Mavricius | 100 | |
| Mozambik | 100 | |
| St. Kitts in Nevis | 100 | |
| Swaziland | 100 | |
| Tanzanija | 100 | |
| Trinidad in Tobago | 100 | |
| Zambija | 100 | |
| Zimbabve | 100 | |

Zadevna država

% za dostavo zahtevanih količin v tednu od 19.–23.6.2006

Meja

Barbados

100

Belize

100

Kongo

100

Fidži

100

Gvajana

100

Indija

100

Slonokoščena obala

100

Jamajka

100

Kenija

100

Madagaskar

100

Malavi

100

Mavricius

100

Mozambik

100

St. Kitts in Nevis

100

Swaziland

100

Tanzanija

100

Trinidad in Tobago

100

Zambija

100

Zimbabve

100

Posebni preferenčni sladkor

Naslov III Uredbe (ES) št. 1159/2003

Tržno leto 2005/2006

| Zadevna država | % za dostavo zahtevanih količin v tednu od 19.–23.6.2006 | Meja |
| --- | --- | --- |
| Indija | 0 | Dosežena |
| Druge | 100 | |

Zadevna država

% za dostavo zahtevanih količin v tednu od 19.–23.6.2006

Meja

Indija

0

Dosežena

Druge

100

CXL koncesija za sladkor

Naslov IV Uredbe (ES) št. 1159/2003

Tržno leto 2005/2006

| Zadevna država | % za dostavo zahtevanih količin v tednu od 19.–23.6.2006 | Meja |
| --- | --- | --- |
| Brazilija | 0 | Dosežena |
| Kuba | 100 | |
| Druge tretje države | 0 | Dosežena |

Zadevna država

% za dostavo zahtevanih količin v tednu od 19.–23.6.2006

Meja

Brazilija

0

Dosežena

Kuba

100

Druge tretje države

0

Dosežena

---

| 29.6.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | L 175/61 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2006

SL

Uradni list Evropske unije

L 175/61

---

DIREKTIVA KOMISIJE 2006/59/ES

z dne 28. junija 2006

o spremembi prilog k direktivam Sveta 76/895/EGS, 86/362/EGS, 86/363/EGS in 90/642/EGS glede mejnih vrednosti ostankov karbarila, deltametrina, endosulfana, fenitrotiona, metidationa in oksamila

(Besedilo velja za EGP)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Direktive Sveta 76/895/EGS z dne 23. novembra 1976 o določanju najvišjih dovoljenih ravni za ostanke pesticidov v in na sadju in zelenjavi (1), ter zlasti člena 5 Direktive,

ob upoštevanju Direktive Sveta 86/362/EGS z dne 24. julija 1986 o določanju mejnih vrednosti ostankov pesticidov v in na žitih (2), in zlasti člena 10 Direktive,

ob upoštevanju Direktive Sveta 86/363/EGS z dne 24. julija 1986 o določitvi mejnih vrednosti ostankov pesticidov v in na živilih živalskega izvora (3), in zlasti člena 10 Direktive,

ob upoštevanju Direktive Sveta 90/642/EGS z dne 27. novembra 1990 o določitvi najvišjih dovoljenih vrednosti ostankov pesticidov v in na nekaterih proizvodih rastlinskega izvora, vključno s sadjem in zelenjavo (4), in zlasti člena 7 Direktive,

ob upoštevanju Direktive Sveta 91/414/EGS z dne 15. julija 1991 o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet (5), in zlasti člena 4(1)(f) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Pri žitu in živilih rastlinskega izvora, vključno s sadjem in zelenjavo, vsebnost ostankov odraža uporabo najmanjših količin pesticidov, potrebnih za učinkovito varstvo rastlin, uporabljenih na tak način, da je vsebnost ostankov najmanjša možna in toksikološko sprejemljiva, ob upoštevanju zlasti varovanja okolja in predvidenega vnosa pri zaužitju hrane za potrošnike. Pri živilih živalskega izvora vsebnost ostankov odraža krmljenje živali z žiti in krmo rastlinskega izvora, tretirano s pesticidi, in neposredne posledice morebitne uporabe veterinarskih zdravil. Mejne vrednosti ostankov (MRL) Skupnosti predstavljajo zgornjo mejo vsebnosti takšnih ostankov, za katere se lahko pričakuje, da bodo ugotovljeni v živilih, kadar je upoštevana dobra kmetijska praksa. |
| --- | --- |

(1)

Pri žitu in živilih rastlinskega izvora, vključno s sadjem in zelenjavo, vsebnost ostankov odraža uporabo najmanjših količin pesticidov, potrebnih za učinkovito varstvo rastlin, uporabljenih na tak način, da je vsebnost ostankov najmanjša možna in toksikološko sprejemljiva, ob upoštevanju zlasti varovanja okolja in predvidenega vnosa pri zaužitju hrane za potrošnike. Pri živilih živalskega izvora vsebnost ostankov odraža krmljenje živali z žiti in krmo rastlinskega izvora, tretirano s pesticidi, in neposredne posledice morebitne uporabe veterinarskih zdravil. Mejne vrednosti ostankov (MRL) Skupnosti predstavljajo zgornjo mejo vsebnosti takšnih ostankov, za katere se lahko pričakuje, da bodo ugotovljeni v živilih, kadar je upoštevana dobra kmetijska praksa.

| (2) | Mejne vrednosti ostankov se za pesticide nenehno pregledujejo in spreminjajo, da se upoštevajo nove informacije in podatki. Mejne vrednosti ostankov so določene na spodnji meji analitskega določanja, če registrirana uporaba fitofarmacevtskih sredstev nima za posledico zaznavnih količin ostankov pesticidov v ali na živilu, če ni registriranih uporab, če uporabe, ki so jih države članice registrirale, niso temeljile na potrebnih podatkih ali če uporabe v tretjih državah, zaradi katerih pride do ostankov v ali na živilih, ki lahko gredo v promet na trgu Skupnosti, niso bile podprte s takimi potrebnimi podatki. |
| --- | --- |

(2)

Mejne vrednosti ostankov se za pesticide nenehno pregledujejo in spreminjajo, da se upoštevajo nove informacije in podatki. Mejne vrednosti ostankov so določene na spodnji meji analitskega določanja, če registrirana uporaba fitofarmacevtskih sredstev nima za posledico zaznavnih količin ostankov pesticidov v ali na živilu, če ni registriranih uporab, če uporabe, ki so jih države članice registrirale, niso temeljile na potrebnih podatkih ali če uporabe v tretjih državah, zaradi katerih pride do ostankov v ali na živilih, ki lahko gredo v promet na trgu Skupnosti, niso bile podprte s takimi potrebnimi podatki.

| (3) | Komisija je bila obveščena, da bi bilo treba za več pesticidov sedanje MRL revidirati v smislu dostopnosti novih informacij o toksikologiji in vnosu s hrano potrošnikov. Komisija je pozvala ustrezne države članice poročevalke, da dajo predloge za revidiranje MRL Skupnosti. Taki predlogi so bili predloženi Komisiji. |
| --- | --- |

(3)

Komisija je bila obveščena, da bi bilo treba za več pesticidov sedanje MRL revidirati v smislu dostopnosti novih informacij o toksikologiji in vnosu s hrano potrošnikov. Komisija je pozvala ustrezne države članice poročevalke, da dajo predloge za revidiranje MRL Skupnosti. Taki predlogi so bili predloženi Komisiji.

| (4) | Doživljenjska in kratkodobna izpostavljenost potrošnikov pesticidom iz te direktive z uživanjem živil je bila ponovno proučena in ocenjena v skladu s postopki in praksami Skupnosti ob upoštevanju smernic, ki jih je objavila Svetovna zdravstvena organizacija (6). Zaradi tega je primerno določiti nove mejne vrednosti, da bi preprečili nesprejemljivo izpostavljenost potrošnikov. |
| --- | --- |

(4)

Doživljenjska in kratkodobna izpostavljenost potrošnikov pesticidom iz te direktive z uživanjem živil je bila ponovno proučena in ocenjena v skladu s postopki in praksami Skupnosti ob upoštevanju smernic, ki jih je objavila Svetovna zdravstvena organizacija (6). Zaradi tega je primerno določiti nove mejne vrednosti, da bi preprečili nesprejemljivo izpostavljenost potrošnikov.

| (5) | Morebitna akutna izpostavljenost potrošnikov navedenim pesticidom prek živil, ki lahko vsebujejo ostanke, je bila ocenjena in ovrednotena v skladu s postopki in praksami Skupnosti, ob upoštevanju smernic, ki jih je objavila Svetovna zdravstvena organizacija. Ugotovljeno je, da prisotnost ostankov pesticidov na ali pod novimi mejnimi vrednostmi ostankov ne bo imela akutnih toksičnih učinkov. |
| --- | --- |

(5)

Morebitna akutna izpostavljenost potrošnikov navedenim pesticidom prek živil, ki lahko vsebujejo ostanke, je bila ocenjena in ovrednotena v skladu s postopki in praksami Skupnosti, ob upoštevanju smernic, ki jih je objavila Svetovna zdravstvena organizacija. Ugotovljeno je, da prisotnost ostankov pesticidov na ali pod novimi mejnimi vrednostmi ostankov ne bo imela akutnih toksičnih učinkov.

| (6) | Prek Svetovne zdravstvene organizacije se je Skupnost posvetovala s svojimi trgovinskimi partnerji glede novih mejnih vrednosti ostankov, njihove pripombe glede teh vrednosti pa je tudi upoštevala. |
| --- | --- |

(6)

Prek Svetovne zdravstvene organizacije se je Skupnost posvetovala s svojimi trgovinskimi partnerji glede novih mejnih vrednosti ostankov, njihove pripombe glede teh vrednosti pa je tudi upoštevala.

| (7) | Priloge k direktivam 76/895/EGS, 86/362/EGS, 86/363/EGS in 90/642/EGS je zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(7)

Priloge k direktivam 76/895/EGS, 86/362/EGS, 86/363/EGS in 90/642/EGS je zato treba ustrezno spremeniti.

| (8) | Ukrepi, predvideni s to direktivo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehransko verigo in zdravje živali – |
| --- | --- |

(8)

Ukrepi, predvideni s to direktivo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehransko verigo in zdravje živali –

SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:

Člen 1

V Prilogi II k Direktivi 76/895/EGS se vpisi, ki veljajo za karbaril in fenitrotion, črtajo.

Člen 2

Direktiva 86/362/EGS se spremeni:

| (a) | V delu A Priloge II se dodajo vrstice za oksamil, kot je določeno v Prilogi I k tej direktivi. |
| --- | --- |

(a)

V delu A Priloge II se dodajo vrstice za oksamil, kot je določeno v Prilogi I k tej direktivi.

| (b) | V delu A Priloge II se vrstice za deltametrin in metidation nadomestijo z besedilom iz Priloge II k tej direktivi. |
| --- | --- |

(b)

V delu A Priloge II se vrstice za deltametrin in metidation nadomestijo z besedilom iz Priloge II k tej direktivi.

Člen 3

Direktiva 86/363/EGS se spremeni:

| (a) | V delu A Priloge II se doda vrstica za karbaril iz Priloge III k tej direktivi. |
| --- | --- |

(a)

V delu A Priloge II se doda vrstica za karbaril iz Priloge III k tej direktivi.

| (b) | V delu B Priloge II se vrstica za deltametrin nadomesti z besedilom iz Priloge IV k tej direktivi. |
| --- | --- |

(b)

V delu B Priloge II se vrstica za deltametrin nadomesti z besedilom iz Priloge IV k tej direktivi.

Člen 4

Direktiva 90/642/EGS se spremeni:

| (a) | V Prilogi II se dodajo vrstice za karbaril in oksamil, kot je določeno v Prilogi V k tej direktivi. |
| --- | --- |

(a)

V Prilogi II se dodajo vrstice za karbaril in oksamil, kot je določeno v Prilogi V k tej direktivi.

| (b) | V Prilogi II se vrstice za deltametrin, endosulfan, fenitrotion in metidation nadomestijo z besedilom iz Priloge VI k tej direktivi. |
| --- | --- |

(b)

V Prilogi II se vrstice za deltametrin, endosulfan, fenitrotion in metidation nadomestijo z besedilom iz Priloge VI k tej direktivi.

Člen 5

1.   Države članice sprejmejo in objavijo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo, najpozneje 29. decembra 2006. Komisiji takoj posredujejo besedila teh predpisov in primerjalno tabelo med navedenimi predpisi in to direktivo.

Te predpise uporabljajo od 30. decembra 2006, razen določb za oksamil, ki se uporabljajo od 30. decembra 2007.

Države članice se v sprejetih predpisih sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Način sklicevanja določijo države članice.

2.   Države članice predložijo Komisiji besedila temeljnih predpisov nacionalne zakonodaje, sprejetih na področju, ki ga ureja ta direktiva.

Člen 6

Ta direktiva začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 7

Ta direktiva je naslovljena na države članice.

V Bruslju, 28. junija 2006

Za Komisijo

Markos KYPRIANOU

Član Komisije

---

(1)  UL L 340, 9.12.1976, str. 26. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo Komisije 2005/70/ES (UL L 276, 21.10.2005, str. 35).

1

(2)  UL L 221, 7.8.1986, str. 37. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo Komisije 2006/30/ES (UL L 75, 14.3.2006, str. 7).

2

(3)  UL L 221, 7.8.1986, str. 43. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 2006/30/ES.

3

(4)  UL L 350, 14.12.1990, str. 71. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo Komisije 2006/53/ES (UL L 154, 8.6.2006, str. 11).

4

(5)  UL L 230, 19.8.1991, str. 1. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo Komisije 2006/45/ES (UL L 130, 18.5.2006, str. 27).

5

(6)  Smernice za napoved vnosa ostankov pesticidov s hrano (revidirane), ki jih je pripravila GEMS/Program za prehrano v sodelovanju s Kodeksnim odborom za ostanke pesticidov, ki jih je objavila Svetovna zdravstvena organizacija leta 1997 (WHO/FSF/FOS/97.7).

6

---

PRILOGA I

| Ostanki pesticidov | Mejne vrednosti v mg/kg |
| --- | --- |
| „Oksamil | 0,01 (1)
   (2)

  ŽITA |

Ostanki pesticidov

Mejne vrednosti v mg/kg

„Oksamil

0,01 (1)
   (2)

ŽITA

---

(1)  Označuje spodnjo mejo analitičnega določanja.

1

(2)  Označuje začasno mejno vrednost ostankov v skladu s členom 4(l)(f) Direktive 91/414/EGS: če se ta količina ne spremeni, bo postala dokončna 19. julija 2010.“

2

---

PRILOGA II

| Ostanki pesticidov | Mejne vrednosti v mg/kg |
| --- | --- |
| „Deltametrin | 2
  ŽITA |
| Metidation | 0,02 (1)

  ŽITA |

Ostanki pesticidov

Mejne vrednosti v mg/kg

„Deltametrin

2

ŽITA

Metidation

0,02 (1)

ŽITA

---

(1)  Označuje spodnjo mejo analitičnega določanja.“

1

---

PRILOGA III

| Ostanki pesticidov | Mejne vrednosti v mg/kg |
| --- | --- |
| | Za maščobo v mesu, pripravke iz mesa, drobovino in živalsko maščobo iz seznama Priloge I pod tarifnimi št. ex 0201, 0202, 0203, 0204, 0205 00 00, 0206, 0207, ex 0208, 0209 00, 0210, 1601 00 in 1602 (1) (4) | Za kravje mleko in polnomastno kravje mleko, navedeno v Prilogi I pod tarifno številko 0401; za druga živila pod tarifnimi št. 0401, 0402, 0405 00 in 0406 in 0406 v skladu z (2) (4) | Za sveža jajca brez lupine, za ptičja jajca in jajčne rumenjake iz seznama Priloge I pod tarifnima št. 0407 00 in 0408 (3) (4) |
| „karbaril | 0,05 (1) | 0,05 (1) | 0,05 (1) |

Ostanki pesticidov

Mejne vrednosti v mg/kg

Za maščobo v mesu, pripravke iz mesa, drobovino in živalsko maščobo iz seznama Priloge I pod tarifnimi št. ex 0201, 0202, 0203, 0204, 0205 00 00, 0206, 0207, ex 0208, 0209 00, 0210, 1601 00 in 1602 (1) (4)

Za kravje mleko in polnomastno kravje mleko, navedeno v Prilogi I pod tarifno številko 0401; za druga živila pod tarifnimi št. 0401, 0402, 0405 00 in 0406 in 0406 v skladu z (2) (4)

Za sveža jajca brez lupine, za ptičja jajca in jajčne rumenjake iz seznama Priloge I pod tarifnima št. 0407 00 in 0408 (3) (4)

„karbaril

0,05 (1)

0,05 (1)

0,05 (1)

---

(1)  Označuje spodnjo mejo analitične določitve.“

1

---

PRILOGA IV

| Ostanki pesticidov | Mejne vrednosti v mg/kg |
| --- | --- |
| | Za maščobo v mesu, pripravke iz mesa, drobovino in živalsko maščobo iz seznama Priloge I pod tarifnimi št. ex 0201, 0202, 0203, 0204, 0205 00 00, 0206, 0207, ex 0208, 0209 00, 0210, 1601 00 in 1602 (1) (4), | Za kravje mleko in polnomastno kravje mleko, navedeno v Prilogi I pod tarifno številko 0401; za druga živila pod tarifnimi št. 0401, 0402, 0405 00 in 0406 v skladu z (2) (4) | Za sveža jajca brez lupine, za ptičja jajca in jajčne rumenjake iz seznama Priloge I pod tarifnima št. 0407 00 in 0408 (3) (4) |
| „deltametrin
  (cis-deltametrin) (2) | jetra in ledvica 0,03 (1), perutnina in perutninski proizvodi 0,1, drugo 0,5 | 0,05 | 0,05 (1) |

Ostanki pesticidov

Mejne vrednosti v mg/kg

Za maščobo v mesu, pripravke iz mesa, drobovino in živalsko maščobo iz seznama Priloge I pod tarifnimi št. ex 0201, 0202, 0203, 0204, 0205 00 00, 0206, 0207, ex 0208, 0209 00, 0210, 1601 00 in 1602 (1) (4),

Za kravje mleko in polnomastno kravje mleko, navedeno v Prilogi I pod tarifno številko 0401; za druga živila pod tarifnimi št. 0401, 0402, 0405 00 in 0406 v skladu z (2) (4)

Za sveža jajca brez lupine, za ptičja jajca in jajčne rumenjake iz seznama Priloge I pod tarifnima št. 0407 00 in 0408 (3) (4)

„deltametrin

(cis-deltametrin) (2)

jetra in ledvica 0,03 (1), perutnina in perutninski proizvodi 0,1, drugo 0,5

0,05

0,05 (1)

---

(1)  Označuje spodnjo mejo analitičnega določanja.

1

(2)  Začasna MRL, veljavna do 1. novembra 2007, do revizije dokumentacije Priloge III pod 91/414/EGS in ponovne registracije pripravkov deltametrina na ravni držav članic.“

2

---

PRILOGA V

| Skupine in primeri posameznih živil, za katere se uporabljajo MRL | Karbaril | Oksamil (3) |
| --- | --- | --- |
| „1.   Sadje, presno, sušeno ali nekuhano, konzervirano z zamrzovanjem, brez dodanega sladkorja; oreški |
| (i) | AGRUMI |

Skupine in primeri posameznih živil, za katere se uporabljajo MRL

Karbaril

Oksamil (3)

Sadje, presno, sušeno ali nekuhano, konzervirano z zamrzovanjem, brez dodanega sladkorja; oreški

(i)

0,05 (1)

Grenivke

Limone

Limete

Mandarine (vključno s klementinami in podobnimi hibridi)

0,02 (2)

Pomaranče

Pomela

Drugo

0,01 (1)
   (2)

| (ii) | LUPINARJI (oluščeni ali neoluščeni) |
| --- | --- |

(ii)

0,05 (1)

0,01 (1)
   (2)

Mandeljni

Brazilski orehi

Indijski orehi

Kostanj

Kokosovi orehi

Lešniki

Makadamija

Pekani

Pinjole

Pistacije

Orehi

Drugo

| (iii) | PEČKATO SADJE |
| --- | --- |

(iii)

0,05 (1)

0,01 (1)
   (2)

Jabolka

Hruške

Kutine

Drugo

| (iv) | KOŠČIČASTO SADJE |
| --- | --- |

(iv)

0,05 (1)

0,01 (1)
   (2)

Marelice

Češnje

Breskve (vključno z nektarinami in podobnimi hibridi)

Slive

Drugo

| (v) | JAGODIČJE IN DROBNO SADJE |
| --- | --- |

(v)

0,05 (1)

0,01 (1)
   (2)

| (a) | Namizno in vinsko grozdje |
| --- | --- |

(a)

Namizno in vinsko grozdje

Namizno grozdje

Vinsko grozdje

| (b) | Jagode (razen gozdnih) |
| --- | --- |

(b)

Jagode (razen gozdnih)

| (c) | Rozgasto sadje (razen gozdnega) |
| --- | --- |

(c)

Rozgasto sadje (razen gozdnega)

Robide

Ostrožnice

Loganove maline

Maline

Drugo

| (d) | Drugo drobno sadje in jagodičje (razen gozdnegaa) |
| --- | --- |

(d)

Drugo drobno sadje in jagodičje (razen gozdnegaa)

Borovnice

Brusnice

Ribez (rdeči, črni in beli)

Kosmulje

Drugo

| (e) | Gozdno jagodičje in sadje |
| --- | --- |

(e)

Gozdno jagodičje in sadje

| (vi) | MEŠANO SADJE |
| --- | --- |

(vi)

0,01 (1)
   (2)

Avokado

Banane

Dateljni

Fige

Kivi

Kumkvat

Liči

Mango

Olive (namizne)

5

Olive (za olje)

5

Papaja

Pasijonka

Ananas

Granatno jabolko

Drugo

0,05 (1)

Zelenjava, sveža ali nekuhana, zamrznjena ali posušena

| (i) | ZELENJAVA – KORENOVKE IN GOMOLJNICE |
| --- | --- |

(i)

0,05 (1)

0,01 (1)
   (2)

Rdeča pesa

Korenček

Kasava

Gomoljna zelena

Hren

Topinambur

Pastinak

Peteršiljev koren

Redkev

Črni koren

Sladki krompir

Podzemna koleraba

Repa

Jam

Drugo

| (ii) | ZELENJAVA – ČEBULNICE |
| --- | --- |

(ii)

0,05 (1)

0,01 (1)
   (2)

Česen

Čebula

Šalotka

Spomladanska čebula

Drugo

| (iii) | ZELENJAVA – PLODOVKE |
| --- | --- |

(iii)

| (a) | Razhudnikovke |
| --- | --- |

(a)

Razhudnikovke

Paradižniki

0,5

0,02 (2)

Paprika

0,02 (2)

Jajčevci

0,02 (2)

Bamija, oslez

Drugo

0,05 (1)

0,01 (1)
   (2)

| (b) | Bučnice z užitno lupino |
| --- | --- |

(b)

Bučnice z užitno lupino

0,05 (1)

Kumare

0,02 (2)

Kumarice za vlaganje

0,02 (2)

Bučke

0,03 (2)

Drugo

0,01 (1)
   (2)

| (c) | Bučnice z neužitno lupino |
| --- | --- |

(c)

Bučnice z neužitno lupino

0,05 (1)

0,01 (1)
   (2)

Melone

Buče

Lubenice

Drugo

| (d) | Sladka koruza |
| --- | --- |

(d)

Sladka koruza

0,01 (1)
   (2)

| (iv) | ZELENJAVA – KAPUSNICE |
| --- | --- |

(iv)

0,05 (1)

0,01 (1)
   (2)

| (a) | Cvetoče kapusnice |
| --- | --- |

(a)

Cvetoče kapusnice

Brokoli

Cvetača

Drugo

| (b) | Glavnate kapusnice |
| --- | --- |

(b)

Glavnate kapusnice

Brstični ohrovt

Glavnato zelje

Drugo

| (c) | Listnate kapusnice |
| --- | --- |

(c)

Listnate kapusnice

Kitajsko zelje

Listni ohrovt

Drugo

| (d) | Kolerabica |
| --- | --- |

(d)

Kolerabica

| (v) | LISTNA ZELENJAVA IN PRESNA ZELIŠČA |
| --- | --- |

(v)

0,05 (1)

0,01 (1)
   (2)

| (a) | Solata in podobno |
| --- | --- |

(a)

Solata in podobno

Kreša

Motovilec

Solata

Endivija

Rukola

Listi in stebla kapusnic

Drugo

| (b) | Špinača in podobno |
| --- | --- |

(b)

Špinača in podobno

Špinača

Blitva

Drugo

| (c) | Vodna kreša |
| --- | --- |

(c)

Vodna kreša

| (d) | Radič vitlof |
| --- | --- |

(d)

Radič vitlof

| (e) | Zelišča |
| --- | --- |

(e)

Zelišča

Krebuljica

Drobnjak

Peteršilj

Listi zelene

Drugo

| (vi) | ZELENJAVA – STROČNICE (sveže) |
| --- | --- |

(vi)

0,05 (1)

0,01 (1)
   (2)

Fižol (s stroki)

Fižol (brez strokov)

Grah (s stroki)

Grah (brez strokov)

Drugo

| (vii) | STEBELNA ZELENJAVA (presna) |
| --- | --- |

(vii)

0,05 (1)

0,01 (1)
   (2)

Špargelj

Kardij

Belušna zelena

Koromač

Artičoka

Por

Rabarbara

Drugo

| (viii) | GOBE |
| --- | --- |

(viii)

0,05 (1)

0,01 (1)
   (2)

| (a) | Gojene gobe |
| --- | --- |

(a)

Gojene gobe

| (b) | Divje gobe |
| --- | --- |

(b)

Divje gobe

| 3. | Stročnic – suho zrnje |
| --- | --- |

3.

0,05 (1)

0,01 (1)
   (2)

Fižol

Leča

Grah

Drugo

| 4. | Oljnice – seme |
| --- | --- |

4.

0,05 (1)

0,02 (1)
   (2)

Laneno seme

Zemeljski oreški

Makovo seme

Sezamovo seme

Sončnično seme

Seme oljne ogrščice

Soja

Gorčično seme

Bombaževo seme

Konopljino seme

Drugo

| 5. | Krompir |
| --- | --- |

5.

0,05 (1)

0,01 (1)
   (2)

Rani krompir

Pozni krompir

| 6. | Čaj (listi in stebla, posušeni, fermentirani ali drugače obdelani, iz listov Camellia sinensis) |
| --- | --- |

6.

0,1 (1)

0,02 (2)

| 7. | Hmelj (sušen), vključno s hmeljnim granulatom in nekoncentriranim prahom |
| --- | --- |

7.

0,1 (1)

0,02 (2)

---

(1)  Označuje spodnjo mejo analitičnega določanja.

1

(2)  Označuje začasno mejno vrednost ostankov v skladu s členom 4(l)(f) Direktive 91/414/EGS: če se ta količina ne spremeni, bo postala dokončna 19. julija 2010.

2

(3)  Začasna MRL, veljavna do 1. januarja 2008 do predložitve preskusnih podatkov.“

3

---

PRILOGA VI

| Skupine in primeri posameznih živil, za katere se uporabljajo MRL | Deltametrin (cis-deltametrin) (1) | Endosulfan (vsota alfa in beta izomer ter endosulfan-sulfat, izraženo kot endosulfan) | Fenitrotion | Metidation |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| „1. | Sadje, presno, sušeno ali nekuhano, konzervirano z zamrzovanjem, brez dodanega sladkorja; oreški |

Skupine in primeri posameznih živil, za katere se uporabljajo MRL

Deltametrin (cis-deltametrin) (1)

Endosulfan (vsota alfa in beta izomer ter endosulfan-sulfat, izraženo kot endosulfan)

Fenitrotion

Metidation

„1.

0,01 (2)

| (i) | CITRUSI |
| --- | --- |

(i)

0,05 (2)

0,05 (2)

2

Grenivke

Limone

Limete

Mandarine (vključno s klementinami in podobnimi hibridi)

Pomaranče

Pomela

Drugo

| (ii) | LUPINARJI (oluščeni ali neoluščeni) |
| --- | --- |

(ii)

0,05 (2)

0,1 (2)

0,05 (2)

Mandeljni

Brazilski orehi

Indijski orehi

Kostanj

Kokosovi orehi

Lešniki

Makadamija

Pekani

Pinjole

Pistacije

Orehi

Drugo

| (iii) | PEČKATO SADJE |
| --- | --- |

(iii)

0,02 (2)

Jabolka

0,2

Hruške

0,3

Kutine

Drugo

0,1

0,05 (2)

| (iv) | KOŠČIČASTO SADJE |
| --- | --- |

(iv)

0,05 (2)

Marelice

Češnje

0,2

Breskve (vključno z nektarinami in podobnimi hibridi)

0,05

Slive

0,2

Drugo

0,1

0,02 (2)

| (v) | JAGODIČJE IN DROBNO SADJE |
| --- | --- |

(v)

| (a) | Namizno in vinsko grozdje |
| --- | --- |

(a)

Namizno in vinsko grozdje

0,2

0,5

0,02 (2)

Namizno grozdje

Vinsko grozdje

| (b) | Jagode (razen gozdnih) |
| --- | --- |

(b)

Jagode (razen gozdnih)

0,2

0,05 (2)

0,02 (2)

| (c) | Rozgasto sadje (razen gozdnega) |
| --- | --- |

(c)

Rozgasto sadje (razen gozdnega)

0,05 (2)

0,02 (2)

Robide

0,5

Ostrožnice

Loganove maline

Maline

0,5

Drugo

0,05 (2)

| (d) | Drugo drobno sadje in jagodičje (razen gozdnega) |
| --- | --- |

(d)

Drugo drobno sadje in jagodičje (razen gozdnega)

0,05 (2)

0,02 (2)

Borovnice

Brusnice

Ribez (rdeči, črni in beli)

0,5

Kosmulje

0,2

Drugo

0,05 (2)

| (e) | Gozdno jagodičje in sadje |
| --- | --- |

(e)

Gozdno jagodičje in sadje

0,05 (2)

0,05 (2)

0,02 (2)

| (vi) | MEŠANO SADJE |
| --- | --- |

(vi)

0,05 (2)

Avokado

Banane

Dateljni

Fige

Kivi

0,2

Kumkvat

Liči

Mango

Olive (namizne)

1

1

Olive (za olje)

1

1

Papaja

Pasijonka

Ananas

Granatno jabolko

Drugo

0,05 (2)

0,02 (2)

| 2. | Zelenjava, sveža ali nekuhana, zamrznjena ali posušena |
| --- | --- |

2.

0,01 (2)

0,02 (2)

| (i) | ZELENJAVA – KORENOVKE IN GOMOLJNICE |
| --- | --- |

(i)

0,05 (2)

0,05 (2)

Rdeča pesa

Korenček

Kasava

Gomoljna zelena

Hren

Topinambur

Pastinak

Peteršilj – koren

Redkev

Črni koren

Sladki krompir

Podzemna koleraba

Repa

Jam

Drugo

| (ii) | ZELENJAVA – ČEBULNICE |
| --- | --- |

(ii)

0,05 (2)

Česen

0,1

Čebula

0,1

Šalotka

0,1

Spomladanska čebula

0,1

Drugo

0,05 (2)

| (iii) | ZELENJAVA – PLODOVKE |
| --- | --- |

(iii)

| (a) | Razhudnikovke |
| --- | --- |

(a)

Razhudnikovke

Paradižniki

0,3

0,5

Paprika

1

Jajčevci

0,3

Bamija, oslez

0,3

Drugo

0,2

0,05 (2)

| (b) | Bučnice z užitno lupino |
| --- | --- |

(b)

Bučnice z užitno lupino

0,2

0,05 (2)

Kumare

Kumarice za vlaganje

Bučke

Drugo

| (c) | Bučnice z neužitno lupino |
| --- | --- |

(c)

Bučnice z neužitno lupino

0,2

0,05 (2)

Melone

Buče

Lubenice

Drugo

| (d) | sladka koruza |
| --- | --- |

(d)

sladka koruza

0,05 (2)

0,05 (2)

| (iv) | ZELENJAVA – KAPUSNICE |
| --- | --- |

(iv)

0,05 (2)

| (a) | Cvetoče kapusnice |
| --- | --- |

(a)

Cvetoče kapusnice

0,1

Brokoli

Cvetača

Drugo

| (b) | Glavnate kapusnice |
| --- | --- |

(b)

Glavnate kapusnice

0,1

Brstični ohrovt

Glavnato zelje

Drugo

| (c) | Listnate kapusnice |
| --- | --- |

(c)

Listnate kapusnice

0,5

Kitajsko zelje

Listni ohrovt

Drugo

| (d) | Kolerabica |
| --- | --- |

(d)

Kolerabica

0,05 (2)

| (v) | LISTNA ZELENJAVA IN PRESNA ZELIŠČA |
| --- | --- |

(v)

0,05 (2)

| (a) | Solata in podobno |
| --- | --- |

(a)

Solata in podobno

0,5

Kreša

Motovilec

Solata

Endivija

Rukola

Listi in stebla kapusnic

Drugo

| (b) | Špinača in podobno |
| --- | --- |

(b)

Špinača in podobno

0,5

Špinača

Blitva

Drugo

| (c) | Vodna kreša |
| --- | --- |

(c)

Vodna kreša

0,05 (2)

| (d) | Radič vitlof |
| --- | --- |

(d)

Radič vitlof

0,05 (2)

| (e) | Zelišča |
| --- | --- |

(e)

Zelišča

0,5

Prava krebuljica

Drobnjak

Peteršilj

Listi zelene

Drugo

| (vi) | ZELENJAVA – STROČNICE (sveže) |
| --- | --- |

(vi)

0,2

0,05 (2)

Fižol (s stroki)

Fižol (brez strokov)

Grah (s stroki)

Grah (brez strokov)

Drugo

| (vii) | STEBELNA ZELENJAVA (presna) |
| --- | --- |

(vii)

0,05 (2)

Špargelj

Kardij

Belušna zelena

Koromač

Artičoka

0,1

Por

0,2

Rabarbara

Drugo

0,05 (2)

| (viii) | GOBE |
| --- | --- |

(viii)

0,05 (2)

0,05 (2)

| (a) | Gojene gobe |
| --- | --- |

(a)

Gojene gobe

| (b) | Divje gobe |
| --- | --- |

(b)

Divje gobe

| 3. | Stročnic – suho zrnje |
| --- | --- |

3.

1

0,05 (2)

0,01 (2)

0,02 (2)

Fižol

Leča

Grah

Drugo

| 4. | Oljnice – seme |
| --- | --- |

4.

0,01 (2)

Laneno seme

Zemeljski oreški

Makovo seme

Sezamovo seme

Sončno seme

Seme oljne ogrščice

0,1

0,05

Soja

0,5

Gorčično seme

0,1

Bombaževo seme

5

Konopljino seme

Drugo

0,05 (2)

0,1 (2)

0,02 (2)

| 5. | Krompir |
| --- | --- |

5.

0,05 (2)

0,05 (2)

0,01 (2)

0,02 (2)

Rani krompir

Pozni krompir

| 6. | Čaj (listi in stebla, posušeni, fermentirani ali drugače obdelani, iz listov Camellia sinensis) |
| --- | --- |

6.

5

30

0,5

0,1 (2)

| 7. | Hmelj (sušen), vključno s hmeljnim granulatom in nekoncentriranim prahom |
| --- | --- |

7.

5

0,1 (2)

0,02 (2)

0,1 (2)

---

(1)  Začasna MRL, veljavna do 1. novembra 2007, do revizije dokumentacije Priloge III k Direktivi 91/414/EGS in ponovne registracije pripravkov deltametrina na ravni držav članic.

1

(2)  Označuje spodnjo mejo analitičnga določanja.“

2

---

II Akti, katerih objava ni obvezna

Svet

| 29.6.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | L 175/77 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2006

SL

Uradni list Evropske unije

L 175/77

---

ODLOČBA SVETA

z dne 1. junija 2006

o spremembi Priloge 12 Skupnih konzularnih navodil in Priloge 14a Skupnega priročnika glede taks, ki ustrezajo upravnim stroškom obravnave prošenj za vizume

(2006/440/ES)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 789/2001 z dne 24. aprila 2001, s katero se Svetu pridržijo izvedbena pooblastila v zvezi z nekaterimi podrobnejšimi predpisi in praktičnimi postopki preverjanja prošenj za vizume (1),

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 790/2001 z dne 24. aprila 2001, s katero se Svetu pridržijo izvedbena pooblastila v zvezi z nekaterimi podrobnejšimi predpisi in praktičnimi postopki izvajanja mejnih kontrol in nadzora (2),

ob upoštevanju pobude Francoske republike,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Odločba Sveta 2002/44/ES z dne 20. decembra 2001 o spremembah Dela VII in Priloge 12 k Skupnim konzularnim navodilom in Priloge 14a k Skupnemu priročniku (3) določa, da takse, ki se obračunajo v zvezi s prošnjo za vizum, ustrezajo nastalim upravnim stroškom. Zato bi bilo treba ustrezno spremeniti Skupna konzularna navodila in Skupni priročnik. |
| --- | --- |

(1)

Odločba Sveta 2002/44/ES z dne 20. decembra 2001 o spremembah Dela VII in Priloge 12 k Skupnim konzularnim navodilom in Priloge 14a k Skupnemu priročniku (3) določa, da takse, ki se obračunajo v zvezi s prošnjo za vizum, ustrezajo nastalim upravnim stroškom. Zato bi bilo treba ustrezno spremeniti Skupna konzularna navodila in Skupni priročnik.

| (2) | Sklep Sveta 2003/454/ES z dne 13. junija 2003 določa o spremembi Priloge 12 Skupnih konzularnih navodil in Priloge 14a Skupnega priročnika o vizumskih taksah (4), da je znesek, ki se zaračuna in ki ustreza upravnim stroškom obravnave prošnje za vizum, 35 EUR. |
| --- | --- |

(2)

Sklep Sveta 2003/454/ES z dne 13. junija 2003 določa o spremembi Priloge 12 Skupnih konzularnih navodil in Priloge 14a Skupnega priročnika o vizumskih taksah (4), da je znesek, ki se zaračuna in ki ustreza upravnim stroškom obravnave prošnje za vizum, 35 EUR.

| (3) | Uvodna izjava 2 Sklepa 2003/454/ES predvideva, da bi bilo treba znesek, ki se zaračunava, revidirati v rednih presledkih. |
| --- | --- |

(3)

Uvodna izjava 2 Sklepa 2003/454/ES predvideva, da bi bilo treba znesek, ki se zaračunava, revidirati v rednih presledkih.

| (4) | Znesek 35 EUR ne zadostuje več za kritje trenutnih stroškov obravnave prošnje za vizum. Poleg tega je treba upoštevati posledice uvedbe evropskega Vizumskega informacijskega sistema (VIS) in biometrije, ki se zahteva za vključitev VIS v postopek preverjanja prošenj za vizum. |
| --- | --- |

(4)

Znesek 35 EUR ne zadostuje več za kritje trenutnih stroškov obravnave prošnje za vizum. Poleg tega je treba upoštevati posledice uvedbe evropskega Vizumskega informacijskega sistema (VIS) in biometrije, ki se zahteva za vključitev VIS v postopek preverjanja prošenj za vizum.

| (5) | Trenutni znesek 35 EUR bi bilo torej treba prilagoditi, da bi se pokrili dodatni stroški obravnave prošenj za vizume, ki ustrezajo vključitvi biometrije in VIS. |
| --- | --- |

(5)

Trenutni znesek 35 EUR bi bilo torej treba prilagoditi, da bi se pokrili dodatni stroški obravnave prošenj za vizume, ki ustrezajo vključitvi biometrije in VIS.

| (6) | Uredba (ES) št. .../2006 Evropskega parlamenta in Sveta o pravilih za obmejni promet na zunanjih kopenskih mejah držav članic ter spremembi določb Schengenske konvencije (5) dovoljuje, da se dovoljenje za obmejni promet izda brezplačno. |
| --- | --- |

(6)

Uredba (ES) št. .../2006 Evropskega parlamenta in Sveta o pravilih za obmejni promet na zunanjih kopenskih mejah držav članic ter spremembi določb Schengenske konvencije (5) dovoljuje, da se dovoljenje za obmejni promet izda brezplačno.

| (7) | Priporočilo 2005/761/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. septembra 2005 za olajšanje izdaje enotnih vizumov, ki jih države članice izdajajo za kratkoročno bivanje raziskovalcem iz tretjih držav, ki potujejo znotraj Skupnosti z namenom izvajanja znanstvenih raziskav (6), spodbuja izdajo vizumov brez upravnih taks za raziskovalce. |
| --- | --- |

(7)

Priporočilo 2005/761/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. septembra 2005 za olajšanje izdaje enotnih vizumov, ki jih države članice izdajajo za kratkoročno bivanje raziskovalcem iz tretjih držav, ki potujejo znotraj Skupnosti z namenom izvajanja znanstvenih raziskav (6), spodbuja izdajo vizumov brez upravnih taks za raziskovalce.

| (8) | Opustitev ali znižanje taks za vizume za državljane nekaterih tretjih držav poleg izjem iz člena 2 te odločbe je lahko predmet sporazumov med Evropsko skupnostjo in zadevnimi tretjimi državami v skladu s splošnim pristopom Skupnosti k sporazumom o poenostavitvi vizumskih postopkov. |
| --- | --- |

(8)

Opustitev ali znižanje taks za vizume za državljane nekaterih tretjih držav poleg izjem iz člena 2 te odločbe je lahko predmet sporazumov med Evropsko skupnostjo in zadevnimi tretjimi državami v skladu s splošnim pristopom Skupnosti k sporazumom o poenostavitvi vizumskih postopkov.

| (9) | Države članice bi morale kar najbolje izkoristiti možnosti, ki jih ponuja schengenski pravni red za razvijanje medosebnih stikov s sosednjimi državami v skladu s splošnimi cilji politik EU. |
| --- | --- |

(9)

Države članice bi morale kar najbolje izkoristiti možnosti, ki jih ponuja schengenski pravni red za razvijanje medosebnih stikov s sosednjimi državami v skladu s splošnimi cilji politik EU.

| (10) | V skladu s členoma 1 in 2 Protokola o stališču Danske, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in k Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti, Danska ne sodeluje pri sprejetju te odločbe, ki zanjo ne velja, niti ni zavezana k njeni uporabi. Glede na to, da ta odločba nadgrajuje schengenski pravni red v skladu z določbami naslova IV tretjega dela Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, Danska v skladu s členom 5 navedenega protokola v roku šestih mesecev po sprejetju te odločbe s strani Sveta odloči, ali jo bo izvedla v svojem nacionalnem pravu. |
| --- | --- |

(10)

V skladu s členoma 1 in 2 Protokola o stališču Danske, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in k Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti, Danska ne sodeluje pri sprejetju te odločbe, ki zanjo ne velja, niti ni zavezana k njeni uporabi. Glede na to, da ta odločba nadgrajuje schengenski pravni red v skladu z določbami naslova IV tretjega dela Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, Danska v skladu s členom 5 navedenega protokola v roku šestih mesecev po sprejetju te odločbe s strani Sveta odloči, ali jo bo izvedla v svojem nacionalnem pravu.

| (11) | Glede Islandije in Norveške predstavlja ta odločba razvoj določb schengenskega pravnega reda v smislu Sporazuma, sklenjenega med Svetom Evropske unije in Republiko Islandijo ter Kraljevino Norveško, v zvezi s pridružitvijo teh dveh držav k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda (7), ki spada v področje iz člena 1(A) Sklepa Sveta 1999/437/ES z dne 17. maja 1999 o nekaterih izvedbenih predpisih za uporabo tega sporazuma (8). |
| --- | --- |

(11)

Glede Islandije in Norveške predstavlja ta odločba razvoj določb schengenskega pravnega reda v smislu Sporazuma, sklenjenega med Svetom Evropske unije in Republiko Islandijo ter Kraljevino Norveško, v zvezi s pridružitvijo teh dveh držav k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda (7), ki spada v področje iz člena 1(A) Sklepa Sveta 1999/437/ES z dne 17. maja 1999 o nekaterih izvedbenih predpisih za uporabo tega sporazuma (8).

| (12) | Glede Švice predstavlja ta odločba razvoj določb schengenskega pravnega reda v smislu Sporazuma, podpisanega med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o pridružitvi Švicarske konfederacije k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda, ki sodijo v področje člena 1(A) Sklepa 1999/437/ES v povezavi s členom 4(1) sklepov Sveta z dne 25. oktobra 2004 o podpisu tega sporazuma v imenu Evropske unije in v imenu Evropske skupnosti ter o začasni uporabi nekaterih določb tega sporazuma. |
| --- | --- |

(12)

Glede Švice predstavlja ta odločba razvoj določb schengenskega pravnega reda v smislu Sporazuma, podpisanega med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o pridružitvi Švicarske konfederacije k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda, ki sodijo v področje člena 1(A) Sklepa 1999/437/ES v povezavi s členom 4(1) sklepov Sveta z dne 25. oktobra 2004 o podpisu tega sporazuma v imenu Evropske unije in v imenu Evropske skupnosti ter o začasni uporabi nekaterih določb tega sporazuma.

| (13) | Ta odločba predstavlja razvoj določb schengenskega pravnega reda, pri katerem Združeno kraljestvo v skladu s Sklepom Sveta 2000/365/ES z dne 29. maja 2000 o prošnji Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska za sodelovanje pri izvajanju nekaterih določb schengenskega pravnega reda (9) ne sodeluje. Združeno kraljestvo zato ne sodeluje pri sprejetju te odločbe, ki zanj ne velja, niti ni zavezano k njeni uporabi. |
| --- | --- |

(13)

Ta odločba predstavlja razvoj določb schengenskega pravnega reda, pri katerem Združeno kraljestvo v skladu s Sklepom Sveta 2000/365/ES z dne 29. maja 2000 o prošnji Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska za sodelovanje pri izvajanju nekaterih določb schengenskega pravnega reda (9) ne sodeluje. Združeno kraljestvo zato ne sodeluje pri sprejetju te odločbe, ki zanj ne velja, niti ni zavezano k njeni uporabi.

| (14) | Ta odločba predstavlja razvoj določb schengenskega pravnega reda, pri katerih Irska v skladu s Sklepom Sveta 2002/192/ES z dne 28. februarja 2002 o prošnji Irske, da sodeluje pri izvajanju nekaterih določb schengenskega pravnega reda (10), ne sodeluje. Irska zato ne sodeluje pri sprejetju te odločbe, ki zanjo ne velja, niti ni zavezana k njeni uporabi. |
| --- | --- |

(14)

Ta odločba predstavlja razvoj določb schengenskega pravnega reda, pri katerih Irska v skladu s Sklepom Sveta 2002/192/ES z dne 28. februarja 2002 o prošnji Irske, da sodeluje pri izvajanju nekaterih določb schengenskega pravnega reda (10), ne sodeluje. Irska zato ne sodeluje pri sprejetju te odločbe, ki zanjo ne velja, niti ni zavezana k njeni uporabi.

| (15) | Ta odločba je akt, ki temelji na schengenskem pravnem redu oziroma je z njim kako drugače povezan v smislu člena 3(2) Akta o pristopu iz leta 2003 – |
| --- | --- |

(15)

Ta odločba je akt, ki temelji na schengenskem pravnem redu oziroma je z njim kako drugače povezan v smislu člena 3(2) Akta o pristopu iz leta 2003 –

SPREJEL NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Tabela iz Priloge 12 Skupnih konzularnih navodil in tabela iz Priloge 14a Skupnega priročnika se nadomestita z naslednjo tabelo:

„Takse, ki ustrezajo upravnim stroškom obravnave prošnje za vizum:

| Vrsta vizuma | Takse, ki se zaračunajo (v EUR) |
| --- | --- |
| Letališki tranzitni vizum (kategorija A) | 60 |
| Tranzitni vizum (kategorija B) | 60 |
| Vizum za kratkoročno prebivanje (do največ 90 dni) (kategorija C) | 60 |
| Vizum z ozemeljsko omejeno veljavnostjo (kategoriji B in C) | 60 |
| Vizum, ki jih izdajo organi mejne kontrole (kategoriji B in C) | 60
  Ta vizum je lahko brezplačen |
| Skupinski vizum (kategorije A, B in C) | 60 + 1 na osebo |
| Nacionalni vizum za dolgoročno prebivanje (kategorija D) | Znesek določijo države članice, ki se lahko odločijo tudi za izdajo brezplačnih vizumov |
| Nacionalni vizum za dolgoročno prebivanje, ki velja hkrati kot vizum za kratkoročno prebivanje (kategoriji D in C) | Znesek določijo države članice, ki se lahko odločijo tudi za izdajo brezplačnih vizumov“ |

Vrsta vizuma

Takse, ki se zaračunajo (v EUR)

Letališki tranzitni vizum (kategorija A)

60

Tranzitni vizum (kategorija B)

60

Vizum za kratkoročno prebivanje (do največ 90 dni) (kategorija C)

60

Vizum z ozemeljsko omejeno veljavnostjo (kategoriji B in C)

60

Vizum, ki jih izdajo organi mejne kontrole (kategoriji B in C)

60

Ta vizum je lahko brezplačen

Skupinski vizum (kategorije A, B in C)

60 + 1 na osebo

Nacionalni vizum za dolgoročno prebivanje (kategorija D)

Znesek določijo države članice, ki se lahko odločijo tudi za izdajo brezplačnih vizumov

Nacionalni vizum za dolgoročno prebivanje, ki velja hkrati kot vizum za kratkoročno prebivanje (kategoriji D in C)

Znesek določijo države članice, ki se lahko odločijo tudi za izdajo brezplačnih vizumov“

Člen 2

V Prilogi 12 Skupnih konzularnih navodil in Prilogi 14a Skupnega priročnika se točka II pod uvodnim besedilom „Pravila“ nadomesti z naslednjim:

| „II.1 | Zaradi spodbujanja kulturnih interesov, interesov zunanje politike, razvojne politike, drugih pomembnih javnih interesov ali iz humanitarnih razlogov se v posameznih primerih takse v skladu z nacionalno zakonodajo lahko znižajo ali se ne zaračunajo. |
| --- | --- |

„II.1

Zaradi spodbujanja kulturnih interesov, interesov zunanje politike, razvojne politike, drugih pomembnih javnih interesov ali iz humanitarnih razlogov se v posameznih primerih takse v skladu z nacionalno zakonodajo lahko znižajo ali se ne zaračunajo.

| II.2 | Taksa se ne zaračuna prosilcem za vizume, ki spadajo v eno od naslednjih kategorij:






  — | otroci, mlajši od 6 let, |
| --- | --- | --- |

II.2

Taksa se ne zaračuna prosilcem za vizume, ki spadajo v eno od naslednjih kategorij:

—

otroci, mlajši od 6 let,

| — | učenci, dijaki, študenti, podiplomski študenti in spremljajoči učitelji, ki so na študijskih ali izobraževalnih potovanjih, in |
| --- | --- |

—

učenci, dijaki, študenti, podiplomski študenti in spremljajoči učitelji, ki so na študijskih ali izobraževalnih potovanjih, in

| — | raziskovalci iz tretjih držav, ki potujejo v Skupnosti z namenom izvajanja znanstvenega raziskovanja, kot je opredeljeno v Priporočilu št. 2005/761/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. septembra 2005 za olajšanje izdaje enotnih vizumov, ki jih države članice izdajajo za kratkoročno bivanje raziskovalcem iz tretjih držav, ki potujejo znotraj Skupnosti z namenom izvajanja znanstvenih raziskav (11) |
| --- | --- |

—

raziskovalci iz tretjih držav, ki potujejo v Skupnosti z namenom izvajanja znanstvenega raziskovanja, kot je opredeljeno v Priporočilu št. 2005/761/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. septembra 2005 za olajšanje izdaje enotnih vizumov, ki jih države članice izdajajo za kratkoročno bivanje raziskovalcem iz tretjih držav, ki potujejo znotraj Skupnosti z namenom izvajanja znanstvenih raziskav (11)

| II.3 | Znižanje takse ali opustitev take za državljane tretje države lahko temelji tudi na sporazumu o poenostavitvi vizumskih postopkov, ki je sklenjen med Evropsko skupnostjo in zadevno tretjo državo in je v skladu s splošnim pristopom Skupnosti k sporazumom o poenostavitvi vizumskih postopkov. |
| --- | --- |

II.3

Znižanje takse ali opustitev take za državljane tretje države lahko temelji tudi na sporazumu o poenostavitvi vizumskih postopkov, ki je sklenjen med Evropsko skupnostjo in zadevno tretjo državo in je v skladu s splošnim pristopom Skupnosti k sporazumom o poenostavitvi vizumskih postopkov.

| II.4 | Do 1. januarja 2008 ta odločba ne vpliva na takse, ki se zaračunavajo državljanom tretjih držav, v zvezi s katerimi bo Svet do 1. januarja 2007 pooblastil Komisijo za pogajanja za sklenitev sporazuma o poenostavitvi vizumskih postopkov. |
| --- | --- |

II.4

Do 1. januarja 2008 ta odločba ne vpliva na takse, ki se zaračunavajo državljanom tretjih držav, v zvezi s katerimi bo Svet do 1. januarja 2007 pooblastil Komisijo za pogajanja za sklenitev sporazuma o poenostavitvi vizumskih postopkov.

Člen 3

Ta odločba se uporablja od 1. januarja 2007.

Države članice lahko to odločbo uporabljajo pred 1. januarjem 2007, toda ne pred 1. oktobrom 2006, pod pogojem, da generalni sekretariat Sveta obvestijo o datumu, od katerega dalje so to odločbo sposobne uporabljati.

Člen 4

Ta odločba je naslovljena na države članice v skladu s Pogodbo o ustanovitvi Evropske skupnosti.

V Luxembourgu, 1. junija 2006

Za Svet

Predsednica

L. PROKOP

---

(1)  UL L 116, 26.4.2001, str. 2.

1

(2)  UL L 116, 26.4.2001, str. 5.

2

(3)  UL L 20, 23.1.2002, str. 5.

3

(4)  UL L 152, 20.6.2003, str. 82.

4

(5)  Še ni objavljeno v Uradnem listu.

5

(6)  UL L 289, 3.11.2005, str. 23.

6

(7)  UL L 176, 10.7.1999, str. 36.

7

(8)  UL L 176, 10.7.1999, str. 31.

8

(9)  UL L 131, 1.6.2000, str. 43.

9

(10)  UL L 64, 7.3.2002, str. 20.

10

(11)  UL L 289, 3.11.2005, str. 23.“.

11

---

IZJAVA SVETA IN KOMISIJE

Svet in Komisija ugotavljata, da poenostavitev vizumskih postopkov, tj. poenostavitev postopkov izdaje vizumov za državljane tretjih držav, za katere je vizum obvezen, odpira nove možnosti za spodbujanje stikov med EU in sosednjimi državami, med drugim z opustitvijo ali znižanjem taks za nekatere kategorije državljanov tretjih držav.

Svet in Komisija ugotavljata tudi, da skupni pristop k poenostavitvi vizumskih postopkov zagotavlja možnost, da se – na osnovi ocene za vsak posamezni primer – začnejo pogajanja o poenostavitvi vizumskih postopkov s tretjimi državami, ob upoštevanju splošnih odnosov Evropske unije z državami kandidatkami, državami z evropsko perspektivo, državami, ki jih zajema evropska sosedska politika, in strateškimi partnerji.

Svet in Komisija potrjujeta svojo podporo razvoju pogajanj o poenostavitvi vizumskih postopkov s tretjimi državami v skladu s postopkom in preudarki iz skupnega pristopa k poenostavitvi vizumskih postopkov, ob tem pa poudarjata, da je treba hkrati izpogajati sporazume o ponovnem sprejemu, da bi ti sporazumi začeli veljati hkrati.

Svet in Komisija opozarjata, da morajo države članice v smislu spodbujanja medsebojnih stikov s sosednjimi državami v skladu s splošnimi političnimi cilji EU izkoristiti možnosti, ki jih ponuja schengenski pravni red, zlasti kadar lahko ti stiki prispevajo h krepitvi civilne družbe in demokratizacije v teh državah. Svet in Komisija poleg tega zahtevata, da se vpliv novih ukrepov v namen redno pregleduje.

---

IZJAVA SVETA

Na podlagi postopka in preudarkov iz skupnega pristopa k poenostavitvi vizumskih postopkov na osnovi posamične ocene vseh zadevnih držav in ob upoštevanju Pravila II.3 te odločbe Svet poziva Komisijo, naj predloži priporočila za pooblastila za začetek pogajanj o poenostavitvi vizumskih postopkov in sporazumih o ponovnem sprejemu, začenši z državami z evropsko perspektivo iz sklepov Evropskega sveta iz junija 2003 in junija 2005.

---

Komisija

| 29.6.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | L 175/81 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2006

SL

Uradni list Evropske unije

L 175/81

---

SKLEP KOMISIJE

z dne 23. junija 2006

o sprejetju zavez, ponujenih v zvezi s protidampinškim postopkom glede uvoza nekaterih brezšivnih cevi iz železa ali jekla s poreklom, med drugim, iz Romunije

(2006/441/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 384/96 z dne 22. decembra 1995 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1), in zlasti člena 8(1) Uredbe,

po posvetovanju s svetovalnim odborom,

ob upoštevanju naslednjega:

A.   POSTOPEK

| (1) | Komisija je 31. marca 2005 z obvestilom, objavljenim v Uradnem listu Evropske unije
   (2), med drugim napovedala začetek protidampinškega postopka v zvezi z uvozom nekaterih brezšivnih cevi iz železa ali jekla („SPT“) s poreklom iz Hrvaške, Romunije, Rusije in Ukrajine. |
| --- | --- |

(1)

Komisija je 31. marca 2005 z obvestilom, objavljenim v Uradnem listu Evropske unije
   (2), med drugim napovedala začetek protidampinškega postopka v zvezi z uvozom nekaterih brezšivnih cevi iz železa ali jekla („SPT“) s poreklom iz Hrvaške, Romunije, Rusije in Ukrajine.

| (2) | Dokončne ugotovitve in sklepi preiskave so navedeni v Uredbi Sveta (ES) št. 954/2006 (3), ki med drugim uvaja dokončno protidampinško dajatev na uvoz nekaterih brezšivnih cevi iz železa ali jekla s poreklom iz Hrvaške, Romunije, Rusije in Ukrajine. |
| --- | --- |

(2)

Dokončne ugotovitve in sklepi preiskave so navedeni v Uredbi Sveta (ES) št. 954/2006 (3), ki med drugim uvaja dokončno protidampinško dajatev na uvoz nekaterih brezšivnih cevi iz železa ali jekla s poreklom iz Hrvaške, Romunije, Rusije in Ukrajine.

B.   ZAVEZA

| (3) | Pred sprejetjem dokončnih protidampinških ukrepov so naslednji sodelujoči proizvajalci izvozniki v Romuniji („proizvajalci izvozniki“) ponudili cenovne zaveze v skladu s členom 8(1) Uredbe Sveta (ES) št. 384/96 („osnovna uredba“):






  — | SC Artrom SA, |
| --- | --- | --- |

(3)

Pred sprejetjem dokončnih protidampinških ukrepov so naslednji sodelujoči proizvajalci izvozniki v Romuniji („proizvajalci izvozniki“) ponudili cenovne zaveze v skladu s členom 8(1) Uredbe Sveta (ES) št. 384/96 („osnovna uredba“):

—

SC Artrom SA,

| — | SC Silcotub SA, |
| --- | --- |

—

SC Silcotub SA,

| — | SC Mittal Steel Roman SA. |
| --- | --- |

—

SC Mittal Steel Roman SA.

| (4) | V teh zavezah so proizvajalci izvozniki ponudili prodajo omejenega števila vrst zadevnega izdelka, kot je opredeljeno v Uredbi (ES) št. 954/2006, znotraj količinske meje najmanj po tisti ceni, ki odpravlja škodljive učinke dampinga. Uvoz, ki preseže zgornjo količinsko mejo, pa bo predmet protidampinške dajatve. V vseh primerih pa število vrst, zajetih v zavezah, ni večje od šest glede na omejitve nadzora teh zavez, zadevne vrste pa predstavljajo okoli 75 % celotne prodaje proizvajalcev izvoznikov v Skupnost. Proizvajalci izvozniki se prav tako zavežejo, da bodo spoštovali različne najnižje uvozne cene za vsako posamezno vrsto izdelka, ki spada v zaveze. Kar zadeva druge vrste zadevnega izdelka, ki ga proizvajalci izvozniki izvažajo v Skupnost, bo zanje veljala protidampinška dajatev. |
| --- | --- |

(4)

V teh zavezah so proizvajalci izvozniki ponudili prodajo omejenega števila vrst zadevnega izdelka, kot je opredeljeno v Uredbi (ES) št. 954/2006, znotraj količinske meje najmanj po tisti ceni, ki odpravlja škodljive učinke dampinga. Uvoz, ki preseže zgornjo količinsko mejo, pa bo predmet protidampinške dajatve. V vseh primerih pa število vrst, zajetih v zavezah, ni večje od šest glede na omejitve nadzora teh zavez, zadevne vrste pa predstavljajo okoli 75 % celotne prodaje proizvajalcev izvoznikov v Skupnost. Proizvajalci izvozniki se prav tako zavežejo, da bodo spoštovali različne najnižje uvozne cene za vsako posamezno vrsto izdelka, ki spada v zaveze. Kar zadeva druge vrste zadevnega izdelka, ki ga proizvajalci izvozniki izvažajo v Skupnost, bo zanje veljala protidampinška dajatev.

| (5) | Treba je omeniti, da so v zadnjih letih cene zadevnega izdelka in glavne surovine, uporabljene za njegovo proizvodnjo, znatno nihale, česar ni bilo možno obravnavati z indeksiranjem minimalne uvozne cene. Vendar je možno verjetnost bistvenih cenovnih nihanj zmanjšati, če je sprejetje zavez časovno omejeno. V vsakem primeru bo skorajšen pristop Romunije k Skupnosti, zaradi česar se bodo na dan pristopa takoj opustili protidampinški ukrepi, uvedeni z Uredbo (ES) št. 954/2006, omejil trajanje teh zavez za proizvajalce izvoznike. |
| --- | --- |

(5)

Treba je omeniti, da so v zadnjih letih cene zadevnega izdelka in glavne surovine, uporabljene za njegovo proizvodnjo, znatno nihale, česar ni bilo možno obravnavati z indeksiranjem minimalne uvozne cene. Vendar je možno verjetnost bistvenih cenovnih nihanj zmanjšati, če je sprejetje zavez časovno omejeno. V vsakem primeru bo skorajšen pristop Romunije k Skupnosti, zaradi česar se bodo na dan pristopa takoj opustili protidampinški ukrepi, uvedeni z Uredbo (ES) št. 954/2006, omejil trajanje teh zavez za proizvajalce izvoznike.

| (6) | Proizvajalci izvozniki bodo Komisiji redno pošiljali tudi podrobne podatke o svojem izvozu v Skupnost, da bo Komisija lahko učinkovito spremljala zaveze. Poleg tega imajo te družbe tako prodajno strukturo, da je po mnenju Komisije nevarnost izogibanja dogovorjeni zavezi majhna. |
| --- | --- |

(6)

Proizvajalci izvozniki bodo Komisiji redno pošiljali tudi podrobne podatke o svojem izvozu v Skupnost, da bo Komisija lahko učinkovito spremljala zaveze. Poleg tega imajo te družbe tako prodajno strukturo, da je po mnenju Komisije nevarnost izogibanja dogovorjeni zavezi majhna.

| (7) | Zaradi tega so zaveze sprejemljive. Zaradi razlogov iz uvodne izjave (5) zgoraj pa je vendar sprejetje zavez omejeno na obdobje devetih mesecev, ne da bi to vplivalo na običajno trajanje protidampinških ukrepov, uvedenih z Uredbo (ES) št. 954/2006. Poleg tega si Komisija pridržuje možnost ponovno oceniti sprejemljivost teh zavez po pravočasnem posvetovanju z državami članicami. |
| --- | --- |

(7)

Zaradi tega so zaveze sprejemljive. Zaradi razlogov iz uvodne izjave (5) zgoraj pa je vendar sprejetje zavez omejeno na obdobje devetih mesecev, ne da bi to vplivalo na običajno trajanje protidampinških ukrepov, uvedenih z Uredbo (ES) št. 954/2006. Poleg tega si Komisija pridržuje možnost ponovno oceniti sprejemljivost teh zavez po pravočasnem posvetovanju z državami članicami.

| (8) | Da bi Komisija lahko učinkovito spremljala izpolnjevanje zavez proizvajalcev izvoznikov, kadar je zahtevek za sprostitev v prosti promet na podlagi zavez predložen ustreznemu carinskemu organu, bo oprostitev dajatev možna le s predložitvijo računa, ki bo vseboval vsaj podatke, navedene v Prilogi k Uredbi (ES) št. 954/2006. Ta raven podatkov je potrebna tudi zato, da lahko carinski organi dovolj natančno ugotovijo, ali pošiljka ustreza trgovinskim dokumentom. Kadar tak račun ni predložen ali niso izpolnjeni drugi pogoji iz zgoraj navedene Uredbe Sveta, se namesto tega plača ustrezna stopnja protidampinške dajatve. |
| --- | --- |

(8)

Da bi Komisija lahko učinkovito spremljala izpolnjevanje zavez proizvajalcev izvoznikov, kadar je zahtevek za sprostitev v prosti promet na podlagi zavez predložen ustreznemu carinskemu organu, bo oprostitev dajatev možna le s predložitvijo računa, ki bo vseboval vsaj podatke, navedene v Prilogi k Uredbi (ES) št. 954/2006. Ta raven podatkov je potrebna tudi zato, da lahko carinski organi dovolj natančno ugotovijo, ali pošiljka ustreza trgovinskim dokumentom. Kadar tak račun ni predložen ali niso izpolnjeni drugi pogoji iz zgoraj navedene Uredbe Sveta, se namesto tega plača ustrezna stopnja protidampinške dajatve.

| (9) | Za zagotovitev učinkovitega spoštovanja zavez so bili uvozniki z zgoraj navedeno uredbo Sveta opozorjeni, da neizpolnjevanje pogojev iz te uredbe ali umik sprejetja zavez s strani Komisije lahko privede do carinskega dolga za ustrezne transakcije. |
| --- | --- |

(9)

Za zagotovitev učinkovitega spoštovanja zavez so bili uvozniki z zgoraj navedeno uredbo Sveta opozorjeni, da neizpolnjevanje pogojev iz te uredbe ali umik sprejetja zavez s strani Komisije lahko privede do carinskega dolga za ustrezne transakcije.

| (10) | V primeru kršitve ali umika zavez, ali kadar Komisija umakne sprejetje zavez, se protidampinška dajatev, uvedena v skladu s členom 9(4) osnovne uredbe, samodejno uporablja v skladu s členom 8(9) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(10)

V primeru kršitve ali umika zavez, ali kadar Komisija umakne sprejetje zavez, se protidampinška dajatev, uvedena v skladu s členom 9(4) osnovne uredbe, samodejno uporablja v skladu s členom 8(9) osnovne uredbe.

C.   SPREMEMBA IMENA

| (11) | Družba SC Artrom SA je obvestila Komisijo, da se je 22. maja 2006 preimenovala v SC TMK – Artrom SA in s tem pokazala, da pripada skupini družb. |
| --- | --- |

(11)

Družba SC Artrom SA je obvestila Komisijo, da se je 22. maja 2006 preimenovala v SC TMK – Artrom SA in s tem pokazala, da pripada skupini družb.

| (12) | Komisija je proučila predložene informacije in sklenila, da sprememba imena nikakor ne vpliva na strukturo in pravno obliko družbe ali na ugotovitve Komisije. Zato vsa sklicevanja na SC Artrom SA veljajo za SC TMK – Artrom SA – |
| --- | --- |

(12)

Komisija je proučila predložene informacije in sklenila, da sprememba imena nikakor ne vpliva na strukturo in pravno obliko družbe ali na ugotovitve Komisije. Zato vsa sklicevanja na SC Artrom SA veljajo za SC TMK – Artrom SA –

SKLENILA:

Člen 1

Sprejmejo se zaveze, ki so jih spodaj navedeni proizvajalci izvozniki ponudili v zvezi s protidampinškim postopkom glede uvoza nekaterih brezšivnih cevi iz železa ali jekla s poreklom, med drugim, iz Romunije.

| Država | Družba | Dodatna oznaka Taric |
| --- | --- | --- |
| Romunija | SC TMK – Artrom SA |
| Draganesti Street No 30 |
| 230119 Slatina |

Država

Družba

Dodatna oznaka Taric

Romunija

SC TMK – Artrom SA

Draganesti Street No 30

230119 Slatina

A738

| SC Silcotub SA |
| --- |
| 93, Mihai Viteazu Bvd. |
| 450131 Zalau |
| Salaj County |

SC Silcotub SA

93, Mihai Viteazu Bvd.

450131 Zalau

Salaj County

A739

| SC Mittal Steel Roman SA |
| --- |
| Stefan cel Mare Street No 246 |
| 611040 Roman |
| Neamt County |

SC Mittal Steel Roman SA

Stefan cel Mare Street No 246

611040 Roman

Neamt County

A740

Člen 2

Ta sklep začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije in velja devet mesecev.

V Bruslju, 23. junija 2006

Za Komisijo

Peter MANDELSON

Član Komisije

---

(1)  UL L 56, 6.3.1996, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2117/2005 (UL L 340, 23.12.2005, str. 17).

1

(2)  UL C 77, 31.3.2005, str. 2.

2

(3)  Glej stran 4 tega Uradnega lista.

3

---

Komisija Upravna komisija Evropskih skupnosti za socialno varnost delavcev migrantov

| 29.6.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | L 175/83 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2006

SL

Uradni list Evropske unije

L 175/83

---

SKLEP št. 207

z dne 7. aprila 2006

o razlagi člena 76 in člena 79(3) Uredbe (EGS) št. 1408/71 ter člena 10(1) Uredbe (EGS) št. 574/72 v zvezi s prekrivanjem družinskih prejemkov in dodatkov

(Besedilo velja za EGP in za sporazum EU/Švica)

(2006/442/ES)

UPRAVNA KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI ZA SOCIALNO VARNOST DELAVCEV MIGRANTOV JE –

ob upoštevanju člena 81(a) Uredbe Sveta (EGS) št. 1408/71 z dne 14. junija 1971 o uporabi sistemov socialne varnosti za zaposlene osebe, samozaposlene osebe in za njihove družinske člane, ki se gibljejo znotraj Skupnosti (1), v skladu s katerim je Upravna komisija pristojna za obravnavo vseh upravnih vprašanj, ki izhajajo iz Uredbe (EGS) št. 1408/71 in iz poznejših uredb,

ob upoštevanju členov 76 in 79(3) navedene uredbe in člena 10(1) Uredbe Sveta (EGS) št. 574/72 (2),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Bistvenega pomena je poznati obseg družinskih prejemkov ali družinskih dodatkov, izplačljivih „zaradi opravljanja poklicne ali gospodarske dejavnosti“ iz člena 76 in člena 79(3) Uredbe (EGS) št. 1408/71. |
| --- | --- |

(1)

Bistvenega pomena je poznati obseg družinskih prejemkov ali družinskih dodatkov, izplačljivih „zaradi opravljanja poklicne ali gospodarske dejavnosti“ iz člena 76 in člena 79(3) Uredbe (EGS) št. 1408/71.

| (2) | Kadar so v istem časovnem obdobju družinski prejemki izplačljivi dvema različnima osebama za istega družinskega člana v skladu z zakonodajo ene države ter hkrati v skladu z zakonodajo države, na ozemlju katere družinski člani stalno prebivajo, upravičenost do družinskih prejemkov ali družinskih dodatkov po zakonodaji prve države miruje do višine zneska teh družinskih prejemkov, ki jo določa zakonodaja druge države v skladu s členom 76 Uredbe (EGS) št. 1408/71, če so družinski prejemki izplačljivi „zaradi opravljanja poklicne dejavnosti“ v skladu z zakonodajo slednje države. Člen 79(3) Uredbe (EGS) št. 1408/71 vsebuje podobno določbo v zvezi s prejemki za upokojence in sirote. |
| --- | --- |

(2)

Kadar so v istem časovnem obdobju družinski prejemki izplačljivi dvema različnima osebama za istega družinskega člana v skladu z zakonodajo ene države ter hkrati v skladu z zakonodajo države, na ozemlju katere družinski člani stalno prebivajo, upravičenost do družinskih prejemkov ali družinskih dodatkov po zakonodaji prve države miruje do višine zneska teh družinskih prejemkov, ki jo določa zakonodaja druge države v skladu s členom 76 Uredbe (EGS) št. 1408/71, če so družinski prejemki izplačljivi „zaradi opravljanja poklicne dejavnosti“ v skladu z zakonodajo slednje države. Člen 79(3) Uredbe (EGS) št. 1408/71 vsebuje podobno določbo v zvezi s prejemki za upokojence in sirote.

| (3) | Člen 76 in člen 79(3) Uredbe (EGS) št. 1408/71 ne razlikujeta med prejemki ali dodatki, izplačljivimi zaradi opravljanja neplačane poklicne ali neplačane gospodarske dejavnosti, ter med prejemki ali dodatki, izplačljivimi zaradi opravljanja plačane poklicne dejavnosti ali plačane gospodarske dejavnosti. |
| --- | --- |

(3)

Člen 76 in člen 79(3) Uredbe (EGS) št. 1408/71 ne razlikujeta med prejemki ali dodatki, izplačljivimi zaradi opravljanja neplačane poklicne ali neplačane gospodarske dejavnosti, ter med prejemki ali dodatki, izplačljivimi zaradi opravljanja plačane poklicne dejavnosti ali plačane gospodarske dejavnosti.

| (4) | Nadalje zakonodaje določenih držav članic določajo, da se obdobje začasne prekinitve ali prekinitve dejanskega obdobja opravljanja poklicne ali gospodarske dejavnosti zaradi dopusta, brezposelnosti, začasne nezmožnosti za delo, stavk ali izprtja bodisi obravnava kot obdobje opravljanja poklicne ali gospodarske dejavnosti za pridobitev pravice do družinskih prejemkov ali družinskih dodatkov bodisi se šteje kot obdobje neaktivnosti, ki samo po sebi ali kot posledica predhodnega opravljanja poklicne ali gospodarske dejavnosti omogoča plačilo družinskih prejemkov ali družinskih dodatkov. |
| --- | --- |

(4)

Nadalje zakonodaje določenih držav članic določajo, da se obdobje začasne prekinitve ali prekinitve dejanskega obdobja opravljanja poklicne ali gospodarske dejavnosti zaradi dopusta, brezposelnosti, začasne nezmožnosti za delo, stavk ali izprtja bodisi obravnava kot obdobje opravljanja poklicne ali gospodarske dejavnosti za pridobitev pravice do družinskih prejemkov ali družinskih dodatkov bodisi se šteje kot obdobje neaktivnosti, ki samo po sebi ali kot posledica predhodnega opravljanja poklicne ali gospodarske dejavnosti omogoča plačilo družinskih prejemkov ali družinskih dodatkov.

| (5) | Da bi se izognili kakršnim koli nejasnostim ali različnim razlagam, je bistvenega pomena opredeliti obseg izrazov „opravljanje poklicne dejavnosti“ in „opravljanje gospodarske dejavnosti“. |
| --- | --- |

(5)

Da bi se izognili kakršnim koli nejasnostim ali različnim razlagam, je bistvenega pomena opredeliti obseg izrazov „opravljanje poklicne dejavnosti“ in „opravljanje gospodarske dejavnosti“.

| (6) | Prav tako je bistvenega pomena poznati obseg izraza „opravljanje gospodarske dejavnosti“ iz člena 10(1) Uredbe (EGS) št. 574/72. |
| --- | --- |

(6)

Prav tako je bistvenega pomena poznati obseg izraza „opravljanje gospodarske dejavnosti“ iz člena 10(1) Uredbe (EGS) št. 574/72.

| (7) | Če so v istem časovnem obdobju družinski prejemki ali dodatki izplačljivi dvema različnima osebama za istega družinskega člana v skladu z zakonodajo ene države ter hkrati v skladu z zakonodajo druge države, po kateri za pridobitev pravice do prejemkov ne veljajo pogoji, ki urejajo področje zavarovanja, zaposlitve ali samozaposlitve, upravičenost do družinskih prejemkov po zakonodaji prve države miruje do višine zneska družinskih prejemkov, ki jo določa zakonodaja slednje države v skladu s členom 10(1)(b)(i) Uredbe (EGS) št. 574/72, kadar se poklicne ali gospodarske dejavnosti opravljajo v slednji državi. Člen 10(1)(b)(ii) Uredbe (EGS) št. 574/72 vsebuje podobno določbo v zvezi s prejemki za upokojence in sirote. |
| --- | --- |

(7)

Če so v istem časovnem obdobju družinski prejemki ali dodatki izplačljivi dvema različnima osebama za istega družinskega člana v skladu z zakonodajo ene države ter hkrati v skladu z zakonodajo druge države, po kateri za pridobitev pravice do prejemkov ne veljajo pogoji, ki urejajo področje zavarovanja, zaposlitve ali samozaposlitve, upravičenost do družinskih prejemkov po zakonodaji prve države miruje do višine zneska družinskih prejemkov, ki jo določa zakonodaja slednje države v skladu s členom 10(1)(b)(i) Uredbe (EGS) št. 574/72, kadar se poklicne ali gospodarske dejavnosti opravljajo v slednji državi. Člen 10(1)(b)(ii) Uredbe (EGS) št. 574/72 vsebuje podobno določbo v zvezi s prejemki za upokojence in sirote.

| (8) | V primeru prekrivanja družinskih prejemkov ali dodatkov je namen člena (10)(1), da se opravljanje poklicne ali gospodarske dejavnosti v državi članici, kjer upravičenost do družinskih prejemkov ali dodatkov ne izhaja iz opravljanja takšne dejavnosti, izenači z opravljanjem poklicne ali gospodarske dejavnosti v državah članicah, kjer ta upravičenost izhaja iz opravljanja takšne dejavnosti. Člena 76 in 79(3) Uredbe (EGS) št. 1408/71 in člen 10(1) Uredbe (EGS) št. 574/72 je treba razlagati na isti način. |
| --- | --- |

(8)

V primeru prekrivanja družinskih prejemkov ali dodatkov je namen člena (10)(1), da se opravljanje poklicne ali gospodarske dejavnosti v državi članici, kjer upravičenost do družinskih prejemkov ali dodatkov ne izhaja iz opravljanja takšne dejavnosti, izenači z opravljanjem poklicne ali gospodarske dejavnosti v državah članicah, kjer ta upravičenost izhaja iz opravljanja takšne dejavnosti. Člena 76 in 79(3) Uredbe (EGS) št. 1408/71 in člen 10(1) Uredbe (EGS) št. 574/72 je treba razlagati na isti način.

| (9) | V primeru, ko se je delavcu zaradi neplačanega dopusta zaradi rojstva otroka in za namen vzgoje tega otroka status aktivne zaposlitve začasno prekinil, je Sodišče Evropskih skupnosti opozorilo na člen 73 Uredbe (EGS) št. 1408/71 v povezavi s členom 13(2)(a) Uredbe (EGS) št. 1408/71 (3). Zato se mora tudi takšen neplačan dopust šteti za opravljanje poklicne ali gospodarske dejavnosti za namen členov 76 in 79(3) Uredbe (EGS) 1408/71 ter člena 10(1) Uredbe (EGS) št. 574/72. V tej zvezi je Sodišče ponovno poudarilo, da se zgoraj navedene določbe lahko uporabljajo, samo dokler ima zadevna oseba status zaposlene ali samozaposlene osebe v smislu člena 1(a) Uredbe (EGS) št. 1408/71, ki zahteva, da je zadevna oseba vključena vsaj v en sistem socialne varnosti. To ne velja za osebe na neplačanem dopustu, ki niso več vključene v noben sistem socialne varnosti zadevne države članice. |
| --- | --- |

(9)

V primeru, ko se je delavcu zaradi neplačanega dopusta zaradi rojstva otroka in za namen vzgoje tega otroka status aktivne zaposlitve začasno prekinil, je Sodišče Evropskih skupnosti opozorilo na člen 73 Uredbe (EGS) št. 1408/71 v povezavi s členom 13(2)(a) Uredbe (EGS) št. 1408/71 (3). Zato se mora tudi takšen neplačan dopust šteti za opravljanje poklicne ali gospodarske dejavnosti za namen členov 76 in 79(3) Uredbe (EGS) 1408/71 ter člena 10(1) Uredbe (EGS) št. 574/72. V tej zvezi je Sodišče ponovno poudarilo, da se zgoraj navedene določbe lahko uporabljajo, samo dokler ima zadevna oseba status zaposlene ali samozaposlene osebe v smislu člena 1(a) Uredbe (EGS) št. 1408/71, ki zahteva, da je zadevna oseba vključena vsaj v en sistem socialne varnosti. To ne velja za osebe na neplačanem dopustu, ki niso več vključene v noben sistem socialne varnosti zadevne države članice.

| (10) | Zaradi različnih sistemov neplačanega dopusta v državah članicah in stalnih sprememb v nacionalni zakonodaji lahko obstaja samo neizčrpen seznam primerov, v katerih se med obdobjem dopusta šteje, da oseba opravlja poklicno ali gospodarsko dejavnost. Zato ni smiselno opredeliti vseh primerov, v katerih takšen neplačan dopust ustreza opravljanju poklicne ali gospodarske dejavnosti, ter primerov, v katerih ni potrebne tesne povezave s pridobitno dejavnostjo.
  Po posvetovanju in glede na pogoje iz člena 80(3) Uredbe (EGS) št. 1408/71 – |
| --- | --- |

(10)

Zaradi različnih sistemov neplačanega dopusta v državah članicah in stalnih sprememb v nacionalni zakonodaji lahko obstaja samo neizčrpen seznam primerov, v katerih se med obdobjem dopusta šteje, da oseba opravlja poklicno ali gospodarsko dejavnost. Zato ni smiselno opredeliti vseh primerov, v katerih takšen neplačan dopust ustreza opravljanju poklicne ali gospodarske dejavnosti, ter primerov, v katerih ni potrebne tesne povezave s pridobitno dejavnostjo.

Po posvetovanju in glede na pogoje iz člena 80(3) Uredbe (EGS) št. 1408/71 –

SKLENILA:

| 1. | Za namene člena 76 in člena 79(3) Uredbe (EGS) št. 1408/71 se družinski prejemki ali družinski dodatki štejejo za izplačljive „zaradi opravljanja poklicne ali gospodarske dejavnosti“ zlasti:






  (a) | z dejanskim opravljanjem plačane ali neplačane poklicne ali gospodarske dejavnosti, in |
| --- | --- | --- |

1.

Za namene člena 76 in člena 79(3) Uredbe (EGS) št. 1408/71 se družinski prejemki ali družinski dodatki štejejo za izplačljive „zaradi opravljanja poklicne ali gospodarske dejavnosti“ zlasti:

(a)

z dejanskim opravljanjem plačane ali neplačane poklicne ali gospodarske dejavnosti, in

| (b) | v obdobju kakršne koli začasne prekinitve takšne poklicne ali gospodarske dejavnosti:






  (i) | zaradi bolezni, materinstva, nesreče pri delu, poklicne bolezni ali brezposelnosti, dokler so plače ali prejemki, razen pokojnin, izplačljivi v zvezi s temi primeri; ali |
| --- | --- | --- |

(b)

v obdobju kakršne koli začasne prekinitve takšne poklicne ali gospodarske dejavnosti:

(i)

zaradi bolezni, materinstva, nesreče pri delu, poklicne bolezni ali brezposelnosti, dokler so plače ali prejemki, razen pokojnin, izplačljivi v zvezi s temi primeri; ali

| (ii) | med plačanim dopustom, stavko ali izprtjem; ali |
| --- | --- |

(ii)

med plačanim dopustom, stavko ali izprtjem; ali

| (iii) | med neplačanim dopustom zaradi vzgoje otroka, dokler se šteje, da ta dopust ustreza takšnemu opravljanju poklicne ali gospodarske dejavnosti v skladu z ustrezno zakonodajo. |
| --- | --- |

(iii)

med neplačanim dopustom zaradi vzgoje otroka, dokler se šteje, da ta dopust ustreza takšnemu opravljanju poklicne ali gospodarske dejavnosti v skladu z ustrezno zakonodajo.

| 2. | Za namene člena 10(1) Uredbe (EGS) št. 574/72 se za „opravljanje gospodarske dejavnosti“ zlasti šteje:






  (a) | dejansko opravljanje kakršne koli gospodarske dejavnosti, plačane ali neplačane, in |
| --- | --- | --- |

2.

Za namene člena 10(1) Uredbe (EGS) št. 574/72 se za „opravljanje gospodarske dejavnosti“ zlasti šteje:

(a)

dejansko opravljanje kakršne koli gospodarske dejavnosti, plačane ali neplačane, in

| (b) | začasna prekinitev takšne gospodarske dejavnosti:






  (i) | zaradi bolezni, materinstva, nesreče pri delu, poklicne bolezni ali brezposelnosti, dokler so plače ali prejemki, razen pokojnin, izplačljivi v zvezi s temi primeri; ali |
| --- | --- | --- |

(b)

začasna prekinitev takšne gospodarske dejavnosti:

(i)

zaradi bolezni, materinstva, nesreče pri delu, poklicne bolezni ali brezposelnosti, dokler so plače ali prejemki, razen pokojnin, izplačljivi v zvezi s temi primeri; ali

| (ii) | med plačanim dopustom, stavko ali izprtjem; ali |
| --- | --- |

(ii)

med plačanim dopustom, stavko ali izprtjem; ali

| (iii) | med neplačanim dopustom zaradi vzgoje otroka, dokler se šteje, da ta dopust ustreza opravljanju takšne gospodarske dejavnosti v skladu z ustrezno zakonodajo. |
| --- | --- |

(iii)

med neplačanim dopustom zaradi vzgoje otroka, dokler se šteje, da ta dopust ustreza opravljanju takšne gospodarske dejavnosti v skladu z ustrezno zakonodajo.

| 3. | Ta sklep nadomesti Sklep št. 119 z dne 24. februarja 1983. Sklep začne veljati prvi dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije. |
| --- | --- |

3.

Ta sklep nadomesti Sklep št. 119 z dne 24. februarja 1983. Sklep začne veljati prvi dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Predsednik Upravne komisije

Bernhard SPIEGEL

---

(1)  UL L 149, 5.7.1971, str. 2. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 629/2006 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 114, 27.4.2006, str. 1).

1

(2)  UL L 74, 27.3.1972, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 629/2006.

2

(3)  Sodba z dne 7. junija 2005 v zadevi C-543/03, „Dodl and Oberhollenzer/Tiroler Gebietskrankenkasse“.

3

---

EVROPSKI GOSPODARSKI PROSTOR

Skupni odbor EGP

| 29.6.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | L 175/86 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2006

SL

Uradni list Evropske unije

L 175/86

---

SKLEP SKUPNEGA ODBORA EGP

št. 42/2006

z dne 28. aprila 2006

o spremembi Priloge I (Veterinarske in fitosanitarne zadeve) k Sporazumu EGP

SKUPNI ODBOR EGP JE –

ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru, kakor je bil spremenjen s Protokolom o prilagoditvi Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru, v nadaljnjem besedilu „Sporazum“, in zlasti člena 98 Sporazuma,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Priloga I k Sporazumu je bila spremenjena s Sklepom Skupnega odbora EGP št. 1/2006 z dne 27. januarja 2006 (1). |
| --- | --- |

(1)

Priloga I k Sporazumu je bila spremenjena s Sklepom Skupnega odbora EGP št. 1/2006 z dne 27. januarja 2006 (1).

| (2) | Uredbo Komisije (ES) št. 1053/2003 z dne 19. junija 2003 o spremembi Uredbe (ES) št. 999/2001 Evropskega parlamenta in Sveta glede hitrih testov (2) je treba vključiti v Sporazum. |
| --- | --- |

(2)

Uredbo Komisije (ES) št. 1053/2003 z dne 19. junija 2003 o spremembi Uredbe (ES) št. 999/2001 Evropskega parlamenta in Sveta glede hitrih testov (2) je treba vključiti v Sporazum.

| (3) | Uredbo (ES) št. 1128/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. junija 2003 o spremembi Uredbe (ES) št. 999/2001 o podaljšanju obdobja prehodnih ukrepov (3) je treba vključiti v Sporazum. |
| --- | --- |

(3)

Uredbo (ES) št. 1128/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. junija 2003 o spremembi Uredbe (ES) št. 999/2001 o podaljšanju obdobja prehodnih ukrepov (3) je treba vključiti v Sporazum.

| (4) | Uredbo Komisije (ES) št. 1139/2003 z dne 27. junija 2003 o spremembi Uredbe (ES) št. 999/2001 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi s programi spremljanja in živalskimi tkivi s specifičnim tveganjem (4) je treba vključiti v Sporazum. |
| --- | --- |

(4)

Uredbo Komisije (ES) št. 1139/2003 z dne 27. junija 2003 o spremembi Uredbe (ES) št. 999/2001 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi s programi spremljanja in živalskimi tkivi s specifičnim tveganjem (4) je treba vključiti v Sporazum.

| (5) | Uredbo Komisije (ES) št. 1234/2003 z dne 10. julija 2003 o spremembi prilog I, IV in XI k Uredbi (ES) št. 999/2001 Evropskega parlamenta in Sveta in Uredbi (ES) št. 1326/2001 glede transmisivne spongiformne encefalopatije in krmljenja živali (5) je treba vključiti v Sporazum. |
| --- | --- |

(5)

Uredbo Komisije (ES) št. 1234/2003 z dne 10. julija 2003 o spremembi prilog I, IV in XI k Uredbi (ES) št. 999/2001 Evropskega parlamenta in Sveta in Uredbi (ES) št. 1326/2001 glede transmisivne spongiformne encefalopatije in krmljenja živali (5) je treba vključiti v Sporazum.

| (6) | Uredbo Komisije (ES) št. 1809/2003 z dne 15. oktobra 2003 o spremembi Uredbe (ES) št. 999/2001 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi s pravili za uvoz živega goveda in proizvodov iz goveda, ovc in koz iz Kostarike in Nove Kaledonije (6) je treba vključiti v Sporazum. |
| --- | --- |

(6)

Uredbo Komisije (ES) št. 1809/2003 z dne 15. oktobra 2003 o spremembi Uredbe (ES) št. 999/2001 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi s pravili za uvoz živega goveda in proizvodov iz goveda, ovc in koz iz Kostarike in Nove Kaledonije (6) je treba vključiti v Sporazum.

| (7) | Uredbo Komisije (ES) št. 1915/2003 z dne 30. oktobra 2003 o spremembah prilog VII, VIII in IX k Uredbi (ES) št. 999/2001 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi s trgovino in uvozom ovc in koz ter ukrepi, ki sledijo po dokazani prisotnosti transmisivnih spongiformnih encefalopatij pri govedu, ovcah in kozah (7) je treba vključiti v Sporazum. |
| --- | --- |

(7)

Uredbo Komisije (ES) št. 1915/2003 z dne 30. oktobra 2003 o spremembah prilog VII, VIII in IX k Uredbi (ES) št. 999/2001 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi s trgovino in uvozom ovc in koz ter ukrepi, ki sledijo po dokazani prisotnosti transmisivnih spongiformnih encefalopatij pri govedu, ovcah in kozah (7) je treba vključiti v Sporazum.

| (8) | Uredbo Komisije (ES) št. 2245/2003 z dne 19. decembra 2003 o spremembi Priloge III k Uredbi (ES) št. 999/2001 Evropskega parlamenta in Sveta glede spremljanja transmisivne spongiformne encefalopatije pri ovcah in kozah (8) je treba vključiti v Sporazum. |
| --- | --- |

(8)

Uredbo Komisije (ES) št. 2245/2003 z dne 19. decembra 2003 o spremembi Priloge III k Uredbi (ES) št. 999/2001 Evropskega parlamenta in Sveta glede spremljanja transmisivne spongiformne encefalopatije pri ovcah in kozah (8) je treba vključiti v Sporazum.

| (9) | Uredbo Komisije (ES) št. 876/2004 z dne 29. aprila 2004 o spremembi Priloge VIII Uredbe (ES) št. 999/2001 Evropskega parlamenta in Sveta glede trgovine s plemenskimi ovcami in kozami (9) je treba vključiti v Sporazum. |
| --- | --- |

(9)

Uredbo Komisije (ES) št. 876/2004 z dne 29. aprila 2004 o spremembi Priloge VIII Uredbe (ES) št. 999/2001 Evropskega parlamenta in Sveta glede trgovine s plemenskimi ovcami in kozami (9) je treba vključiti v Sporazum.

| (10) | Uredba (ES) št. 1234/2003 razveljavlja Odločbo Sveta 2000/766/ES (10) in Odločbo Komisije 2001/9/ES (11), ki sta vključeni v Sporazum, in ki ju je posledično treba razveljaviti v skladu s Sporazumom. |
| --- | --- |

(10)

Uredba (ES) št. 1234/2003 razveljavlja Odločbo Sveta 2000/766/ES (10) in Odločbo Komisije 2001/9/ES (11), ki sta vključeni v Sporazum, in ki ju je posledično treba razveljaviti v skladu s Sporazumom.

| (11) | Ta sklep se ne uporablja za Islandijo in Lihtenštajn – |
| --- | --- |

(11)

Ta sklep se ne uporablja za Islandijo in Lihtenštajn –

SKLENIL:

Člen 1

Poglavje I Priloge I k Sporazumu se spremeni:

| 1. | V točki 12 dela 7.1 (Uredba (ES) št. 999/2001 Evropskega parlamenta in Sveta) se vstavijo naslednje alinee:






  „— | 32003 R 1053: Uredba Komisije (ES) št. 1053/2003 z dne 19. junija 2003 (UL L 152, 20.6.2003, str. 8), |
| --- | --- | --- |

1.

V točki 12 dela 7.1 (Uredba (ES) št. 999/2001 Evropskega parlamenta in Sveta) se vstavijo naslednje alinee:

„—

32003 R 1053: Uredba Komisije (ES) št. 1053/2003 z dne 19. junija 2003 (UL L 152, 20.6.2003, str. 8),

| — | 32003 R 1128: Uredba (ES) št. 1128/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. junija 2003 (UL L 160, 28.6.2003, str. 1), |
| --- | --- |

—

32003 R 1128: Uredba (ES) št. 1128/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. junija 2003 (UL L 160, 28.6.2003, str. 1),

| — | 32003 R 1139: Uredba Komisije (ES) št. 1139/2003 z dne 27. junija 2003 (UL L 160, 28.6.2003, str. 22), |
| --- | --- |

—

32003 R 1139: Uredba Komisije (ES) št. 1139/2003 z dne 27. junija 2003 (UL L 160, 28.6.2003, str. 22),

| — | 32003 R 1234: Uredba Komisije (ES) št. 1234/2003 z dne 10. julija 2003 (UL L 173, 11.7.2003, str. 6), |
| --- | --- |

—

32003 R 1234: Uredba Komisije (ES) št. 1234/2003 z dne 10. julija 2003 (UL L 173, 11.7.2003, str. 6),

| — | 32003 R 1809: Uredba Komisije (ES) št. 1809/2003 z dne 15. oktobra 2003 (UL L 265, 16.10.2003, str. 10), |
| --- | --- |

—

32003 R 1809: Uredba Komisije (ES) št. 1809/2003 z dne 15. oktobra 2003 (UL L 265, 16.10.2003, str. 10),

| — | 32003 R 1915: Uredba Komisije (ES) št. 1915/2003 z dne 30. oktobra 2003 (UL L 283, 31.10.2003, str. 29), |
| --- | --- |

—

32003 R 1915: Uredba Komisije (ES) št. 1915/2003 z dne 30. oktobra 2003 (UL L 283, 31.10.2003, str. 29),

| — | 32003 R 2245: Uredba Komisije (ES) št. 2245/2003 z dne 19. decembra 2003 (UL L 333, 20.12.2003, str. 28), |
| --- | --- |

—

32003 R 2245: Uredba Komisije (ES) št. 2245/2003 z dne 19. decembra 2003 (UL L 333, 20.12.2003, str. 28),

| — | 32004 R 0876: Uredba Komisije (ES) št. 876/2004 z dne 29. aprila 2004 (UL L 162, 30.4.2004, str. 52).“ |
| --- | --- |

—

32004 R 0876: Uredba Komisije (ES) št. 876/2004 z dne 29. aprila 2004 (UL L 162, 30.4.2004, str. 52).“

| 2. | Prilagoditveno besedilo v točki 12 dela 7.1 (Uredba (ES) št. 999/2001 Evropskega parlamenta in Sveta) se spremeni:






  1. | Prilagoditveni besedili B in C se črtata. |
| --- | --- | --- |

2.

Prilagoditveno besedilo v točki 12 dela 7.1 (Uredba (ES) št. 999/2001 Evropskega parlamenta in Sveta) se spremeni:

1.

Prilagoditveni besedili B in C se črtata.

| 2. | Sedanje prilagoditveno besedilo D postane prilagoditveno besedilo B. |
| --- | --- |

2.

Sedanje prilagoditveno besedilo D postane prilagoditveno besedilo B.

| 3. | Besedilo točke 11 dela 7.1 (Odločba Sveta 2000/766/ES) in točke 16 dela 7.2 (Odločba Komisije 2001/9/ES) se črta. |
| --- | --- |

3.

Besedilo točke 11 dela 7.1 (Odločba Sveta 2000/766/ES) in točke 16 dela 7.2 (Odločba Komisije 2001/9/ES) se črta.

Člen 2

Besedila uredb (ES) št. 1053/2003, (ES) št. 1128/2003, (ES) št. 1139/2003, (ES) št. 1234/2003, (ES) št. 1809/2003, (ES) št. 1915/2003, (ES) št. 2245/2003 in (ES) št. 876/2004 v norveškem jeziku, ki se objavijo v Dopolnilu EGP k Uradnemu listu Evropske unije, so verodostojna.

Člen 3

Ta sklep začne veljati 29. aprila 2006, pod pogojem, da so bila Skupnemu odboru EGP (12) predložena vsa uradna obvestila v skladu s členom 103(1) Sporazuma.

Člen 4

Ta sklep se objavi v sklopu EGP in Dopolnilu EGP Uradnega lista Evropske unije.

V Bruslju, 28. aprila 2006

Za Skupni odbor EGP

Predsednik

R. WRIGHT

---

(1)  UL L 92, 30.3.2006, str. 17.

1

(2)  UL L 152, 20.6.2003, str. 8.

2

(3)  UL L 160, 28.6.2003, str. 1.

3

(4)  UL L 160, 28.6.2003, str. 22.

4

(5)  UL L 173, 11.7.2003, str. 6.

5

(6)  UL L 265, 16.10.2003, str. 10.

6

(7)  UL L 283, 31.10.2003, str. 29.

7

(8)  UL L 333, 20.12.2003, str. 28.

8

(9)  UL L 162, 30.4.2004, str. 52.

9

(10)  UL L 306, 7.12.2000, str. 32.

10

(11)  UL L 2, 5.1.2001, str. 32.

11

(12)  Navedena ni nobena ustavna zahteva.

12

---

| 29.6.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | L 175/89 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2006

SL

Uradni list Evropske unije

L 175/89

---

SKLEP SKUPNEGA ODBORA EGP

št. 43/2006

z dne 28. aprila 2006

o spremembi Priloge I (Veterinarske in fitosanitarne zadeve) k Sporazumu EGP

SKUPNI ODBOR EGP JE –

ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru, kakor je bil spremenjen s Protokolom o prilagoditvi Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru, v nadaljnjem besedilu „Sporazum“, in zlasti člena 98 Sporazuma,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Priloga I k Sporazumu je bila spremenjena s Sklepom Skupnega odbora EGP št. 19/2006 z dne 10. marca 2006 (1). |
| --- | --- |

(1)

Priloga I k Sporazumu je bila spremenjena s Sklepom Skupnega odbora EGP št. 19/2006 z dne 10. marca 2006 (1).

| (2) | Uredbo Komisije (ES) št. 1810/2005 z dne 4. novembra 2005 o novem dovoljenju za dodatek v krmi za deset let, trajnem dovoljenju za nekatere dodatke v krmi in začasnem dovoljenju za nove uporabe nekaterih že dovoljenih dodatkov v krmi (2) je treba vključiti v Sporazum. |
| --- | --- |

(2)

Uredbo Komisije (ES) št. 1810/2005 z dne 4. novembra 2005 o novem dovoljenju za dodatek v krmi za deset let, trajnem dovoljenju za nekatere dodatke v krmi in začasnem dovoljenju za nove uporabe nekaterih že dovoljenih dodatkov v krmi (2) je treba vključiti v Sporazum.

| (3) | Uredbo Komisije (ES) št. 1811/2005 z dne 4. novembra 2005 o začasnih in trajnih dovoljenjih za nekatere dodatke v krmi ter začasnem dovoljenju za novo uporabo že dovoljenega dodatka v krmi (3), kakor je bila popravljena z UL L 10, 14.1.2006, str. 72, je treba vključiti v Sporazum. |
| --- | --- |

(3)

Uredbo Komisije (ES) št. 1811/2005 z dne 4. novembra 2005 o začasnih in trajnih dovoljenjih za nekatere dodatke v krmi ter začasnem dovoljenju za novo uporabo že dovoljenega dodatka v krmi (3), kakor je bila popravljena z UL L 10, 14.1.2006, str. 72, je treba vključiti v Sporazum.

| (4) | Uredbo Komisije (ES) št. 1812/2005 z dne 4. novembra 2005 o spremembi uredb (ES) št. 490/2004, (ES) št. 1288/2004, (ES) št. 521/2005 in (ES) št. 833/2005 glede pogojev za izdajo dovoljenja nekaterih dodatkov v krmi, ki spadajo v skupino encimov in mikroorganizmov (4) je treba vključiti v Sporazum – |
| --- | --- |

(4)

Uredbo Komisije (ES) št. 1812/2005 z dne 4. novembra 2005 o spremembi uredb (ES) št. 490/2004, (ES) št. 1288/2004, (ES) št. 521/2005 in (ES) št. 833/2005 glede pogojev za izdajo dovoljenja nekaterih dodatkov v krmi, ki spadajo v skupino encimov in mikroorganizmov (4) je treba vključiti v Sporazum –

SKLENIL:

Člen 1

Poglavje II Priloge I k Sporazumu se spremeni:

| 1. | V točkah 1zm (Uredba Komisije (ES) št. 490/2004), 1zt (Uredba Komisije (ES) št. 1288/2004), 1zzi (Uredba Komisije (ES) št. 521/2005) in 1zzk (Uredba Komisije (ES) št. 833/2005) se doda:
  „ , kakor je bila spremenjena s:






  — | 32005 R 1812: Uredba Komisije (ES) št. 1812/2005 z dne 4. novembra 2005 (UL L 291, 5.11.2005, str. 18).“ |
| --- | --- | --- |

1.

V točkah 1zm (Uredba Komisije (ES) št. 490/2004), 1zt (Uredba Komisije (ES) št. 1288/2004), 1zzi (Uredba Komisije (ES) št. 521/2005) in 1zzk (Uredba Komisije (ES) št. 833/2005) se doda:

„ , kakor je bila spremenjena s:

—

32005 R 1812: Uredba Komisije (ES) št. 1812/2005 z dne 4. novembra 2005 (UL L 291, 5.11.2005, str. 18).“

| 2. | Za točko 1zzp (Uredba Sveta (ES) št. 1459/2005) se vstavijo naslednje točke:






  „1zzq. | 32005 R 1810: Uredba Komisije (ES) št. 1810/2005 z dne 4. novembra 2005 o novem dovoljenju za dodatek v krmi za deset let, trajnem dovoljenju za nekatere dodatke v krmi in začasnem dovoljenju za nove uporabe nekaterih že dovoljenih dodatkov v krmi (UL L 291, 5.11.2005, str. 5). |
| --- | --- | --- |

2.

Za točko 1zzp (Uredba Sveta (ES) št. 1459/2005) se vstavijo naslednje točke:

„1zzq.

32005 R 1810: Uredba Komisije (ES) št. 1810/2005 z dne 4. novembra 2005 o novem dovoljenju za dodatek v krmi za deset let, trajnem dovoljenju za nekatere dodatke v krmi in začasnem dovoljenju za nove uporabe nekaterih že dovoljenih dodatkov v krmi (UL L 291, 5.11.2005, str. 5).

| 1zzr. | 32005 R 1811: Uredba Komisije (ES) št. 1811/2005 z dne 4. novembra 2005 o začasnih in trajnih dovoljenjih za nekatere dodatke v krmi ter začasnem dovoljenju za novo uporabo že dovoljenega dodatka v krmi (UL L 291, 5.11.2005, str. 12), kakor je bila popravljena z UL L 10, 14.1.2006, str. 72.“ |
| --- | --- |

1zzr.

32005 R 1811: Uredba Komisije (ES) št. 1811/2005 z dne 4. novembra 2005 o začasnih in trajnih dovoljenjih za nekatere dodatke v krmi ter začasnem dovoljenju za novo uporabo že dovoljenega dodatka v krmi (UL L 291, 5.11.2005, str. 12), kakor je bila popravljena z UL L 10, 14.1.2006, str. 72.“

Člen 2

Besedila uredb (ES) št. 1810/2005, (ES) št. 1811/2005, kakor je bila popravljena z UL L 10, 14.1.2006, str. 72, in (ES) št. 1812/2005 v islandskem in norveškem jeziku, ki se objavijo v Dopolnilu EGP k Uradnemu listu Evropske unije, so verodostojna.

Člen 3

Ta sklep začne veljati 29. aprila 2006, pod pogojem, da so bila Skupnemu odboru EGP (5) predložena vsa uradna obvestila v skladu s členom 103(1) Sporazuma.

Člen 4

Ta sklep se objavi v sklopu EGP in Dopolnilu EGP Uradnega lista Evropske unije.

V Bruslju, 28. aprila 2006

Za Skupni odbor EGP

Predsednik

R. WRIGHT

---

(1)  UL L 147, 1.6.2006, str. 43.

1

(2)  UL L 291, 5.11.2005, str. 5.

2

(3)  UL L 291, 5.11.2005, str. 12.

3

(4)  UL L 291, 5.11.2005, str. 18.

4

(5)  Navedena ni nobena ustavna zahteva.

5

---

| 29.6.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | L 175/91 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2006

SL

Uradni list Evropske unije

L 175/91

---

SKLEP SKUPNEGA ODBORA EGP

št. 44/2006

z dne 28. aprila 2006

o spremembi Priloge II (Tehnični predpisi, standardi, preskušanje in certificiranje) k Sporazumu EGP

SKUPNI ODBOR EGP JE –

ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru, kakor je bil spremenjen s Protokolom o prilagoditvi Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru, v nadaljnjem besedilu „Sporazum“, in zlasti člena 98 Sporazuma,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Priloga II k Sporazumu je bila spremenjena s Sklepom Skupnega odbora EGP št. 113/2005 z dne 30. septembra 2005 (1). |
| --- | --- |

(1)

Priloga II k Sporazumu je bila spremenjena s Sklepom Skupnega odbora EGP št. 113/2005 z dne 30. septembra 2005 (1).

| (2) | Direktivo Komisije 2005/67/ES z dne 18. oktobra 2005 o spremembi prilog I in II Direktive Sveta 86/298/EGS, prilog I in II Direktive Sveta 87/402/EGS in prilog I, II in III Direktive 2003/37/ES Evropskega parlamenta in Sveta o homologaciji kmetijskih in gozdarskih traktorjev (2) zaradi njihove prilagoditve je treba vključiti v Sporazum – |
| --- | --- |

(2)

Direktivo Komisije 2005/67/ES z dne 18. oktobra 2005 o spremembi prilog I in II Direktive Sveta 86/298/EGS, prilog I in II Direktive Sveta 87/402/EGS in prilog I, II in III Direktive 2003/37/ES Evropskega parlamenta in Sveta o homologaciji kmetijskih in gozdarskih traktorjev (2) zaradi njihove prilagoditve je treba vključiti v Sporazum –

SKLENIL:

Člen 1

V točkah 20 (Direktiva Sveta 86/298/EGS), 22 (Direktiva Sveta 87/402/EGS) in 28 (Direktiva 2003/37/ES Evropskega parlamenta in Sveta) poglavja II Priloge II k Sporazumu se doda naslednja alinea:

| „— | 32005 L 0067: Direktiva Komisije 2005/67/ES z dne 18. oktobra 2005 (UL L 273, 19.10.2005, str. 17).“ |
| --- | --- |

„—

32005 L 0067: Direktiva Komisije 2005/67/ES z dne 18. oktobra 2005 (UL L 273, 19.10.2005, str. 17).“

Člen 2

Besedilo Direktive 2005/67/ES v islandskem in norveškem jeziku, ki se objavi v Dopolnilu EGP k Uradnemu listu Evropske unije, je verodostojno.

Člen 3

Ta sklep začne veljati 29. aprila 2006, pod pogojem, da so bila Skupnemu odboru EGP (3) predložena vsa uradna obvestila v skladu s členom 103(1) Sporazuma.

Člen 4

Ta sklep se objavi v sklopu EGP in Dopolnilu EGP Uradnega lista Evropske unije.

V Bruslju, 28. aprila 2006

Za Skupni odbor EGP

Predsednik

R. WRIGHT

---

(1)  UL L 339, 22.12.2005, str. 12.

1

(2)  UL L 273, 19.10.2005, str. 17.

2

(3)  Navedena ni nobena ustavna zahteva.

3

---

| 29.6.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | L 175/92 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2006

SL

Uradni list Evropske unije

L 175/92

---

SKLEP SKUPNEGA ODBORA EGP

št. 45/2006

z dne 28. aprila 2006

o spremembi Priloge II (Tehnični predpisi, standardi, preskušanje in certificiranje) k Sporazumu EGP

SKUPNI ODBOR EGP JE –

ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru, kakor je bil spremenjen s Protokolom o prilagoditvi Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru, v nadaljnjem besedilu „Sporazum“, in zlasti člena 98 Sporazuma,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Priloga II k Sporazumu je bila spremenjena s Sklepom Skupnega odbora EGP št. 23/2006 z dne 10. marca 2006 (1). |
| --- | --- |

(1)

Priloga II k Sporazumu je bila spremenjena s Sklepom Skupnega odbora EGP št. 23/2006 z dne 10. marca 2006 (1).

| (2) | Direktivo Komisije 2005/70/ES z dne 20. oktobra 2005 o spremembi direktiv Sveta 76/895/EGS, 86/362/EGS, 86/363/EGS in 90/642/EGS glede mejnih vrednosti ostankov nekaterih pesticidov v in na žitih in nekaterih proizvodih živalskega in rastlinskega izvora (2) je treba vključiti v Sporazum. |
| --- | --- |

(2)

Direktivo Komisije 2005/70/ES z dne 20. oktobra 2005 o spremembi direktiv Sveta 76/895/EGS, 86/362/EGS, 86/363/EGS in 90/642/EGS glede mejnih vrednosti ostankov nekaterih pesticidov v in na žitih in nekaterih proizvodih živalskega in rastlinskega izvora (2) je treba vključiti v Sporazum.

| (3) | Direktivo Komisije 2005/74/ES z dne 25. oktobra 2005 o spremembi Direktive Sveta 90/642/EGS glede najvišjih mejnih vrednosti ostankov za etofumesat, lambda-cihalotrin, metomil, pimetrozin in tiabendazol, določenih z Direktivo (3) je treba vključiti v Sporazum. |
| --- | --- |

(3)

Direktivo Komisije 2005/74/ES z dne 25. oktobra 2005 o spremembi Direktive Sveta 90/642/EGS glede najvišjih mejnih vrednosti ostankov za etofumesat, lambda-cihalotrin, metomil, pimetrozin in tiabendazol, določenih z Direktivo (3) je treba vključiti v Sporazum.

| (4) | Direktivo Komisije 2005/76/ES z dne 8. novembra 2005 o spremembi direktiv Sveta 90/642/EGS in 86/362/EGS glede mejnih vrednosti ostankov krezoksim-metila, ciromazina, bifentrina, metalaksila in azoksistrobina, določenih v direktivah (4), je treba vključiti v Sporazum. |
| --- | --- |

(4)

Direktivo Komisije 2005/76/ES z dne 8. novembra 2005 o spremembi direktiv Sveta 90/642/EGS in 86/362/EGS glede mejnih vrednosti ostankov krezoksim-metila, ciromazina, bifentrina, metalaksila in azoksistrobina, določenih v direktivah (4), je treba vključiti v Sporazum.

| (5) | Uredbo Komisije (ES) št. 1895/2005 z dne 18. novembra 2005 o omejitvi uporabe nekaterih epoksi derivatov v materialih in izdelkih, namenjenih za stik z živili (5) je treba vključiti v Sporazum. |
| --- | --- |

(5)

Uredbo Komisije (ES) št. 1895/2005 z dne 18. novembra 2005 o omejitvi uporabe nekaterih epoksi derivatov v materialih in izdelkih, namenjenih za stik z živili (5) je treba vključiti v Sporazum.

| (6) | Direktivo Komisije 2005/79/ES z dne 18. novembra 2005 o spremembi Direktive 2002/72/ES o polimernih materialih in izdelkih, namenjenih za stik z živili (6) je treba vključiti v Sporazum – |
| --- | --- |

(6)

Direktivo Komisije 2005/79/ES z dne 18. novembra 2005 o spremembi Direktive 2002/72/ES o polimernih materialih in izdelkih, namenjenih za stik z živili (6) je treba vključiti v Sporazum –

SKLENIL:

Člen 1

Poglavje XII Priloge II k Sporazumu se spremeni:

| 1. | V točkah 13 (Direktiva Sveta 76/895/EGS), 38 (Direktiva Sveta 86/362/EGS), 39 (Direktiva Sveta 86/363/EGS) in 54 (Direktiva Sveta 90/642/EGS) se doda naslednja alinea:






  „— | 32005 L 0070: Direktiva Komisije 2005/70/ES z dne 20. oktobra 2005 (UL L 276, 21.10.2005, str. 35).“ |
| --- | --- | --- |

1.

V točkah 13 (Direktiva Sveta 76/895/EGS), 38 (Direktiva Sveta 86/362/EGS), 39 (Direktiva Sveta 86/363/EGS) in 54 (Direktiva Sveta 90/642/EGS) se doda naslednja alinea:

„—

32005 L 0070: Direktiva Komisije 2005/70/ES z dne 20. oktobra 2005 (UL L 276, 21.10.2005, str. 35).“

| 2. | V točkah 38 (Direktiva Sveta 86/362/EGS) in 54 (Direktiva Sveta 90/642/EGS) se doda naslednja alinea:






  „— | 32005 L 0076: Direktiva Komisije 2005/76/ES z dne 8. novembra 2005 (UL L 293, 9.11.2005, str. 14).“ |
| --- | --- | --- |

2.

V točkah 38 (Direktiva Sveta 86/362/EGS) in 54 (Direktiva Sveta 90/642/EGS) se doda naslednja alinea:

„—

32005 L 0076: Direktiva Komisije 2005/76/ES z dne 8. novembra 2005 (UL L 293, 9.11.2005, str. 14).“

| 3. | V točki 54 (Direktiva Sveta 90/642/EGS) se doda naslednja alinea:






  „— | 32005 L 0074: Direktiva Komisije 2005/74/ES z dne 25. oktobra 2005 (UL L 282, 26.10.2005, str. 9).“ |
| --- | --- | --- |

3.

V točki 54 (Direktiva Sveta 90/642/EGS) se doda naslednja alinea:

„—

32005 L 0074: Direktiva Komisije 2005/74/ES z dne 25. oktobra 2005 (UL L 282, 26.10.2005, str. 9).“

| 4. | V točki 54zzb (Direktiva Komisije 2002/72/ES) se doda naslednja alinea:






  „— | 32005 L 0079: Direktiva Komisije 2005/79/ES z dne 18. novembra 2005 (UL L 302, 19.11.2005, str. 35).“ |
| --- | --- | --- |

4.

V točki 54zzb (Direktiva Komisije 2002/72/ES) se doda naslednja alinea:

„—

32005 L 0079: Direktiva Komisije 2005/79/ES z dne 18. novembra 2005 (UL L 302, 19.11.2005, str. 35).“

| 5. | Za točko 54zzv (Direktiva Komisije 2005/38/ES) se vstavi naslednja točka:






  „54zzw. | 32005 R 1895: Uredba Komisije (ES) št. 1895/2005 z dne 18. novembra 2005 o omejitvi uporabe nekaterih epoksi derivatov v materialih in izdelkih, namenjenih za stik z živili (UL L 302, 19.11.2005, str. 28).“ |
| --- | --- | --- |

5.

Za točko 54zzv (Direktiva Komisije 2005/38/ES) se vstavi naslednja točka:

„54zzw.

32005 R 1895: Uredba Komisije (ES) št. 1895/2005 z dne 18. novembra 2005 o omejitvi uporabe nekaterih epoksi derivatov v materialih in izdelkih, namenjenih za stik z živili (UL L 302, 19.11.2005, str. 28).“

Člen 2

Besedila Uredbe (ES) št. 1895/2005 in direktiv 2005/70/ES, 2005/74/ES, 2005/76/ES in 2005/79/ES v islandskem in norveškem jeziku, ki se objavijo v Dopolnilu EGP k Uradnemu listu Evropske unije, so verodostojna.

Člen 3

Ta sklep začne veljati 29. aprila 2006, pod pogojem, da so bila Skupnemu odboru EGP (7) predložena vsa uradna obvestila v skladu s členom 103(1) Sporazuma.

Člen 4

Ta sklep se objavi v sklopu EGP in Dopolnilu EGP Uradnega lista Evropske unije.

V Bruslju, 28. aprila 2006

Za Skupni odbor EGP

Predsednik

R. WRIGHT

---

(1)  UL L 147, 1.6.2006, str. 36.

1

(2)  UL L 276, 21.10.2005, str. 35.

2

(3)  UL L 282, 26.10.2005, str. 9.

3

(4)  UL L 293, 9.11.2005, str. 14.

4

(5)  UL L 302, 19.11.2005, str. 28.

5

(6)  UL L 302, 19.11.2005, str. 35.

6

(7)  Navedena ni nobena ustavna zahteva.

7

---

| 29.6.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | L 175/94 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2006

SL

Uradni list Evropske unije

L 175/94

---

SKLEP SKUPNEGA ODBORA EGP

št. 46/2006

z dne 28. aprila 2006

o spremembi Priloge II (Tehnični predpisi, standardi, preskušanje in certificiranje) k Sporazumu EGP

SKUPNI ODBOR EGP JE –

ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru, kakor je bil spremenjen s Protokolom o prilagoditvi Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru, v nadaljnjem besedilu „Sporazum“, in zlasti člena 98 Sporazuma,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Priloga II k Sporazumu je bila spremenjena s Sklepom Skupnega odbora EGP št. 23/2006 z dne 10. marca 2006 (1). |
| --- | --- |

(1)

Priloga II k Sporazumu je bila spremenjena s Sklepom Skupnega odbora EGP št. 23/2006 z dne 10. marca 2006 (1).

| (2) | Direktivo Komisije 2005/63/ES z dne 3. oktobra 2005 o popravku Direktive 2005/26/ES glede seznama živilskih sestavin ali snovi, začasno izključenih iz Priloge IIIa Direktive 2000/13/ES Evropskega parlamenta in Sveta (2), je treba vključiti v Sporazum – |
| --- | --- |

(2)

Direktivo Komisije 2005/63/ES z dne 3. oktobra 2005 o popravku Direktive 2005/26/ES glede seznama živilskih sestavin ali snovi, začasno izključenih iz Priloge IIIa Direktive 2000/13/ES Evropskega parlamenta in Sveta (2), je treba vključiti v Sporazum –

SKLENIL:

Člen 1

V točki 54zzu (Direktiva Komisije 2005/26/ES) poglavja XII Priloge II k Sporazumu se doda:

„, kakor je bila spremenjena s:

| — | 32005 L 0063: Uredba Komisije (ES) št. 2005/63/ES z dne 3. oktobra 2005 (UL L 258, 4.10.2005, str. 3).“ |
| --- | --- |

—

32005 L 0063: Uredba Komisije (ES) št. 2005/63/ES z dne 3. oktobra 2005 (UL L 258, 4.10.2005, str. 3).“

Člen 2

Besedilo Direktive 2005/63/ES v islandskem in norveškem jeziku, ki se objavi v Dopolnilu EGP k Uradnemu listu Evropske unije, je verodostojno.

Člen 3

Ta sklep začne veljati 29. aprila 2006, pod pogojem, da so bila Skupnemu odboru EGP (3) predložena vsa uradna obvestila v skladu s členom 103(1) Sporazuma.

Člen 4

Ta sklep se objavi v sklopu EGP in Dopolnilu EGP Uradnega lista Evropske unije.

V Bruslju, 28. aprila 2006

Za Skupni odbor EGP

Predsednik

R. WRIGHT

---

(1)  UL L 147, 1.6.2006, str. 36.

1

(2)  UL L 258, 4.10.2005, str. 3.

2

(3)  Navedena ni nobena ustavna zahteva.

3

---

| 29.6.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | L 175/95 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2006

SL

Uradni list Evropske unije

L 175/95

---

SKLEP SKUPNEGA ODBORA EGP

št. 47/2006

z dne 28. aprila 2006

o spremembi Priloge II (Tehnični predpisi, standardi, preskušanje in certificiranje) k Sporazumu EGP

SKUPNI ODBOR EGP JE –

ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru, kakor je bil spremenjen s Protokolom o prilagoditvi Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru, v nadaljnjem besedilu „Sporazum“, in zlasti člena 98 Sporazuma,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Priloga II k Sporazumu je bila spremenjena s Sklepom Skupnega odbora EGP št. 28/2006 z dne 10. marca 2006 (1). |
| --- | --- |

(1)

Priloga II k Sporazumu je bila spremenjena s Sklepom Skupnega odbora EGP št. 28/2006 z dne 10. marca 2006 (1).

| (2) | Odločbo Komisije 2005/747/ES z dne 21. oktobra 2005 o spremembi Priloge k Direktivi Evropskega parlamenta in Sveta 2002/95/ES o omejevanju uporabe nekaterih nevarnih snovi v električni in elektronski opremi zaradi prilagoditve v zvezi s tehničnim napredkom (2) je treba vključiti v Sporazum. |
| --- | --- |

(2)

Odločbo Komisije 2005/747/ES z dne 21. oktobra 2005 o spremembi Priloge k Direktivi Evropskega parlamenta in Sveta 2002/95/ES o omejevanju uporabe nekaterih nevarnih snovi v električni in elektronski opremi zaradi prilagoditve v zvezi s tehničnim napredkom (2) je treba vključiti v Sporazum.

| (3) | Direktivo Evropskega parlamenta in Sveta 2005/59/ES z dne 26. oktobra 2005 o 28. spremembi Direktive Sveta 76/769/EGS o približevanju zakonov in drugih predpisov držav članic v zvezi z omejitvami pri trženju in uporabi nekaterih nevarnih snovi in pripravkov (toluen in triklorobenzen) (3) je treba vključiti v Sporazum – |
| --- | --- |

(3)

Direktivo Evropskega parlamenta in Sveta 2005/59/ES z dne 26. oktobra 2005 o 28. spremembi Direktive Sveta 76/769/EGS o približevanju zakonov in drugih predpisov držav članic v zvezi z omejitvami pri trženju in uporabi nekaterih nevarnih snovi in pripravkov (toluen in triklorobenzen) (3) je treba vključiti v Sporazum –

SKLENIL:

Člen 1

Poglavje XV Priloge II k Sporazumu se spremeni:

| 1. | V točki 4 (Direktiva Sveta 76/769/EGS) se doda naslednja alinea:






  „— | 32005 L 0059: Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2005/59/ES z dne 26. oktobra 2005 (UL L 309, 25.11.2005, str. 13).“ |
| --- | --- | --- |

1.

V točki 4 (Direktiva Sveta 76/769/EGS) se doda naslednja alinea:

„—

32005 L 0059: Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2005/59/ES z dne 26. oktobra 2005 (UL L 309, 25.11.2005, str. 13).“

| 2. | V točki 12q (Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2002/95/ES) se doda naslednja alinea:






  „— | 32005 D 0747: Odločba Komisije 2005/747/ES z dne 21. oktobra 2005 (UL L 280, 25.10.2005, str. 18).“ |
| --- | --- | --- |

2.

V točki 12q (Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2002/95/ES) se doda naslednja alinea:

„—

32005 D 0747: Odločba Komisije 2005/747/ES z dne 21. oktobra 2005 (UL L 280, 25.10.2005, str. 18).“

Člen 2

Besedilo Direktive 2005/59/ES in Odločbe 2005/747/ES v islandskem in norveškem jeziku, ki se objavi v Dopolnilu EGP k Uradnemu listu Evropske unije, je verodostojno.

Člen 3

Ta sklep začne veljati 29. aprila 2006, pod pogojem, da so bila Skupnemu odboru EGP (4) predložena vsa uradna obvestila v skladu s členom 103(1) Sporazuma.

Člen 4

Ta sklep se objavi v sklopu EGP in Dopolnilu EGP Uradnega lista Evropske unije.

V Bruslju, 28. aprila 2006

Za Skupni odbor EGP

Predsednik

R. WRIGHT

---

(1)  UL L 147, 1.6.2006, str. 42.

1

(2)  UL L 280, 25.10.2005, str. 18.

2

(3)  UL L 309, 25.11.2005, str. 13.

3

(4)  Navedena ni nobena ustavna zahteva.

4

---

| 29.6.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | L 175/97 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2006

SL

Uradni list Evropske unije

L 175/97

---

SKLEP SKUPNEGA ODBORA EGP

št. 48/2006

z dne 28. aprila 2006

o spremembi Priloge XX (Okolje) k Sporazumu EGP

SKUPNI ODBOR EGP JE –

ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru, kakor je bil spremenjen s Protokolom o prilagoditvi Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru, v nadaljnjem besedilu „Sporazum“, in zlasti člena 98 Sporazuma,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Priloga XX k Sporazumu je bila spremenjena s Sklepom Skupnega odbora EGP št. 36/2006 z dne 10. marca 2006 (1). |
| --- | --- |

(1)

Priloga XX k Sporazumu je bila spremenjena s Sklepom Skupnega odbora EGP št. 36/2006 z dne 10. marca 2006 (1).

| (2) | Odločbo Komisije 2002/739/ES z dne 3. septembra 2002 o določitvi spremenjenih okoljskih meril za podelitev znaka za okolje Skupnosti notranjim barvam in lakom ter o spremembi Odločbe 1999/10/ES (2) je treba vključiti v Sporazum. |
| --- | --- |

(2)

Odločbo Komisije 2002/739/ES z dne 3. septembra 2002 o določitvi spremenjenih okoljskih meril za podelitev znaka za okolje Skupnosti notranjim barvam in lakom ter o spremembi Odločbe 1999/10/ES (2) je treba vključiti v Sporazum.

| (3) | Odločbo Komisije 2002/740/ES z dne 3. septembra 2002 o uvedbi spremenjenih okoljskih meril za podeljevanje znaka za okolje Skupnosti posteljnim vložkom in o spremembi Odločbe 98/634/ES (3) je treba vključiti v Sporazum. |
| --- | --- |

(3)

Odločbo Komisije 2002/740/ES z dne 3. septembra 2002 o uvedbi spremenjenih okoljskih meril za podeljevanje znaka za okolje Skupnosti posteljnim vložkom in o spremembi Odločbe 98/634/ES (3) je treba vključiti v Sporazum.

| (4) | Odločbo Komisije 2002/741/ES z dne 4. septembra 2002 o določitvi spremenjenih okoljskih meril za podelitev znaka za okolje Skupnosti kopirnemu in grafičnemu papirju ter o spremembi Odločbe 1999/554/ES (4) je treba vključiti v Sporazum – |
| --- | --- |

(4)

Odločbo Komisije 2002/741/ES z dne 4. septembra 2002 o določitvi spremenjenih okoljskih meril za podelitev znaka za okolje Skupnosti kopirnemu in grafičnemu papirju ter o spremembi Odločbe 1999/554/ES (4) je treba vključiti v Sporazum –

SKLENIL:

Člen 1

Za točko 2u (Odločba Komisije 2005/360/ES) Priloge XX k Sporazumu se vstavijo naslednje točke:

| „2v. | 32002 D 0739: Odločba Komisije 2002/739/ES z dne 3. septembra 2002 o določitvi spremenjenih okoljskih meril za podelitev znaka za okolje Skupnosti notranjim barvam in lakom ter o spremembi Odločbe 1999/10/ES (UL L 236, 4.9.2002, str. 4). |
| --- | --- |

„2v.

32002 D 0739: Odločba Komisije 2002/739/ES z dne 3. septembra 2002 o določitvi spremenjenih okoljskih meril za podelitev znaka za okolje Skupnosti notranjim barvam in lakom ter o spremembi Odločbe 1999/10/ES (UL L 236, 4.9.2002, str. 4).

| 2w. | 32002 D 0740: Odločba Komisije 2002/740/ES z dne 3. septembra 2002 o uvedbi spremenjenih okoljskih meril za podeljevanje znaka za okolje Skupnosti posteljnim vložkom in o spremembi Odločbe 98/634/ES (UL L 236, 4.9.2002, str. 10). |
| --- | --- |

2w.

32002 D 0740: Odločba Komisije 2002/740/ES z dne 3. septembra 2002 o uvedbi spremenjenih okoljskih meril za podeljevanje znaka za okolje Skupnosti posteljnim vložkom in o spremembi Odločbe 98/634/ES (UL L 236, 4.9.2002, str. 10).

| 2x. | 32002 D 0741: Odločba Komisije 2002/741/ES z dne 4. septembra 2002 o določitvi spremenjenih okoljskih meril za podelitev znaka za okolje Skupnosti kopirnemu in grafičnemu papirju ter o spremembi Odločbe 1999/554/ES (UL L 237, 5.9.2002, str. 6).“ |
| --- | --- |

2x.

32002 D 0741: Odločba Komisije 2002/741/ES z dne 4. septembra 2002 o določitvi spremenjenih okoljskih meril za podelitev znaka za okolje Skupnosti kopirnemu in grafičnemu papirju ter o spremembi Odločbe 1999/554/ES (UL L 237, 5.9.2002, str. 6).“

Člen 2

Besedila odločb 2002/739/ES, 2002/740/ES in 2002/741/ES v islandskem in norveškem jeziku, ki se objavijo v Dopolnilu EGP k Uradnemu listu Evropske unije, so verodostojna.

Člen 3

Ta sklep začne veljati 29. aprila 2006, pod pogojem, da so bila Skupnemu odboru EGP (5) predložena vsa uradna obvestila v skladu s členom 103(1) Sporazuma.

Člen 4

Ta sklep se objavi v sklopu EGP in Dopolnilu EGP Uradnega lista Evropske unije.

V Bruslju, 28. aprila 2006

Za Skupni odbor EGP

Predsednik

R. WRIGHT

---

(1)  UL L 147, 1.6.2006, str. 55.

1

(2)  UL L 236, 4.9.2002, str. 4.

2

(3)  UL L 236, 4.9.2002, str. 10.

3

(4)  UL L 237, 5.9.2002, str. 6.

4

(5)  Navedena ni nobena ustavna zahteva.

5

---

| 29.6.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | L 175/99 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2006

SL

Uradni list Evropske unije

L 175/99

---

SKLEP SKUPNEGA ODBORA EGP

št. 49/2006

z dne 28. aprila 2006

o spremembi Priloge XX (Okolje) k Sporazumu EGP

SKUPNI ODBOR EGP JE –

ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru, kakor je bil spremenjen s Protokolom o prilagoditvi Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru, v nadaljnjem besedilu „Sporazum“, in zlasti člena 98 Sporazuma,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Priloga XX k Sporazumu je bila spremenjena s Sklepom Skupnega odbora EGP št. 36/2006 z dne 10. marca 2006 (1). |
| --- | --- |

(1)

Priloga XX k Sporazumu je bila spremenjena s Sklepom Skupnega odbora EGP št. 36/2006 z dne 10. marca 2006 (1).

| (2) | Direktivo 2005/33/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. julija 2005 o spremembi Direktive 1999/32/ES (2) je treba vključiti v Sporazum – |
| --- | --- |

(2)

Direktivo 2005/33/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. julija 2005 o spremembi Direktive 1999/32/ES (2) je treba vključiti v Sporazum –

SKLENIL:

Člen 1

Priloga XX k Sporazumu se spremeni:

| 1. | V točki 21ad (Direktiva Sveta 1999/32/ES) se doda naslednje:
  „, kakor je bila spremenjena z:






  — | 32005 L 0033: Direktiva 2005/33/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. julija 2005 (UL L 191, 22.7.2005, str. 59).“ |
| --- | --- | --- |

1.

V točki 21ad (Direktiva Sveta 1999/32/ES) se doda naslednje:

„, kakor je bila spremenjena z:

—

32005 L 0033: Direktiva 2005/33/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. julija 2005 (UL L 191, 22.7.2005, str. 59).“

| 2. | V prilagoditveno besedilo v točki 21ad (Direktiva Sveta 1999/32/ES) se doda naslednje:
  „V členu 2(3l) se za besedo ‚Pogodba‘ vstavi besedilo ‚in Islandija ob upoštevanju njenega celotnega ozemlja‘.“ |
| --- | --- |

2.

V prilagoditveno besedilo v točki 21ad (Direktiva Sveta 1999/32/ES) se doda naslednje:

„V členu 2(3l) se za besedo ‚Pogodba‘ vstavi besedilo ‚in Islandija ob upoštevanju njenega celotnega ozemlja‘.“

Člen 2

Besedilo Direktive 2005/33/ES v islandskem in norveškem jeziku, ki se objavi v Dopolnilu EGP k Uradnemu listu Evropske unije, je verodostojno.

Člen 3

Ta sklep začne veljati 29. aprila 2006, pod pogojem, da so bila Skupnemu odboru EGP (3) predložena vsa uradna obvestila v skladu s členom 103(1) Sporazuma.

Člen 4

Ta sklep se objavi v sklopu EGP in Dopolnilu EGP Uradnega lista Evropske unije.

V Bruslju, 28. aprila 2006

Za Skupni odbor EGP

Predsednik

R. WRIGHT

---

(1)  UL L 147, 1.6.2006, str. 55.

1

(2)  UL L 191, 22.7.2005, str. 59.

2

(3)  Navedena ni nobena ustavna zahteva.

3

---

| 29.6.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | L 175/100 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2006

SL

Uradni list Evropske unije

L 175/100

---

SKLEP SKUPNEGA ODBORA EGP

št. 50/2006

z dne 28. aprila 2006

o spremembi Priloge XX (Okolje) k Sporazumu EGP

SKUPNI ODBOR EGP JE –

ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru, kakor je bil spremenjen s Protokolom o prilagoditvi Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru, v nadaljnjem besedilu „Sporazum“, in zlasti člena 98 Sporazuma,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Priloga XX k Sporazumu je bila spremenjena s Sklepom Skupnega odbora EGP št. 36/2006 z dne 10. marca 2006 (1). |
| --- | --- |

(1)

Priloga XX k Sporazumu je bila spremenjena s Sklepom Skupnega odbora EGP št. 36/2006 z dne 10. marca 2006 (1).

| (2) | Odločbo Sveta 2005/673/ES z dne 20. septembra 2005 o spremembi Priloge II k Direktivi 2000/53/ES Evropskega parlamenta in Sveta o izrabljenih vozilih (2) je treba vključiti v Sporazum – |
| --- | --- |

(2)

Odločbo Sveta 2005/673/ES z dne 20. septembra 2005 o spremembi Priloge II k Direktivi 2000/53/ES Evropskega parlamenta in Sveta o izrabljenih vozilih (2) je treba vključiti v Sporazum –

SKLENIL:

Člen 1

V točki 32e (Direktiva 2000/53/ES Evropskega parlamenta in Sveta) Priloge XX k Sporazumu se doda naslednja alinea:

| „— | 32005 D 0673: Odločba Sveta 2005/673/ES z dne 20. septembra 2005 (UL L 254, 30.9.2005, str. 69).“ |
| --- | --- |

„—

32005 D 0673: Odločba Sveta 2005/673/ES z dne 20. septembra 2005 (UL L 254, 30.9.2005, str. 69).“

Člen 2

Besedilo Odločbe 2005/673/ES v islandskem in norveškem jeziku, ki se objavi v Dopolnilu EGP k Uradnemu listu Evropske unije, je verodostojno.

Člen 3

Ta sklep začne veljati 29. aprila 2006, pod pogojem, da so bila Skupnemu odboru EGP (3) predložena vsa uradna obvestila v skladu s členom 103(1) Sporazuma.

Člen 4

Ta sklep se objavi v sklopu EGP in Dopolnilu EGP Uradnega lista Evropske unije.

V Bruslju, 28. aprila 2006

Za Skupni odbor EGP

Predsednik

R. WRIGHT

---

(1)  UL L 147, 1.6.2006, str. 55.

1

(2)  UL L 254, 30.9.2005, str. 69.

2

(3)  Navedena ni nobena ustavna zahteva.

3

---

| 29.6.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | L 175/101 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2006

SL

Uradni list Evropske unije

L 175/101

---

SKLEP SKUPNEGA ODBORA EGP

št. 51/2006

z dne 28. aprila 2006

o spremembi Priloge XXI (Statistika) k Sporazumu EGP

SKUPNI ODBOR EGP JE –

ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru, kakor je bil spremenjen s Protokolom o prilagoditvi Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru, v nadaljnjem besedilu „Sporazum“, in zlasti člena 98 Sporazuma,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Priloga XXI k Sporazumu je bila spremenjena s Sklepom Skupnega odbora EGP št. 16/2006 z dne 27. januarja 2006 (1). |
| --- | --- |

(1)

Priloga XXI k Sporazumu je bila spremenjena s Sklepom Skupnega odbora EGP št. 16/2006 z dne 27. januarja 2006 (1).

| (2) | Uredbo (ES) št. 1158/2005 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. julija 2005 o spremembah Uredbe Sveta (ES) št. 1165/98 o kratkoročnih statističnih kazalcih (2) je treba vključiti v Sporazum. |
| --- | --- |

(2)

Uredbo (ES) št. 1158/2005 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. julija 2005 o spremembah Uredbe Sveta (ES) št. 1165/98 o kratkoročnih statističnih kazalcih (2) je treba vključiti v Sporazum.

| (3) | Uredbo (ES) št. 1161/2005 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. julija 2005 o sestavljanju četrtletnih nefinančnih računov po institucionalnih sektorjih (3) je treba vključiti v Sporazum – |
| --- | --- |

(3)

Uredbo (ES) št. 1161/2005 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. julija 2005 o sestavljanju četrtletnih nefinančnih računov po institucionalnih sektorjih (3) je treba vključiti v Sporazum –

SKLENIL:

Člen 1

Priloga XXI k Sporazumu se spremeni:

| 1. | V točki 2 (Uredba Sveta (ES) št. 1165/98) se doda naslednje:
  „, kakor je bila spremenjeno s:






  — | 32005 R 1158: Uredba (ES) št. 1158/2005 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. julija 2005 (UL L 191, 22.7.2005, str. 1).“ |
| --- | --- | --- |

1.

V točki 2 (Uredba Sveta (ES) št. 1165/98) se doda naslednje:

„, kakor je bila spremenjeno s:

—

32005 R 1158: Uredba (ES) št. 1158/2005 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. julija 2005 (UL L 191, 22.7.2005, str. 1).“

| 2. | Za točko 19s (Uredba (ES) št. 184/2005 Evropskega parlamenta in Sveta) se vstavi naslednja točka:






  „19t. | 32005 R 1161: Uredba (ES) št. 1161/2005 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. julija 2005 o sestavljanju četrtletnih nefinančnih računov po institucionalnih sektorjih (UL L 191, 22.7.2005, str. 22).
  Za namen tega sporazuma veljajo določbe Uredbe z naslednjo prilagoditvijo:
  Ta uredba se ne uporablja za Lihtenštajn.“ |
| --- | --- | --- |

2.

Za točko 19s (Uredba (ES) št. 184/2005 Evropskega parlamenta in Sveta) se vstavi naslednja točka:

„19t.

32005 R 1161: Uredba (ES) št. 1161/2005 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. julija 2005 o sestavljanju četrtletnih nefinančnih računov po institucionalnih sektorjih (UL L 191, 22.7.2005, str. 22).

Za namen tega sporazuma veljajo določbe Uredbe z naslednjo prilagoditvijo:

Ta uredba se ne uporablja za Lihtenštajn.“

Člen 2

Besedili uredb (ES) št. 1158/2005 in (ES) št. 1161/2005 v islandskem in norveškem jeziku, ki se objavita v Dopolnilu EGP k Uradnemu listu Evropske unije, sta verodostojni.

Člen 3

Ta sklep začne veljati 29. aprila 2006, pod pogojem, da so bila Skupnemu odboru EGP (4) predložena vsa uradna obvestila v skladu s členom 103(1) Sporazuma.

Člen 4

Ta sklep se objavi v sklopu EGP in Dopolnilu EGP Uradnega lista Evropske unije.

V Bruslju, 28. aprila 2006

Za Skupni odbor EGP

Predsednik

R. WRIGHT

---

(1)  UL L 92, 30.3.2006, str. 45.

1

(2)  UL L 191, 22.7.2005, str. 1.

2

(3)  UL L 191, 22.7.2005, str. 22.

3

(4)  Navedene so ustavne zahteve.

4

---

| 29.6.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | L 175/103 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2006

SL

Uradni list Evropske unije

L 175/103

---

SKLEP SKUPNEGA ODBORA EGP

št. 52/2006

z dne 28. aprila 2006

o spremembi Priloge XXI (Statistika) k Sporazumu EGP

SKUPNI ODBOR EGP JE –

ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru, kakor je bil spremenjen s Protokolom o prilagoditvi Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru, v nadaljnjem besedilu „Sporazum“, in zlasti člena 98 Sporazuma,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Priloga XXI k Sporazumu je bila spremenjena s Sklepom Skupnega odbora EGP št. 16/2006 z dne 27. januarja 2006 (1). |
| --- | --- |

(1)

Priloga XXI k Sporazumu je bila spremenjena s Sklepom Skupnega odbora EGP št. 16/2006 z dne 27. januarja 2006 (1).

| (2) | Uredbo Komisije (ES) št. 1445/2005 z dne 5. septembra 2005 o opredelitvi ustreznih meril za oceno kakovosti in vsebini poročil o kakovosti statistike odpadkov za izvajanje Uredbe (ES) št. 2150/2002 Evropskega parlamenta in Sveta (2) je treba vključiti v Sporazum – |
| --- | --- |

(2)

Uredbo Komisije (ES) št. 1445/2005 z dne 5. septembra 2005 o opredelitvi ustreznih meril za oceno kakovosti in vsebini poročil o kakovosti statistike odpadkov za izvajanje Uredbe (ES) št. 2150/2002 Evropskega parlamenta in Sveta (2) je treba vključiti v Sporazum –

SKLENIL:

Člen 1

Za točko 27a (Uredba Komisije (ES) št. 782/2005) Priloge XXI k Sporazumu se vstavi naslednja točka:

| „27b. | 32005 R 1445: Uredba Komisije (ES) št. 1445/2005 z dne 5. septembra 2005 o opredelitvi ustreznih meril za oceno kakovosti in vsebini poročil o kakovosti statistike odpadkov za izvajanje Uredbe (ES) št. 2150/2002 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 229, 6.9.2005, str. 6).“ |
| --- | --- |

„27b.

32005 R 1445: Uredba Komisije (ES) št. 1445/2005 z dne 5. septembra 2005 o opredelitvi ustreznih meril za oceno kakovosti in vsebini poročil o kakovosti statistike odpadkov za izvajanje Uredbe (ES) št. 2150/2002 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 229, 6.9.2005, str. 6).“

Člen 2

Besedilo Uredbe (ES) št. 1445/2005 v islandskem in norveškem jeziku, ki se objavi v Dopolnilu EGP k Uradnemu listu Evropske unije, je verodostojno.

Člen 3

Ta sklep začne veljati 29. aprila 2006, pod pogojem, da so bila Skupnemu odboru EGP (3) predložena vsa uradna obvestila v skladu s členom 103(1) Sporazuma.

Člen 4

Ta sklep se objavi v sklopu EGP in Dopolnilu EGP Uradnega lista Evropske unije.

V Bruslju, 28. aprila 2006

Za Skupni odbor EGP

Predsednik

R. WRIGHT

---

(1)  UL L 92, 30.3.2006, str. 45.

1

(2)  UL L 229, 6.9.2005, str. 6.

2

(3)  Navedena ni nobena ustavna zahteva.

3

---

| 29.6.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | L 175/104 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2006

SL

Uradni list Evropske unije

L 175/104

---

SKLEP SKUPNEGA ODBORA EGP

št. 53/2006

z dne 28. aprila 2006

o spremembi Priloge XXII (Pravo družb) k Sporazumu EGP

SKUPNI ODBOR EGP JE –

ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru, kakor je bil spremenjen s Protokolom o prilagoditvi Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru, v nadaljnjem besedilu „Sporazum“, in zlasti člena 98 Sporazuma,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Priloga XXII k Sporazumu je bila spremenjena s Sklepom Skupnega odbora EGP št. 37/2006 z dne 10. marca 2006 (1). |
| --- | --- |

(1)

Priloga XXII k Sporazumu je bila spremenjena s Sklepom Skupnega odbora EGP št. 37/2006 z dne 10. marca 2006 (1).

| (2) | Uredbo Komisije (ES) št. 2106/2005 z dne 21. decembra 2005 o spremembi Uredbe (ES) št. 1725/2003 o sprejetju nekaterih mednarodnih računovodskih standardov v skladu z Uredbo (ES) št. 1606/2002 Evropskega parlamenta in Sveta glede Mednarodnega računovodskega standarda (MRS) 39 (2) je treba vključiti v Sporazum – |
| --- | --- |

(2)

Uredbo Komisije (ES) št. 2106/2005 z dne 21. decembra 2005 o spremembi Uredbe (ES) št. 1725/2003 o sprejetju nekaterih mednarodnih računovodskih standardov v skladu z Uredbo (ES) št. 1606/2002 Evropskega parlamenta in Sveta glede Mednarodnega računovodskega standarda (MRS) 39 (2) je treba vključiti v Sporazum –

SKLENIL:

Člen 1

V točki 10ba (Uredba Komisije (ES) št. 1725/2003) Priloge XXII k Sporazumu se doda naslednja alinea:

| „— | 32005 R 2106: Uredba Komisije (ES) št. 2106/2005 z dne 21. decembra 2005 (UL L 337, 22.12.2005, str. 16).“ |
| --- | --- |

„—

32005 R 2106: Uredba Komisije (ES) št. 2106/2005 z dne 21. decembra 2005 (UL L 337, 22.12.2005, str. 16).“

Člen 2

Besedilo Uredbe (ES) št. 2106/2005 v islandskem in norveškem jeziku, ki se objavi v Dopolnilu EGP k Uradnemu listu Evropske unije, je verodostojno.

Člen 3

Ta sklep začne veljati 20 dni po sprejetju, pod pogojem, da so bila Skupnemu odboru EGP (3) predložena vsa uradna obvestila v skladu s členom 103(1) Sporazuma.

Člen 4

Ta sklep se objavi v sklopu EGP in Dopolnilu EGP Uradnega lista Evropske unije.

V Bruslju, 28. aprila 2006

Za Skupni odbor EGP

Predsednik

R. WRIGHT

---

(1)  UL L 147, 1.6.2006, str. 56.

1

(2)  UL L 337, 22.12.2005, str. 16.

2

(3)  Navedena ni nobena ustavna zahteva.

3

---

| 29.6.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | L 175/105 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2006

SL

Uradni list Evropske unije

L 175/105

---

SKLEP SKUPNEGA ODBORA EGP

št. 54/2006

z dne 28. aprila 2006

o spremembi Priloge XXII (Pravo družb) k Sporazumu EGP

SKUPNI ODBOR EGP JE –

ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru, kakor je bil spremenjen s Protokolom o prilagoditvi Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru, v nadaljnjem besedilu „Sporazum“, in zlasti člena 98 Sporazuma,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Priloga XXII k Sporazumu je bila spremenjena s Sklepom Skupnega odbora EGP št. 37/2006 z dne 10. marca 2006 (1). |
| --- | --- |

(1)

Priloga XXII k Sporazumu je bila spremenjena s Sklepom Skupnega odbora EGP št. 37/2006 z dne 10. marca 2006 (1).

| (2) | Uredbo Komisije (ES) št. 108/2006 z dne 11. januarja 2006 o spremembi Uredbe (ES) št. 1725/2003 o sprejetju nekaterih mednarodnih računovodskih standardov v skladu z Uredbo (ES) št. 1606/2002 Evropskega parlamenta in Sveta glede Mednarodnih standardov računovodskega poročanja (MSRP) 1, 4, 6 in 7, Mednarodnih računovodskih standardov (MRS) 1, 14, 17, 32, 33, in 39 ter Pojasnila 6 Odbora za pojasnjevanje mednarodnih standardov računovodskega poročanja (OPMSRP) (2) je treba vključiti v Sporazum – |
| --- | --- |

(2)

Uredbo Komisije (ES) št. 108/2006 z dne 11. januarja 2006 o spremembi Uredbe (ES) št. 1725/2003 o sprejetju nekaterih mednarodnih računovodskih standardov v skladu z Uredbo (ES) št. 1606/2002 Evropskega parlamenta in Sveta glede Mednarodnih standardov računovodskega poročanja (MSRP) 1, 4, 6 in 7, Mednarodnih računovodskih standardov (MRS) 1, 14, 17, 32, 33, in 39 ter Pojasnila 6 Odbora za pojasnjevanje mednarodnih standardov računovodskega poročanja (OPMSRP) (2) je treba vključiti v Sporazum –

SKLENIL:

Člen 1

V točki 10ba (Uredba Komisije (ES) št. 1725/2003) Priloge XXII k Sporazumu se doda naslednja alinea:

| „— | 32006 R 0108: Uredba Komisije (ES) št. 108/2006 z dne 11. januarja 2006 (UL L 24, 27.1.2006, str. 1).“ |
| --- | --- |

„—

32006 R 0108: Uredba Komisije (ES) št. 108/2006 z dne 11. januarja 2006 (UL L 24, 27.1.2006, str. 1).“

Člen 2

Besedilo Uredbe (ES) št. 108/2006 v islandskem in norveškem jeziku, ki se objavi v Dopolnilu EGP k Uradnemu listu Evropske unije, je verodostojno.

Člen 3

Ta sklep začne veljati 20 dni po sprejetju, pod pogojem, da so bila Skupnemu odboru EGP (3) predložena vsa uradna obvestila v skladu s členom 103(1) Sporazuma.

Člen 4

Ta sklep se objavi v sklopu EGP in Dopolnilu EGP Uradnega lista Evropske unije.

V Bruslju, 28. aprila 2006

Za Skupni odbor EGP

Predsednik

R. WRIGHT

---

(1)  UL L 147, 1.6.2006, str. 56.

1

(2)  UL L 24, 27.1.2006, str. 1.

2

(3)  Navedena ni nobena ustavna zahteva.

3

---