# Uradni list L 129/2006

| | ISSN 1725-5155 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 129 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 4917. maj 2006 |

ISSN 1725-5155

Uradni list

Evropske unije

L 129

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 4917. maj 2006

---

| Vsebina | | I   Akti, katerih objava je obvezna | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 733/2006 z dne 16. maja 2006 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave | 1 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 734/2006 z dne 16. maja 2006 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 1255/1999 glede dodeljevanja pomoči Skupnosti za zasebno skladiščenje nekaterih sirov v obdobju skladiščenja 2006/2007 | 3 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 735/2006 z dne 16. maja 2006 o spremembi Uredbe (ES) št. 2659/94 o podrobnih pravilih za dodelitev pomoči za zasebno skladiščenje sirov grana padano, parmigiano-reggiano in provolone | 9 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 736/2006 z dne 16. maja 2006 o načinih dela Evropske agencije za varnost v letalstvu pri opravljanju inšpekcijskih pregledov standardiziranja (
  1
  ) | 10 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 737/2006 z dne 16. maja 2006 o spremembah uvoznih dajatev v sektorju žit, v uporabi od 17. maja 2006 | 16 |

Vsebina

I   Akti, katerih objava je obvezna

Stran

Uredba Komisije (ES) št. 733/2006 z dne 16. maja 2006 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave

1

*

Uredba Komisije (ES) št. 734/2006 z dne 16. maja 2006 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 1255/1999 glede dodeljevanja pomoči Skupnosti za zasebno skladiščenje nekaterih sirov v obdobju skladiščenja 2006/2007

3

*

Uredba Komisije (ES) št. 735/2006 z dne 16. maja 2006 o spremembi Uredbe (ES) št. 2659/94 o podrobnih pravilih za dodelitev pomoči za zasebno skladiščenje sirov grana padano, parmigiano-reggiano in provolone

9

*

Uredba Komisije (ES) št. 736/2006 z dne 16. maja 2006 o načinih dela Evropske agencije za varnost v letalstvu pri opravljanju inšpekcijskih pregledov standardiziranja (
  1
  )

1

10

Uredba Komisije (ES) št. 737/2006 z dne 16. maja 2006 o spremembah uvoznih dajatev v sektorju žit, v uporabi od 17. maja 2006

16

| | | II   Akti, katerih objava ni obvezna |
| --- | --- | --- |
| | | Komisija |
| | * | Odločba Komisije z dne 3. januarja 2006 o nacionalnih določbah, o katerih je Kraljevina Švedska na podlagi člena 95(4) Pogodbe ES poslala uradno obvestilo v zvezi z največjo dovoljeno vsebnostjo kadmija v gnojilih
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2005) 5532)

   (
  1
  ) | 19 |
| | * | Odločba Komisije z dne 3. januarja 2006 o nacionalnih določbah, o katerih je Republika Finska na podlagi člena 95(4) Pogodbe ES poslala uradno obvestilo v zvezi z največjo dovoljeno vsebnostjo kadmija v gnojilih
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2005) 5542)

   (
  1
  ) | 25 |
| | * | Odločba Komisije z dne 3. januarja 2006 o nacionalnih določbah, o katerih je Republika Avstrija na podlagi člena 95(4) Pogodbe ES poslala uradno obvestilo v zvezi z največjo dovoljeno vsebnostjo kadmija v gnojilih
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2005) 5549)

   (
  1
  ) | 31 |

II   Akti, katerih objava ni obvezna

Komisija

*

Odločba Komisije z dne 3. januarja 2006 o nacionalnih določbah, o katerih je Kraljevina Švedska na podlagi člena 95(4) Pogodbe ES poslala uradno obvestilo v zvezi z največjo dovoljeno vsebnostjo kadmija v gnojilih
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2005) 5532)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2005) 5532)

1

19

*

Odločba Komisije z dne 3. januarja 2006 o nacionalnih določbah, o katerih je Republika Finska na podlagi člena 95(4) Pogodbe ES poslala uradno obvestilo v zvezi z največjo dovoljeno vsebnostjo kadmija v gnojilih
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2005) 5542)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2005) 5542)

1

25

*

Odločba Komisije z dne 3. januarja 2006 o nacionalnih določbah, o katerih je Republika Avstrija na podlagi člena 95(4) Pogodbe ES poslala uradno obvestilo v zvezi z največjo dovoljeno vsebnostjo kadmija v gnojilih
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2005) 5549)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2005) 5549)

1

31

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

I Akti, katerih objava je obvezna

| 17.5.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | L 129/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2006

SL

Uradni list Evropske unije

L 129/1

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 733/2006

z dne 16. maja 2006

o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 3223/94 z dne 21. decembra 1994 o podrobnih pravilih za uporabo uvoznega režima za sadje in zelenjavo (1), in zlasti člena 4(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (ES) št. 3223/94 v skladu z rezultati večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga oblikuje merila, po katerih Komisija določa pavšalne vrednosti za uvoz iz tretjih držav, za proizvode in obdobja, predpisana v Prilogi k Uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (ES) št. 3223/94 v skladu z rezultati večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga oblikuje merila, po katerih Komisija določa pavšalne vrednosti za uvoz iz tretjih držav, za proizvode in obdobja, predpisana v Prilogi k Uredbi.

| (2) | V skladu z zgornjimi merili je treba določiti pavšalne uvozne vrednosti v višini, podani v Prilogi k tej uredbi – |
| --- | --- |

(2)

V skladu z zgornjimi merili je treba določiti pavšalne uvozne vrednosti v višini, podani v Prilogi k tej uredbi –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Pavšalne uvozne vrednosti iz člena 4 Uredbe (ES) št. 3223/94 so določene v Prilogi k Uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 17. maja 2006.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 16. maja 2006

Za Komisijo

J. L. DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 337, 24.12.1994, str. 66. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 386/2005 (UL L 62, 9.3.2005, str. 3).

1

---

PRILOGA

k Uredbi Komisije z dne 16. maja 2006 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Tarifna oznaka KN | Oznaka tretje države (1) | Pavšalna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | 052 | 86,7 |
| 204 | 63,6 |
| 212 | 153,3 |
| 999 | 101,2 |
| 0707 00 05 | 052 | 124,3 |
| 628 | 155,5 |
| 999 | 139,9 |
| 0709 90 70 | 052 | 124,8 |
| 204 | 25,1 |
| 999 | 75,0 |
| 0805 10 20 | 204 | 35,5 |
| 212 | 64,4 |
| 220 | 36,9 |
| 400 | 20,3 |
| 448 | 50,4 |
| 624 | 49,1 |
| 999 | 42,8 |
| 0805 50 10 | 052 | 42,4 |
| 388 | 59,4 |
| 508 | 40,3 |
| 528 | 40,5 |
| 624 | 54,7 |
| 999 | 47,5 |
| 0808 10 80 | 388 | 85,2 |
| 400 | 118,4 |
| 404 | 110,0 |
| 508 | 78,0 |
| 512 | 81,6 |
| 524 | 61,2 |
| 528 | 95,6 |
| 720 | 85,0 |
| 804 | 109,7 |
| 999 | 91,6 |

(EUR/100 kg)

Tarifna oznaka KN

Oznaka tretje države (1)

Pavšalna uvozna vrednost

0702 00 00

052

86,7

204

63,6

212

153,3

999

101,2

0707 00 05

052

124,3

628

155,5

999

139,9

0709 90 70

052

124,8

204

25,1

999

75,0

0805 10 20

204

35,5

212

64,4

220

36,9

400

20,3

448

50,4

624

49,1

999

42,8

0805 50 10

052

42,4

388

59,4

508

40,3

528

40,5

624

54,7

999

47,5

0808 10 80

388

85,2

400

118,4

404

110,0

508

78,0

512

81,6

524

61,2

528

95,6

720

85,0

804

109,7

999

91,6

---

(1)  Nomenklatura držav je določena z Uredbo Komisije (ES) št. 750/2005 (UL L 126, 19.5.2005, str. 12). Oznaka „999“ pomeni „drugega porekla“.

---

| 17.5.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | L 129/3 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2006

SL

Uradni list Evropske unije

L 129/3

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 734/2006

z dne 16. maja 2006

o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 1255/1999 glede dodeljevanja pomoči Skupnosti za zasebno skladiščenje nekaterih sirov v obdobju skladiščenja 2006/2007

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1255/1999 z dne 17. maja 1999 o skupni organizaciji trga mleka in mlečnih izdelkov (1), in zlasti člena 10 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 9 Uredbe (ES) št. 1255/1999 določa, da se lahko pomoč za zasebno skladiščenje odobri za trajne sire in za sire iz ovčjega in/ali kozjega mleka, ki potrebujejo najmanj šest mesecev zorenja, če gibanje cen in zalog teh sirov povzroči resno neuravnoteženost trga, ki jo lahko sezonsko skladiščenje odpravi ali zmanjša. |
| --- | --- |

(1)

Člen 9 Uredbe (ES) št. 1255/1999 določa, da se lahko pomoč za zasebno skladiščenje odobri za trajne sire in za sire iz ovčjega in/ali kozjega mleka, ki potrebujejo najmanj šest mesecev zorenja, če gibanje cen in zalog teh sirov povzroči resno neuravnoteženost trga, ki jo lahko sezonsko skladiščenje odpravi ali zmanjša.

| (2) | Sezonska narava proizvodnje nekaterih trajnih sirov in sirov pecorino romano, kefalotyri in kasseri je še slabša zaradi dejstva, da je sezonska naravnanost porabe obratna od pridelave. Poleg tega delitev proizvodnje sirov povečuje negativne posledice sezonske proizvodnje. Zato je treba imeti možnost dostopa do sezonskega skladiščenja za količine, ki so posledica razlike v proizvodnji med poletnimi in zimskimi meseci. |
| --- | --- |

(2)

Sezonska narava proizvodnje nekaterih trajnih sirov in sirov pecorino romano, kefalotyri in kasseri je še slabša zaradi dejstva, da je sezonska naravnanost porabe obratna od pridelave. Poleg tega delitev proizvodnje sirov povečuje negativne posledice sezonske proizvodnje. Zato je treba imeti možnost dostopa do sezonskega skladiščenja za količine, ki so posledica razlike v proizvodnji med poletnimi in zimskimi meseci.

| (3) | Treba je določiti vrste in največje količine sirov, ki so upravičeni do pomoči, kot tudi trajanje pogodb z ozirom na resnične potrebe trga in možnost hrambe zadevnih sirov. |
| --- | --- |

(3)

Treba je določiti vrste in največje količine sirov, ki so upravičeni do pomoči, kot tudi trajanje pogodb z ozirom na resnične potrebe trga in možnost hrambe zadevnih sirov.

| (4) | Treba je določiti vsebino pogodbe o skladiščenju kot tudi bistvene ukrepe, ki bodo zagotovili identifikacijo in nadzor sirov, zajetih v pogodbi. Pri določanju višine pomoči je treba upoštevati stroške skladiščenja in spoštovati ravnovesje med siri, upravičenimi do pomoči, in drugimi siri na trgu. Ob upoštevanju teh elementov kot tudi razpoložljivih sredstev je treba znižati zneske stroškov za en dan skladiščenja; znesek za finančne stroške je treba izračunati na podlagi obrestne mere v višini 2,5 %. Kar zadeva fiksne stroške, pa je treba ukrep pomoči uporabljati le za kompenziranje dnevnih stroškov skladiščenja in finančnih stroškov, ker skladiščenje, kot del običajnega postopka izdelave navedenih sirov, ne povzroča dodatnih fiksnih stroškov. |
| --- | --- |

(4)

Treba je določiti vsebino pogodbe o skladiščenju kot tudi bistvene ukrepe, ki bodo zagotovili identifikacijo in nadzor sirov, zajetih v pogodbi. Pri določanju višine pomoči je treba upoštevati stroške skladiščenja in spoštovati ravnovesje med siri, upravičenimi do pomoči, in drugimi siri na trgu. Ob upoštevanju teh elementov kot tudi razpoložljivih sredstev je treba znižati zneske stroškov za en dan skladiščenja; znesek za finančne stroške je treba izračunati na podlagi obrestne mere v višini 2,5 %. Kar zadeva fiksne stroške, pa je treba ukrep pomoči uporabljati le za kompenziranje dnevnih stroškov skladiščenja in finančnih stroškov, ker skladiščenje, kot del običajnega postopka izdelave navedenih sirov, ne povzroča dodatnih fiksnih stroškov.

| (5) | Treba je navesti podrobne določbe tako glede dokumentacije in obračuna stroškov kot tudi pogostnosti in postopkov nadzora. V tem oziru je primerno določiti, da lahko države članice celoto ali del nadzornih stroškov prenesejo na pogodbenika. |
| --- | --- |

(5)

Treba je navesti podrobne določbe tako glede dokumentacije in obračuna stroškov kot tudi pogostnosti in postopkov nadzora. V tem oziru je primerno določiti, da lahko države članice celoto ali del nadzornih stroškov prenesejo na pogodbenika.

| (6) | Treba je razjasniti, da so le celi siri upravičeni do pomoči za zasebno skladiščenje. |
| --- | --- |

(6)

Treba je razjasniti, da so le celi siri upravičeni do pomoči za zasebno skladiščenje.

| (7) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za mleko in mlečne proizvode – |
| --- | --- |

(7)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za mleko in mlečne proizvode –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Predmet

Ta uredba uvaja podrobna pravila za dodeljevanje pomoči Skupnosti za zasebno skladiščenje nekaterih sirov (v nadaljnjem besedilu „pomoč“), določenih v členu 9 Uredbe (ES) št. 1255/1999, za obdobje skladiščenja 2006/2007.

Člen 2

Opredelitve

V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve:

| (a) | „uskladiščena serija“ pomeni količino najmanj dveh ton sira iste vrste, uskladiščenega na isti dan v istem skladišču; |
| --- | --- |

(a)

„uskladiščena serija“ pomeni količino najmanj dveh ton sira iste vrste, uskladiščenega na isti dan v istem skladišču;

| (b) | „dan začetka pogodbenega skladiščenja“ pomeni dan po prispetju blaga; |
| --- | --- |

(b)

„dan začetka pogodbenega skladiščenja“ pomeni dan po prispetju blaga;

| (c) | „zadnji dan pogodbenega skladiščenja“ pomeni dan pred odpremo blaga; |
| --- | --- |

(c)

„zadnji dan pogodbenega skladiščenja“ pomeni dan pred odpremo blaga;

| (d) | „obdobje skladiščenja“ pomeni obdobje, med katerim za sir velja režim zasebnega skladiščenja, kot je določeno v Prilogi za vsako vrsto sira. |
| --- | --- |

(d)

„obdobje skladiščenja“ pomeni obdobje, med katerim za sir velja režim zasebnega skladiščenja, kot je določeno v Prilogi za vsako vrsto sira.

Člen 3

Siri, upravičeni do pomoči

1.   Pomoč se dodeli nekaterim trajnim sirom, sirom pecorino romano in sirom kefalotyri in kasseri v skladu s pogoji, opredeljenimi v Prilogi. Upravičeni so le celi siri.

2.   Siri morajo biti proizvedeni znotraj Skupnosti in morajo izpolnjevati naslednje pogoje:

| (a) | z neizbrisnimi črkami mora biti označeno podjetje, kjer so bili proizvedeni, dan in mesec proizvodnje, kar je lahko v obliki kode; |
| --- | --- |

(a)

z neizbrisnimi črkami mora biti označeno podjetje, kjer so bili proizvedeni, dan in mesec proizvodnje, kar je lahko v obliki kode;

| (b) | ustrezati morajo preizkusu kakovosti, ki dokazuje, da imajo siri ustrezna jamstva, na podlagi katerih se lahko predvidi, v katero izmed kategorij, opredeljenih v Prilogi, bodo po koncu zorenja uvrščeni. |
| --- | --- |

(b)

ustrezati morajo preizkusu kakovosti, ki dokazuje, da imajo siri ustrezna jamstva, na podlagi katerih se lahko predvidi, v katero izmed kategorij, opredeljenih v Prilogi, bodo po koncu zorenja uvrščeni.

Člen 4

Pogodba o skladiščenju

1.   Pogodbe o zasebnem skladiščenju sirov se sklenejo med intervencijsko agencijo države članice na območju, na katerem so siri skladiščeni, in fizičnimi ali pravnimi osebami, v nadaljnjem besedilu „pogodbeniki“.

2.   Na osnovi zahteve po pogodbi se pogodba o skladiščenju sestavi v pisni obliki.

Zahtevek mora dospeti v intervencijsko agencijo največ 30 dni po datumu prispetja blaga in lahko zadeva samo serije sirov, za katere so postopki uskladiščenja zaključeni. Intervencijska agencija zabeleži datum prejema zahtevka.

Če zahtevek dospe v agencijo v manj kot desetih delovnih dneh po skrajnem roku, se lahko pogodba o skladiščenju še vedno sklene, vendar se znesek pomoči zmanjša za 30 %.

3.   Pogodba o skladiščenju se sklene za eno ali več uskladiščenih serij in vsebuje predvsem določbe glede:

| (a) | količine sirov, na katere se pogodba nanaša; |
| --- | --- |

(a)

količine sirov, na katere se pogodba nanaša;

| (b) | datumov, ki se vežejo na izvedbo pogodbe; |
| --- | --- |

(b)

datumov, ki se vežejo na izvedbo pogodbe;

| (c) | višine pomoči; |
| --- | --- |

(c)

višine pomoči;

| (d) | opredelitve skladišč. |
| --- | --- |

(d)

opredelitve skladišč.

4.   Pogodba o skladiščenju se sklene v največ 30 dneh od dneva zabeležbe zahtevka po sestavi pogodbe.

5.   Ukrepi nadzora, posebej tisti iz člena 7, so predmet specifikacije, ki jo sestavi agencija. Pogodba o skladiščenju se sklicuje na to specifikacijo.

Člen 5

Začetek skladiščenja in odprema iz skladišča

1.   Obdobja postopkov začetka skladiščenja in odpreme iz skladišča so navedena v Prilogi.

2.   Odprema blaga se opravi za celotno uskladiščeno serijo.

3.   Če se po prvih 60 dneh pogodbenega skladiščenja izkaže, da je padec v kakovosti višji od tistega, ki je navadno posledica hrambe, se lahko pogodbenikom enkrat na uskladiščeno serijo dovoli, da na lastne stroške zamenjajo pokvarjene količine.

Če se v postopkih nadzora med ali ob koncu skladiščenja odkrije pokvarjene količine, zanje ni mogoče prejeti pomoči. Poleg tega ostala količina v seriji, ki je upravičena do pomoči, ne sme biti manjša od 2 ton.

Drugi pododstavek se uporabi, če se del serije odpremi pred začetkom obdobja zaključka skladiščenja iz odstavka 1 ali pred potekom najkrajšega roka skladiščenja iz člena 8(2).

4.   Za izračun pomoči za zamenjane količine iz prvega pododstavka odstavka 3 je prvi dan pogodbenega skladiščenja dan začetka pogodbenega skladiščenja.

Člen 6

Pogoji skladiščenja

1.   Država članica zagotovi, da se spoštujejo vsi pogoji, ki dajejo pravico do izplačila pomoči.

2.   Pogodbenik, na zahtevo ali z dovoljenjem države članice pa tudi odgovorni skladišča, dá pristojnim organom nadzora na razpolago vso dokumentacijo, ki v povezavi z zasebno skladiščenimi proizvodi omogoča preverjanje sledečih elementov:

| (a) | lastništvo na začetku skladiščenja; |
| --- | --- |

(a)

lastništvo na začetku skladiščenja;

| (b) | izvor in datum proizvodnje sirov; |
| --- | --- |

(b)

izvor in datum proizvodnje sirov;

| (c) | datum začetka skladiščenja; |
| --- | --- |

(c)

datum začetka skladiščenja;

| (d) | prisotnost v skladišču in naslov skladišča; |
| --- | --- |

(d)

prisotnost v skladišču in naslov skladišča;

| (e) | datum odpreme iz skladišča. |
| --- | --- |

(e)

datum odpreme iz skladišča.

3.   Pogodbenik ali, če je to primerno, odgovorni skladišča, ima za vsako pogodbo v skladišču na voljo evidenco, ki vsebuje:

| (a) | identifikacijo proizvodov v zasebnem skladiščenju glede na številko serije skladiščenja; |
| --- | --- |

(a)

identifikacijo proizvodov v zasebnem skladiščenju glede na številko serije skladiščenja;

| (b) | datuma začetka skladiščenja in odpreme iz skladišča; |
| --- | --- |

(b)

datuma začetka skladiščenja in odpreme iz skladišča;

| (c) | število sirov in njihovo težo, označeno za serijo skladiščenja; |
| --- | --- |

(c)

število sirov in njihovo težo, označeno za serijo skladiščenja;

| (d) | mesto, kjer se proizvodi v skladišču nahajajo. |
| --- | --- |

(d)

mesto, kjer se proizvodi v skladišču nahajajo.

4.   Skladiščene proizvode se mora zlahka identificirati, lahko morajo biti dostopni in ločeni po pogodbi. Uskladiščenim sirom se odtisne posebno znamenje.

Člen 7

Nadzor

1.   Ob začetka skladiščenja pristojni organi opravijo nadzor z namenom, da se zagotovi upravičenost uskladiščenih proizvodov do pomoči in prepreči vsakršno možnost zamenjave proizvodov med pogodbenim skladiščenjem.

2.   Pristojni organ nato opravlja nenapovedane nadzore prisotnosti proizvodov v skladišču z naključnim vzorčenjem. Odvzeti vzorec mora biti reprezentativen in mora ustrezati najmanj 10 % celotne pogodbene količine ukrepa pomoči za zasebno skladiščenje.

Ta nadzor poleg evidence iz člena 6(3) vsebuje fizično preverjanje teže in narave proizvodov in njihovo istovetnost. Ta fizična preverjanja morajo obsegati vsaj 5 % količine, podvržene naključnemu nadzoru.

3.   Na koncu obdobja pogodbenega skladiščenja pristojni organ opravi nadzor prisotnosti proizvodov. Če pa proizvodi ostanejo v skladišču po izteku najdaljšega obdobja skladiščenja po pogodbi, se lahko nadzor izvrši ob odpremi blaga iz skladišča.

Za namene nadzora iz prvega pododstavka pogodbenik obvesti pristojni organ o zadevnih uskladiščenih serijah najmanj pet delovnih dni pred zapadlostjo obdobja pogodbenega skladiščenja ali začetkom postopkov odpreme blaga, če se ti opravijo med ali po obdobju skladiščenja.

Država članica lahko sprejme rok, ki je krajši od petih delovnih dni iz drugega pododstavka.

4.   O nadzoru, opravljenem po odstavkih 1, 2 in 3, mora biti izdelano poročilo, v katerem so navedeni:

| (a) | datum nadzora; |
| --- | --- |

(a)

datum nadzora;

| (b) | njegovo trajanje; |
| --- | --- |

(b)

njegovo trajanje;

| (c) | izvedeni postopki. |
| --- | --- |

(c)

izvedeni postopki.

Poročilo o nadzoru mora biti podpisano s strani odgovornega pooblaščenca na eni strani in pogodbenika ali, če je to primerno, odgovornega skladišča na drugi strani in mora biti priloženo dokumentom o plačilu.

5.   V primeru, ko so pri 5 % ali več od količine nadzorovanih proizvodov ugotovljene nepravilnosti, se nadzor razširi na večji vzorec, ki ga določi pristojni organ.

Države članice v roku štirih tednov o teh primerih obvestijo Komisijo.

6.   Države članice lahko določijo, da stroške nadzora v celoti ali delno krije pogodbenik.

Člen 8

Pomoč za skladiščenje

1.   Zneski pomoči so določeni, kot sledi:

| (a) | 0,10 EUR na tono za dan pogodbenega skladiščenja za stroške skladiščenja, |
| --- | --- |

(a)

0,10 EUR na tono za dan pogodbenega skladiščenja za stroške skladiščenja,

| (b) | za finančne stroške na dan pogodbenega skladiščenja:






  (i) | 0,28 EUR na tono za trajne sire; |
| --- | --- | --- |

(b)

za finančne stroške na dan pogodbenega skladiščenja:

(i)

0,28 EUR na tono za trajne sire;

| (ii) | 0,35 EUR na tono za sir pecorino romano; |
| --- | --- |

(ii)

0,35 EUR na tono za sir pecorino romano;

| (iii) | 0,49 EUR na tono za sira kefalotyri in kasseri. |
| --- | --- |

(iii)

0,49 EUR na tono za sira kefalotyri in kasseri.

2.   Pomoč se ne zagotovi, če je trajanje skladiščenja krajše od 60 dni. Najvišji znesek pomoči ne more biti višji od zneska, ki ustreza 180 dnem pogodbenega skladiščenja.

Če se roka iz drugega ali, glede na primer, iz tretjega pododstavka člena 7(3) pogodbenik ne drži, se pomoč zmanjša za 15 % in se plača samo za obdobje, za katero pogodbenik predloži pristojnemu organu zadovoljiv dokaz, da so bili siri pogodbeno skladiščeni.

3.   Pomoč se izplača na zahtevo pogodbenika po izteku obdobja pogodbenega skladiščenja v 120 dneh od prejema zahtevka, pod pogojem da je bil opravljen nadzor iz člena 7(3) in da so bili upoštevani pogoji, ki dajejo pravico do plačila pomoči.

Če pa je v teku administrativna preiskava o upravičenosti do pomoči, se plačilo izvrši šele po priznanju pravice do pomoči.

Člen 9

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 16. maja 2006

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 160, 26.6.1999, str. 48. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1913/2005 (UL L 307, 25.11.2005, str. 2).

1

---

PRILOGA

| Vrsta sira | Količine, upravičene do pomoči | Najnižja starost sirov | Obdobje začetka skladiščenja | Obdobje odpreme iz skladišča |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Francoski trajni siri






  — | zaščitena označba porekla za „Beaufort“ ali „Comté“ |

Vrsta sira

Količine, upravičene do pomoči

Najnižja starost sirov

Obdobje začetka skladiščenja

Obdobje odpreme iz skladišča

Francoski trajni siri

—

zaščitena označba porekla za „Beaufort“ ali „Comté“

| — | „Label Rouge“ za „Emmental grand cru“ |
| --- | --- |

—

„Label Rouge“ za „Emmental grand cru“

| — | razred A ali B za „Emmental“ ali „Gruyère“ |
| --- | --- |

—

razred A ali B za „Emmental“ ali „Gruyère“

16 000 t

10 dni

od 1. junija do 30. septembra 2006

od 1. oktobra 2006 do 31. marca 2007

Nemški trajni siri:

„Markenkäse“ ali „Klasse fein“„Emmentaler/Bergkäse“

1 000 t

10 dni

od 1. junija do 30. septembra 2006

od 1. oktobra 2006 do 31. marca 2007

Irski trajni siri:

„Irish long keeping cheese. Emmental, special grade“

900 t

10 dni

od 1. junija do 30. septembra 2006

od 1. oktobra 2006 do 31. marca 2007

Avstrijski trajni siri:

| „1. | Güteklasse Emmentaler/Bergkäse/Alpkäse“ |
| --- | --- |

„1.

Güteklasse Emmentaler/Bergkäse/Alpkäse“

1 700 t

10 dni

od 1. junija do 30. septembra 2006

od 1. oktobra 2006 do 31. marca 2007

Finski trajni siri:

„I luokka“

1 700 t

10 dni

od 1. junija do 30. septembra 2006

od 1. oktobra 2006 do 31. marca 2007

Švedski trajni siri:

„Västerbotten/Prästost/Svecia/Grevé“

1 700 t

10 dni

od 1. junija do 30. septembra 2006

od 1. oktobra 2006 do 31. marca 2007

Poljski trajni siri:

„Podlaski/Piwny/Emmentalski/Ser Corregio/Bursztyn/Wielkopolski“

3 000 t

10 dni

od 1. junija do 30. septembra 2006

od 1. oktobra 2006 do 31. marca 2007

Slovenski trajni siri:

„Ementalec/Zbrinc“

200 t

10 dni

od 1. junija do 30. septembra 2006

od 1. oktobra 2006 do 31. marca 2007

Litovski trajni siri:

„Goja/Džiugas“

700 t

10 dni

od 1. junija do 30. septembra 2006

od 1. oktobra 2006 do 31. marca 2007

Latvijski trajni siri:

„Rigamond, Ementāles tipa un Ekstra klases siers“

500 t

10 dni

od 1. junija do 30. septembra 2006

od 1. oktobra 2006 do 31. marca 2007

Madžarski trajni siri:

„Hajdú“

300 t

10 dni

od 1. junija do 30. septembra 2006

od 1. oktobra 2006 do 31. marca 2007

„Pecorino Romano“

19 000 t

90 dni, proizvedeni po 1. oktobru 2005

od 1. junija do 31. decembra 2006

pred 31. marcem 2007

„Kefalotyri“ in „Kasseri“, proizvedena iz ovčjega ali kozjega mleka ali iz mešanice obojega

2 500 t

90 dni, proizvedeni po 30. novembru 2005

od 1. junija do 30. novembra 2006

pred 31. marcem 2007

---

| 17.5.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | L 129/9 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2006

SL

Uradni list Evropske unije

L 129/9

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 735/2006

z dne 16. maja 2006

o spremembi Uredbe (ES) št. 2659/94 o podrobnih pravilih za dodelitev pomoči za zasebno skladiščenje sirov grana padano, parmigiano-reggiano in provolone

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1255/1999 z dne 17. maja 1999 o skupni ureditvi trga za mleko in mlečne proizvode (1), in zlasti člena 10(b) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 6(1) Uredbe Komisije (ES) št. 2659/94 (2) določa zneske pomoči za zasebno skladiščenje sirov grana padano, parmigiano-reggiano in provolone. Glede na razpoložljive finančne vire in ob upoštevanju razvoja stroškov skladiščenja ter napovedi tržnih cen je treba navedene zneske spremeniti. Kar zadeva fiksne stroške, pa je treba ukrep pomoči uporabljati le za kompenziranje dnevnih stroškov skladiščenja in finančnih stroškov, ker skladiščenje, kot del običajnega postopka izdelave navedenih sirov, ne povzroča dodatnih fiksnih stroškov. |
| --- | --- |

(1)

Člen 6(1) Uredbe Komisije (ES) št. 2659/94 (2) določa zneske pomoči za zasebno skladiščenje sirov grana padano, parmigiano-reggiano in provolone. Glede na razpoložljive finančne vire in ob upoštevanju razvoja stroškov skladiščenja ter napovedi tržnih cen je treba navedene zneske spremeniti. Kar zadeva fiksne stroške, pa je treba ukrep pomoči uporabljati le za kompenziranje dnevnih stroškov skladiščenja in finančnih stroškov, ker skladiščenje, kot del običajnega postopka izdelave navedenih sirov, ne povzroča dodatnih fiksnih stroškov.

| (2) | Uredbo (ES) št. 2659/94 je zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(2)

Uredbo (ES) št. 2659/94 je zato treba ustrezno spremeniti.

| (3) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za mleko in mlečne proizvode – |
| --- | --- |

(3)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za mleko in mlečne proizvode –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Člen 6(1) Uredbe (ES) št. 2659/94 se nadomesti z naslednjim:

„1.   Znesek pomoči za zasebno skladiščenje sira znaša:

| (a) | 0,10 EUR na tono za dan skladiščenja po pogodbi o stroških skladiščenja; |
| --- | --- |

(a)

0,10 EUR na tono za dan skladiščenja po pogodbi o stroških skladiščenja;

| (b) | za finančne stroške za dan skladiščenja po pogodbi:






  — | 0,38 EUR na tono za sir grana padano, |
| --- | --- | --- |

(b)

za finančne stroške za dan skladiščenja po pogodbi:

—

0,38 EUR na tono za sir grana padano,

| — | 0,46 EUR na tono za sir parmigiano-reggiano, |
| --- | --- |

—

0,46 EUR na tono za sir parmigiano-reggiano,

| — | 0,30 EUR na tono za sir provolone.“ |
| --- | --- |

—

0,30 EUR na tono za sir provolone.“

Člen 2

Ta uredba začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 16. maja 2006

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 160, 26.6.1999, str. 48. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1913/2005 (UL L 307, 25.11.2005, str. 2).

1

(2)  UL L 284, 1.11.1994, str. 26. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 826/2005 (UL L 137, 31.5.2005, str. 15).

2

---

| 17.5.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | L 129/10 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2006

SL

Uradni list Evropske unije

L 129/10

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 736/2006

z dne 16. maja 2006

o načinih dela Evropske agencije za varnost v letalstvu pri opravljanju inšpekcijskih pregledov standardiziranja

(Besedilo velja za EGP)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1592/2002 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. julija 2002 o skupnih predpisih na področju civilnega letalstva in ustanovitvi Evropske agencije za varnost v letalstvu (1), in zlasti člena 16 Uredbe,

po posvetovanju z odborom iz člena 54(1) Uredbe (ES) št. 1592/2002,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 12(2)(d) Uredbe (ES) št. 1592/2002 določa, da Evropska agencija za varnost v letalstvu, v nadaljnjem besedilu „Agencija“, izvaja inšpekcijske preglede in preiskave, potrebne za opravljanje njenih nalog. |
| --- | --- |

(1)

Člen 12(2)(d) Uredbe (ES) št. 1592/2002 določa, da Evropska agencija za varnost v letalstvu, v nadaljnjem besedilu „Agencija“, izvaja inšpekcijske preglede in preiskave, potrebne za opravljanje njenih nalog.

| (2) | Člena 16(1) in 45(1) Uredbe (ES) št. 1592/2002 določata, da Agencija pomaga Komisiji pri nadzoru izvajanja določb in izvedbenih predpisov z inšpekcijskimi pregledi standardiziranja, ki jih opravljajo pristojni organi držav članic. |
| --- | --- |

(2)

Člena 16(1) in 45(1) Uredbe (ES) št. 1592/2002 določata, da Agencija pomaga Komisiji pri nadzoru izvajanja določb in izvedbenih predpisov z inšpekcijskimi pregledi standardiziranja, ki jih opravljajo pristojni organi držav članic.

| (3) | Člen 45(4) Uredbe (ES) št. 1592/2002 določa, da mora Agencija v primeru, ko je na podlagi inšpekcijskega pregleda pristojnega organa države članice treba opraviti inšpekcijski pregled podjetja ali podjetniškega združenja, upoštevati določbe člena 46. |
| --- | --- |

(3)

Člen 45(4) Uredbe (ES) št. 1592/2002 določa, da mora Agencija v primeru, ko je na podlagi inšpekcijskega pregleda pristojnega organa države članice treba opraviti inšpekcijski pregled podjetja ali podjetniškega združenja, upoštevati določbe člena 46.

| (4) | Agencija mora poročati Komisiji o inšpekcijskih pregledih, ki so bili opravljeni v skladu s členom 45 Uredbe (ES) št. 1592/2002. |
| --- | --- |

(4)

Agencija mora poročati Komisiji o inšpekcijskih pregledih, ki so bili opravljeni v skladu s členom 45 Uredbe (ES) št. 1592/2002.

| (5) | Člen 16(4) Uredbe (ES) št. 1592/2002 določa, da Komisija pripravi načine dela Agencije pri opravljanju inšpekcijskih pregledov standardiziranja. |
| --- | --- |

(5)

Člen 16(4) Uredbe (ES) št. 1592/2002 določa, da Komisija pripravi načine dela Agencije pri opravljanju inšpekcijskih pregledov standardiziranja.

| (6) | Ti načini dela morajo upoštevati predpise držav članic v zvezi s pooblastitvijo in postopkom pooblastitve njihovega osebja, ki sodeluje pri inšpekcijskih pregledih, ki jih izvaja Agencija. |
| --- | --- |

(6)

Ti načini dela morajo upoštevati predpise držav članic v zvezi s pooblastitvijo in postopkom pooblastitve njihovega osebja, ki sodeluje pri inšpekcijskih pregledih, ki jih izvaja Agencija.

| (7) | Uredba Komisije (ES) št. 1702/2003 z dne 24. septembra 2003 o določitvi izvedbenih določb za certificiranje zrakoplovov in sorodnih proizvodov, delov in naprav glede plovnosti in okoljske ustreznosti ter potrjevanje projektivnih in proizvodnih organizacij (2) predvideva postopek, ki ga morajo upoštevati nacionalni letalski organi pri izvajanju teh določb. |
| --- | --- |

(7)

Uredba Komisije (ES) št. 1702/2003 z dne 24. septembra 2003 o določitvi izvedbenih določb za certificiranje zrakoplovov in sorodnih proizvodov, delov in naprav glede plovnosti in okoljske ustreznosti ter potrjevanje projektivnih in proizvodnih organizacij (2) predvideva postopek, ki ga morajo upoštevati nacionalni letalski organi pri izvajanju teh določb.

| (8) | Uredba Komisije (ES) št. 2042/2003 z dne 20. novembra 2003 o stalni plovnosti zrakoplovov in letalskih proizvodov, delov in naprav ter o potrjevanju organizacij in osebja, ki se ukvarjajo s temi nalogami (3) predvideva postopek, ki ga morajo upoštevati nacionalni letalski organi pri izvajanju teh določb. |
| --- | --- |

(8)

Uredba Komisije (ES) št. 2042/2003 z dne 20. novembra 2003 o stalni plovnosti zrakoplovov in letalskih proizvodov, delov in naprav ter o potrjevanju organizacij in osebja, ki se ukvarjajo s temi nalogami (3) predvideva postopek, ki ga morajo upoštevati nacionalni letalski organi pri izvajanju teh določb.

| (9) | Delovne metode, predvidene s to uredbo, ne posegajo v izvršilna pooblastila, ki jih Pogodba podeljuje Komisiji – |
| --- | --- |

(9)

Delovne metode, predvidene s to uredbo, ne posegajo v izvršilna pooblastila, ki jih Pogodba podeljuje Komisiji –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Vsebina

Ta uredba določa načine dela za opravljanje inšpekcijskih pregledov standardiziranja nacionalnih letalskih organov držav članic na področjih, ki jih ureja člen 1(1) Uredbe (ES) št. 1592/2002.

Člen 2

Opredelitve pojmov

V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

| (a) | „inšpekcijski pregled“ je inšpekcijski pregled standardiziranja iz členov 16(1) in 45 Uredbe (ES) št. 1592/2002, ki ga izvaja Agencija z namenom spremljati uporabo navedene uredbe in njenih izvedbenih določb s strani nacionalnih letalskih organov; |
| --- | --- |

(a)

„inšpekcijski pregled“ je inšpekcijski pregled standardiziranja iz členov 16(1) in 45 Uredbe (ES) št. 1592/2002, ki ga izvaja Agencija z namenom spremljati uporabo navedene uredbe in njenih izvedbenih določb s strani nacionalnih letalskih organov;

| (b) | „nacionalni letalski organi“ so pristojni organi držav članic iz člena 45 Uredbe (ES) št. 1592/2002; |
| --- | --- |

(b)

„nacionalni letalski organi“ so pristojni organi držav članic iz člena 45 Uredbe (ES) št. 1592/2002;

| (c) | „pooblaščeno osebje Agencije“ so osebe, ki jih Agencija zakonsko pooblasti za izvajanje inšpekcijskih pregledov pristojnih organov držav članic in inšpekcijskih pregledov podjetij ali podjetniškega združenja, ki so namenjeni preverjanju uporabe Uredbe (ES) št. 1592/2002 s strani teh organov; |
| --- | --- |

(c)

„pooblaščeno osebje Agencije“ so osebe, ki jih Agencija zakonsko pooblasti za izvajanje inšpekcijskih pregledov pristojnih organov držav članic in inšpekcijskih pregledov podjetij ali podjetniškega združenja, ki so namenjeni preverjanju uporabe Uredbe (ES) št. 1592/2002 s strani teh organov;

| (d) | „pooblaščeno osebje držav članic“ so osebe, ki jih pristojni organi držav članic zakonsko pooblastijo za pomoč Agenciji pri izvajanju inšpekcijskih pregledov. |
| --- | --- |

(d)

„pooblaščeno osebje držav članic“ so osebe, ki jih pristojni organi držav članic zakonsko pooblastijo za pomoč Agenciji pri izvajanju inšpekcijskih pregledov.

Člen 3

Načela za izvajanje inšpekcijskih pregledov

1.   Za ocenjevanje skladnosti z zahtevami Uredbe (ES) št. 1592/2002 in njenimi izvedbenimi določbami izvaja Agencija inšpekcijske preglede nacionalnih letalskih organov, s čimer pregleduje zlasti, ali ti organi ravnajo skladno z določbami dela 21 Priloge k Uredbi (ES) št. 1702/2003 in prilog I (del M), II (del 145), III (del 66) in IV (del 147) k Uredbi (ES) št. 2042/2003 in pripravi poročilo o tem.

2.   Inšpekcijski pregledi standardiziranja lahko za namen odstavka 1 vključujejo inšpekcijske preglede podjetij ali podjetniških združenj pod nadzorom nacionalnega letalskega organa, ki bo pregledan.

3.   Inšpekcijski pregledi standardiziranja se izvajajo na pregleden, učinkovit, usklajen in dosleden način.

4.   Agencija izvaja inšpekcijske preglede standardiziranja redno ali, kadar je to primerno, občasno.

5.   Ta uredba ne posega v člena 11 in 47 Uredbe (ES) št. 1592/2002 in Sklep Komisije 2001/844/ES, ESPJ, Euratom (4).

Člen 4

Izmenjava informacij

1.   Nacionalni letalski organi Agenciji na zahtevo zagotovijo vse potrebne informacije za izvajanje inšpekcijskih pregledov.

2.   Ob predložitvi zahteve za informacije nacionalnim letalskim organom države članice in/ali podjetju ali podjetniškemu združenju, Agencija navede pravno podlago in namen, opredeli zahtevane informacije in določi rok, v katerem morajo biti informacije predložene.

Člen 5

Merila o usposabljanju in usposobljenosti skupin za inšpekcijske preglede ter vodje skupin

1.   Agencija uvede programe usposabljanja, da ustrezno usposobi svoje zaposlene, ki bodo sodelovali pri inšpekcijskih pregledih nacionalnih letalskih organov in, kadar je potrebno, inšpekcijskih pregledih podjetij ali podjetniških združenj kot pooblaščeno osebje Agencije in pooblaščeno osebje držav članic.

2.   Agencija uvede merila o usposobljenosti za svoje zaposlene in osebje držav članic, ki bodo sodelovali v skupinah za inšpekcijske preglede. Taka merila o usposobljenosti obsegajo znanje in izkušnje z nadzornimi tehnikami in teoretično znanje ter praktične izkušnje glede pomembnih tehničnih vprašanj, ki jih ureja Uredba (ES) št. 1592/2002 in njene izvedbene določbe.

3.   Vodje skupin imajo pomembne delovne izkušnje na področjih, ki jih ureja Uredba (ES) št. 1592/2002 in njene izvedbene določbe, ter najmanj 5 let kot inšpektorji in/ali revizorji na področju standardizacije. Vodje skupin in člani skupin so usposobljeni za veljavne zahteve in postopke standardiziranja. Vodje skupin imajo najmanj 5 let praktičnih izkušenj na ustreznem področju, ki ga pokriva inšpekcijski pregled, in so seznanjeni s konceptom pregleda sistema kakovosti.

Člen 6

Ustanovitev skupin za inšpekcijske preglede

1.   Inšpekcijske preglede izvajajo skupine, ki jih ustanovi Agencija. Vsaka skupina ima vodjo in najmanj dva člana. V primeru izrednih inšpekcijskih pregledov lahko Agencija prilagodi velikost inšpekcijskih skupin. Vodje skupin so pooblaščeno osebje Agencije. Člani skupin so lahko pooblaščeno osebje Agencije in/ali držav članic.

2.   Osebje držav članic, ki ga je Agencija ustrezno usposobila ter ustreza merilom o usposobljenosti iz člena 5 in je sodelovalo v inšpekcijskih pregledih nacionalnih letalskih organov in/ali podjetij ali podjetniških združenj, ki jih ti nadzorujejo, lahko nacionalni organi začasno premestijo, da sodeluje kot pooblaščeno osebje držav članic v skupinah za inšpekcijske preglede, ki jih vodi Agencija. Pooblaščeno osebje držav članic v inšpekcijskih pregledih pristojnega organa njihove države članice ne sodeluje.

3.   Agencija zagotovi, da pri sestavi skupin ne bo navzkrižja interesov niti s pregledanimi nacionalnimi organi niti s pregledanimi podjetji ali podjetniškimi združenji. V primeru pooblaščenega osebja držav članic nacionalni letalski organ, ki premešča uradnika, izda izjavo o odsotnosti navzkrižja interesov.

4.   Države članice imenujejo nacionalnega koordinatorja, ki pomaga Agenciji v vseh fazah postopka, in zagotovijo, da imajo skupine za inšpekcijske preglede med inšpekcijskim pregledom spremstvo.

5.   Pred začetkom inšpekcijskega pregleda Agencija zaprosi nacionalne letalske organe za informacijo, ali je pooblaščeno osebje držav članic na voljo za njegovo izvedbo. Pri načrtovanju inšpekcijskih pregledov si Agencija prizadeva izenačiti udeležbo pooblaščenega osebja iz različnih držav članic.

6.   Stroške udeležbe nacionalnih koordinatorjev, kot je določeno v členu 9(1)(a), in pooblaščenega osebja držav članic v inšpekcijskih pregledih in preiskavah, ki jih izvaja Agencija, krije Agencija v skladu s pravili Skupnosti brez poseganja v letni proračunski postopek Skupnosti.

Člen 7

Izvajanje in poročanje o inšpekcijskih pregledih

Inšpekcijski pregled standardiziranja pri nacionalnem letalskem organu in, kadar je potrebno, podjetju ali podjetniškem združenju obsega:

| (a) | fazo priprave, ki traja najmanj 10 tednov pred inšpekcijskim pregledom; |
| --- | --- |

(a)

fazo priprave, ki traja najmanj 10 tednov pred inšpekcijskim pregledom;

| (b) | fazo obiska; |
| --- | --- |

(b)

fazo obiska;

| (c) | fazo poročanja, ki traja največ 12 tednov po inšpekcijskem pregledu in |
| --- | --- |

(c)

fazo poročanja, ki traja največ 12 tednov po inšpekcijskem pregledu in

| (d) | fazo nadaljnjega spremljanja, ki traja največ 16 tednov po fazi poročanja; |
| --- | --- |

(d)

fazo nadaljnjega spremljanja, ki traja največ 16 tednov po fazi poročanja;

| (e) | zaključno fazo, ki se izvede po koncu faze nadaljnjega spremljanja. |
| --- | --- |

(e)

zaključno fazo, ki se izvede po koncu faze nadaljnjega spremljanja.

Člen 8

Pripravljalna faza

Med pripravljalno fazo Agencija:

| (a) | obvesti nacionalne letalske organe o inšpekcijskem pregledu vsaj 10 tednov pred inšpekcijskim obiskom, nato pa zbere potrebne informacije za pripravo inšpekcijskega obiska, določi program obiska in sestavo skupine za inšpekcijske preglede ter vse njene morebitne spremembe in |
| --- | --- |

(a)

obvesti nacionalne letalske organe o inšpekcijskem pregledu vsaj 10 tednov pred inšpekcijskim obiskom, nato pa zbere potrebne informacije za pripravo inšpekcijskega obiska, določi program obiska in sestavo skupine za inšpekcijske preglede ter vse njene morebitne spremembe in

| (b) | pošlje vsaj 6 tednov pred inšpekcijskim obiskom nacionalnemu letalskemu organu skupaj z obvestilom o inšpekcijskem pregledu vprašalnik inšpekcijskega pregleda, ki ga izpolni pregledani nacionalni organ in, kjer je to potrebno, podjetje ali podjetniško združenje, ki bo pregledano v teku inšpekcijskega pregleda navedenega nacionalnega letalskega organa. |
| --- | --- |

(b)

pošlje vsaj 6 tednov pred inšpekcijskim obiskom nacionalnemu letalskemu organu skupaj z obvestilom o inšpekcijskem pregledu vprašalnik inšpekcijskega pregleda, ki ga izpolni pregledani nacionalni organ in, kjer je to potrebno, podjetje ali podjetniško združenje, ki bo pregledano v teku inšpekcijskega pregleda navedenega nacionalnega letalskega organa.

Člen 9

Faza obiska

1.   Med fazo obiska Agencija:

| (a) | organizira predhodna in sklepna srečanja med skupino za inšpekcijske preglede in nacionalnim koordinatorjem nacionalnega letalskega organa, katerega pregled se opravi, bodisi v prostorih navedenega nacionalnega letalskega organa ali v svojih prostorih; namen takih srečanj je zlasti osredotočen na organizacijske vidike in splošni potek inšpekcijskega obiska; |
| --- | --- |

(a)

organizira predhodna in sklepna srečanja med skupino za inšpekcijske preglede in nacionalnim koordinatorjem nacionalnega letalskega organa, katerega pregled se opravi, bodisi v prostorih navedenega nacionalnega letalskega organa ali v svojih prostorih; namen takih srečanj je zlasti osredotočen na organizacijske vidike in splošni potek inšpekcijskega obiska;

| (b) | opravi obiske na kraju samem, vključno z uvodnim in zaključnim srečanjem, na sedežu in, kadar je potrebno, regionalnih uradih nacionalnega letalskega organa; inšpekcijski pregledi nacionalnih letalskih organov lahko vključujejo tudi inšpekcijske preglede podjetij ali podjetniških združenj, ki jih nadzorujejo; |
| --- | --- |

(b)

opravi obiske na kraju samem, vključno z uvodnim in zaključnim srečanjem, na sedežu in, kadar je potrebno, regionalnih uradih nacionalnega letalskega organa; inšpekcijski pregledi nacionalnih letalskih organov lahko vključujejo tudi inšpekcijske preglede podjetij ali podjetniških združenj, ki jih nadzorujejo;

| (c) | opravi pogovore z zaposlenimi pregledanega nacionalnega letalskega organa in pregleduje zapise, podatke, postopke in drugi ustrezni material z mehanizmi, ki morajo biti vzpostavljeni v skladu s členom 18 te uredbe, da se zagotovi preglednost in doslednost inšpekcijskega pregleda; |
| --- | --- |

(c)

opravi pogovore z zaposlenimi pregledanega nacionalnega letalskega organa in pregleduje zapise, podatke, postopke in drugi ustrezni material z mehanizmi, ki morajo biti vzpostavljeni v skladu s členom 18 te uredbe, da se zagotovi preglednost in doslednost inšpekcijskega pregleda;

| (d) | na zaključnem srečanju predstavi predhodno poročilo o inšpekcijskem pregledu nacionalnemu letalskemu organu, katerega pregleduje; poročilo mora vključevati morebitne pripombe, ki jih je predložil nacionalni letalski organ, pregledan med inšpekcijskim obiskom, in zahtevek, da nacionalni letalski organ takoj sprejme učinkovite sanacijske ukrepe za odpravo neposrednih tveganj v zvezi z varnostjo, če tako nevarnost odkrije med inšpekcijskim pregledom; |
| --- | --- |

(d)

na zaključnem srečanju predstavi predhodno poročilo o inšpekcijskem pregledu nacionalnemu letalskemu organu, katerega pregleduje; poročilo mora vključevati morebitne pripombe, ki jih je predložil nacionalni letalski organ, pregledan med inšpekcijskim obiskom, in zahtevek, da nacionalni letalski organ takoj sprejme učinkovite sanacijske ukrepe za odpravo neposrednih tveganj v zvezi z varnostjo, če tako nevarnost odkrije med inšpekcijskim pregledom;

| (e) | zahteva, da je dokaz o sanacijskem ukrepu, ki ga je izvedel pregledani nacionalni letalski organ, predstavljen na sklepnem srečanju iz točke (a). |
| --- | --- |

(e)

zahteva, da je dokaz o sanacijskem ukrepu, ki ga je izvedel pregledani nacionalni letalski organ, predstavljen na sklepnem srečanju iz točke (a).

2.   Da bi zbrala podatke v zvezi z vsebino inšpekcijskega pregleda, lahko Agencija med opravljanjem svojih nalog v fazi iz odstavka 1 opravi tudi pogovor z vsako fizično ali pravno osebo. Kadar se tak pogovor izvaja v prostorih podjetja, Agencija z obvestilom v dveh tednih pred tem obvesti nacionalni letalski organ države članice, na katere ozemlju se pogovor izvaja in letalski organ, ki nadzoruje zadevno podjetje. Če tako zahteva nacionalni letalski organ navedene države članice, lahko njegovo osebje pomaga pooblaščenemu osebju Agencije pri izvedbi pogovora.

Člen 10

Faza poročanja

Agencija med fazo poročanja pripravi zaključno poročilo o inšpekcijskem pregledu, ki vsebuje podrobnosti o opravljanju inšpekcijskega pregleda in zlasti ugotovitve inšpekcijskega pregleda, kot je opisano v členu 13. To poročilo vključuje tudi morebitne pripombe pregledanega nacionalnega letalskega organa. Zaključno poročilo o inšpekcijskem pregledu se naslovi na pregledani nacionalni letalski organ, Komisijo in zadevno državo članico. Komisija lahko pozneje pošlje to poročilo vsem nacionalnim letalskim organom.

Kadar zahtevajo predhodna poročila o inšpekcijskem pregledu takojšen sanacijski ukrep, kot je določeno v členu 9(1)(d), in zadevni nacionalni letalski organ na take zahteve ne odgovori zadovoljivo, vsebuje zaključno poročilo o inšpekcijskem pregledu dokaze o pomanjkljivostih.

Člen 11

Faza nadaljnjega spremljanja

Med fazo nadaljnjega spremljanja Agencija:

| (a) | v šestnajstih tednih od začetka te faze sklene soglasje o načrtu ukrepov z nacionalnim letalskim organom, katerega pregleduje, ki določa sanacijski ukrep in ustrezno časovno obdobje, v katerem je treba izvesti tak ukrep za odpravo vseh pomanjkljivosti, ugotovljenih v skladu s členom 7; |
| --- | --- |

(a)

v šestnajstih tednih od začetka te faze sklene soglasje o načrtu ukrepov z nacionalnim letalskim organom, katerega pregleduje, ki določa sanacijski ukrep in ustrezno časovno obdobje, v katerem je treba izvesti tak ukrep za odpravo vseh pomanjkljivosti, ugotovljenih v skladu s členom 7;

| (b) | začne spremljati potek izvajanja dogovorjenih sanacijskih ukrepov; nacionalni letalski organ, katerega pregleduje, obvesti Agencijo, ko je izvajanje sanacijskih ukrepov zaključeno. |
| --- | --- |

(b)

začne spremljati potek izvajanja dogovorjenih sanacijskih ukrepov; nacionalni letalski organ, katerega pregleduje, obvesti Agencijo, ko je izvajanje sanacijskih ukrepov zaključeno.

Člen 12

Zaključna faza

Med zaključno fazo Agencija:

| (a) | preveri in potrdi zadovoljivo napredno izvajanje akcijskega načrta; v ta namen nacionalni letalski organ, katerega pregleduje, obvesti Agencijo, ko je izvajanje sanacijskih ukrepov zaključeno; |
| --- | --- |

(a)

preveri in potrdi zadovoljivo napredno izvajanje akcijskega načrta; v ta namen nacionalni letalski organ, katerega pregleduje, obvesti Agencijo, ko je izvajanje sanacijskih ukrepov zaključeno;

| (b) | izda izjavo o zaključnih ugotovitvah, ko je zadovoljna z ukrepi, ki jih je izvedel nacionalni letalski organ, katerega pregleduje. Taka izjava se naslovi na pregledani letalski organ, zadevne države članice in Komisijo. Komisija lahko pozneje pošlje to poročilo vsem nacionalnim letalskim organom. |
| --- | --- |

(b)

izda izjavo o zaključnih ugotovitvah, ko je zadovoljna z ukrepi, ki jih je izvedel nacionalni letalski organ, katerega pregleduje. Taka izjava se naslovi na pregledani letalski organ, zadevne države članice in Komisijo. Komisija lahko pozneje pošlje to poročilo vsem nacionalnim letalskim organom.

Člen 13

Ugotovitve inšpekcijskih pregledov

Pri ocenjevanju izpolnjevanja zahtev Uredbe (ES) št. 1592/2002 in njenih izvedbenih določb so ugotovitve ustreznega zaključnega poročila o inšpekcijskem pregledu naslednje:

| (a) | popolnoma skladno; |
| --- | --- |

(a)

popolnoma skladno;

| (b) | skladno, vendar so priporočene izboljšave na področjih [navedba zadevnih določb] za boljšo učinkovitost; |
| --- | --- |

(b)

skladno, vendar so priporočene izboljšave na področjih [navedba zadevnih določb] za boljšo učinkovitost;

| (c) | neskladno, z objektivnimi dokazi manjših pomanjkljivosti, ki kažejo neskladnost z veljavnimi zahtevami na področjih [navedba zadevnih določb], ki bi lahko povečale težave standardiziranja; |
| --- | --- |

(c)

neskladno, z objektivnimi dokazi manjših pomanjkljivosti, ki kažejo neskladnost z veljavnimi zahtevami na področjih [navedba zadevnih določb], ki bi lahko povečale težave standardiziranja;

| (d) | neskladno, z objektivnimi dokazi pomembnih pomanjkljivosti, ki kažejo neskladnost z veljavnimi zahtevami na področjih [navedba zadevnih določb], ki bi lahko poleg težav standardiziranja ogrožale varnost, če niso nemudoma odpravljene; |
| --- | --- |

(d)

neskladno, z objektivnimi dokazi pomembnih pomanjkljivosti, ki kažejo neskladnost z veljavnimi zahtevami na področjih [navedba zadevnih določb], ki bi lahko poleg težav standardiziranja ogrožale varnost, če niso nemudoma odpravljene;

| (e) | se ne uporablja; |
| --- | --- |

(e)

se ne uporablja;

| (f) | nepotrjeno, kadar se pregledani nacionalni letalski organ obveže, da bo kmalu po obisku predložil materialne dokaze, ki v času obiska niso bili neposredno na voljo, o skladnosti z ugotovitvami, ki bi bile sicer razvrščene pod točki (c) ali (d). |
| --- | --- |

(f)

nepotrjeno, kadar se pregledani nacionalni letalski organ obveže, da bo kmalu po obisku predložil materialne dokaze, ki v času obiska niso bili neposredno na voljo, o skladnosti z ugotovitvami, ki bi bile sicer razvrščene pod točki (c) ali (d).

Člen 14

Dostop do podatkov v poročilih o inšpekcijskem pregledu

Kadar podatki v poročilu o inšpekcijskem pregledu zadevajo podjetje, za katerega je pristojen regulativni organ tretje države, ali spadajo v področje uporabe sporazuma Skupnosti, sklenjenega v skladu s členom 9 Uredbe (ES) št. 1592/2002, so taki podatki na voljo tretji državi kot podpisnici takega sporazuma v skladu z njegovimi določbami.

Člen 15

Ukrepi po poročilu o inšpekcijskem pregledu

1.   Agencija lahko kadar koli ali na zahtevo Komisije opravi inšpekcijske preglede nacionalnih letalskih organov in, kadar je potrebno, podjetij ali podjetniških združenj, da oceni zadovoljivost izvedbe sanacijskih ukrepov. Take inšpekcijske preglede je treba naznaniti zadevnemu nacionalnemu letalskemu organu v dveh tednih pred tem z obvestilom, vendar razen zaključnega poročila o inšpekcijskem pregledu ni treba upoštevati skladnosti z roki in postopki, predvidenimi v členih 8 do 12.

2.   Kadar vsebujejo zaključna poročila o inšpekcijskem pregledu med fazo poročanja ugotovitve v skladu s členom 13(c), (d) ali (f) Agencija naslovi zahtevek za pojasnila in/ali zahtevek za sanacijski ukrep pregledanemu nacionalnemu letalskemu organu države članice, in postavi rok, ki ni daljši od dveh tednov za ugotovitve v skladu s členom 13(d) ter (f) in desetih tednov za ugotovitve v skladu s členom 13(c).

3.   Če pojasnila, ki jih je predložil pregledani nacionalni letalski organ države članice, ne zadovoljijo Agencije ali kadar ni bil pravočasno predlagan zadovoljiv sanacijski ukrep ali ga navedeni organ ni pravilno izvajal, naslovi Agencija dodatno poročilo zadevnemu nacionalnemu letalskemu organu in Komisiji ter zadevni državi članici. Komisija lahko pozneje pošlje to poročilo vsem nacionalnim letalskim organom.

4.   Po predstavitvi poročila, določenega v odstavku 3 in brez poseganja v člen 226 Pogodbe lahko Komisija, če so ugotovitve v skladu s členom 13(c) in (d) te uredbe, sprejme katerega koli od naslednjih ukrepov:

| (a) | predloži zadevni državi članici pripombe ali zahteva dodatna pojasnila, da se razjasnijo vse ugotovitve ali del ugotovitev; |
| --- | --- |

(a)

predloži zadevni državi članici pripombe ali zahteva dodatna pojasnila, da se razjasnijo vse ugotovitve ali del ugotovitev;

| (b) | zahteva, da Agencija izvaja vse potrebne inšpekcijske preglede nacionalnih letalskih organov, da se preveri izvajanje sanacijskih ukrepov; takšno dejavnost nadaljnjega spremljanja je treba najaviti najmanj dva tedna pred njenim začetkom. |
| --- | --- |

(b)

zahteva, da Agencija izvaja vse potrebne inšpekcijske preglede nacionalnih letalskih organov, da se preveri izvajanje sanacijskih ukrepov; takšno dejavnost nadaljnjega spremljanja je treba najaviti najmanj dva tedna pred njenim začetkom.

Člen 16

Ad hoc inšpekcijski pregledi

Agencija lahko na zahtevo Komisije kadar koli se zdi potrebno iz varnostnih razlogov opravi ad hoc inšpekcijske preglede nacionalnih letalskih organov. Take inšpekcijske preglede je treba naznaniti zadevnemu nacionalnemu letalskemu organu v dveh tednih pred začetkom z obvestilom, vendar razen zaključnega poročila o inšpekcijskem pregledu ni treba upoštevati skladnosti z roki in postopki, predvidenimi v členih 7 do 12.

Člen 17

Program inšpekcijskih pregledov standardiziranja in letno poročilo

Agencija določi letni program inšpekcijskih pregledov na vsakem področju, ki je urejeno z izvedbenimi določbami Uredbe (ES) št. 1592/2002. Tak letni program se sporoči Komisiji in drugim članom upravnega odbora Agencije kot del delovnega programa Agencije v skladu z določbami člena 24(2)(c) Uredbe (ES) št. 1592/2002.

Agencija predloži Komisiji vsako leto najpozneje do 31. marca letno poročilo, ki prikazuje analizo inšpekcijskih pregledov standardiziranja, ki so bili opravljeni v preteklem letu.

Člen 18

Delovni postopki

Agencija uvede primerne delovne postopke za izvrševanje nalog, ki so ji dodeljene s členi 5 do 16 te uredbe najpozneje v dveh mesecih po datumu začetka njene veljavnosti.

Člen 19

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati prvi dan naslednjega meseca po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 16. maja 2006

Za Komisijo

Jacques BARROT

Podpredsednik

---

(1)  UL L 240, 7.9.2002, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 1701/2003 (UL L 243, 27.9.2003, str. 5).

1

(2)  UL L 243, 27.9.2003, str. 6. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 706/2006 (UL L 122, 9.5.2006, str. 16).

2

(3)  UL L 315, 28.11.2003, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 707/2006 (UL L 122, 9.5.2006, str. 17).

3

(4)  UL L 317, 3.12.2001, str. 1.

4

---

| 17.5.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | L 129/16 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2006

SL

Uradni list Evropske unije

L 129/16

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 737/2006

z dne 16. maja 2006

o spremembah uvoznih dajatev v sektorju žit, v uporabi od 17. maja 2006

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1784/2003 z dne 29. septembra 2003 o skupni ureditvi trga za žita (1),

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 1249/96 z dne 28. junija 1996 o podrobnih pravilih za uporabo Uredbe Sveta (EGS) št. 1766/92 glede uvoznih dajatev v sektorju žit (2), in zlasti člena 2(1),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Komisije (ES) št. 731/2006 (3) določa uvozne dajatve v sektorju žit. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Komisije (ES) št. 731/2006 (3) določa uvozne dajatve v sektorju žit.

| (2) | Člen 2(1) Uredbe (ES) št. 1249/96 določa, da se mora opraviti ustrezna prilagoditev, če se v obdobju uporabe uvoznih dajatev njihova izračunana povprečna vrednost razlikuje za 5 EUR/t od določene dajatve. Takšna razlika je dejansko nastala. Zato je treba prilagoditi uvozne dajatve, določene v Uredbi (ES) št. 731/2006 – |
| --- | --- |

(2)

Člen 2(1) Uredbe (ES) št. 1249/96 določa, da se mora opraviti ustrezna prilagoditev, če se v obdobju uporabe uvoznih dajatev njihova izračunana povprečna vrednost razlikuje za 5 EUR/t od določene dajatve. Takšna razlika je dejansko nastala. Zato je treba prilagoditi uvozne dajatve, določene v Uredbi (ES) št. 731/2006 –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Prilogi I in II k Uredbi (ES) št. 731/2006 se zamenjata s prilogama I in II k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 17. maja 2006.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 16. maja 2006

Za Komisijo

J. L. DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 270, 29.9.2003, str. 78. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1154/2005 (UL L 187, 19.7.2005, str. 11).

1

(2)  UL L 161, 29.6.1996, str. 125. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1110/2003 (UL L 158, 27.6.2003, str. 12).

2

(3)  UL L 128, 16.5.2006, str. 5.

3

---

PRILOGA I

Uvozne dajatve za proizvode iz člena 10(2) Uredbe (ES) št. 1784/2003, v uporabi od 17. maja 2006

| Oznaka KN | Poimenovanje blaga | Uvozna dajatev (1)

  (v EUR/t) |
| --- | --- | --- |
| 1001 10 00 | Pšenica durum visoke kakovosti | 0,00 |
| srednje kakovosti | 0,00 |
| nizke kakovosti | 19,13 |
| 1001 90 91 | Pšenica navadna, semenska | 0,00 |
| ex 1001 90 99 | Navadna pšenica visoke kakovosti, razen semenske | 0,00 |
| 1002 00 00 | Rž | 56,42 |
| 1005 10 90 | Semenska koruza, razen hibridne | 60,00 |
| 1005 90 00 | Koruza, razen semenske (2) | 60,00 |
| 1007 00 90 | Sirek v zrnju, razen hibridnega, za setev | 56,42 |

Oznaka KN

Poimenovanje blaga

Uvozna dajatev (1)

(v EUR/t)

1001 10 00

Pšenica durum visoke kakovosti

0,00

srednje kakovosti

0,00

nizke kakovosti

19,13

1001 90 91

Pšenica navadna, semenska

0,00

ex 1001 90 99

Navadna pšenica visoke kakovosti, razen semenske

0,00

1002 00 00

Rž

56,42

1005 10 90

Semenska koruza, razen hibridne

60,00

1005 90 00

Koruza, razen semenske (2)

60,00

1007 00 90

Sirek v zrnju, razen hibridnega, za setev

56,42

---

(1)  Za blago, ki pride v Skupnost preko Atlantskega oceana ali Sueškega prekopa (člen 2(4) Uredbe (ES) št. 1249/96), je uvoznik upravičen do znižanja dajatev v višini:

| — | 3 EUR/t, če je razkladalno pristanišče v Sredozemskem morju, ali v višini |
| --- | --- |

—

3 EUR/t, če je razkladalno pristanišče v Sredozemskem morju, ali v višini

| — | 2 EUR/t, če je razkladalno pristanišče na Irskem, v Združenem kraljestvu, na Danskem, v Estoniji, v Latviji, v Litvi, na Poljskem, Finskem, Švedskem ali atlantski obali Iberskega polotoka. |
| --- | --- |

—

2 EUR/t, če je razkladalno pristanišče na Irskem, v Združenem kraljestvu, na Danskem, v Estoniji, v Latviji, v Litvi, na Poljskem, Finskem, Švedskem ali atlantski obali Iberskega polotoka.

(2)  Uvoznik je upravičen do pavšalnega znižanja 24 EUR/t, če so izpolnjeni pogoji iz člena 2(5) Uredbe (ES) št. 1249/96.

---

PRILOGA II

Podatki za izračun dajatev

(15.5.2006)

| 1. | Povprečja za referenčno obdobje iz člena 2(2) Uredbe (ES) št. 1249/96:











  Borzne kotacije | Minneapolis | Chicago | Minneapolis | Minneapolis | Minneapolis | Minneapolis |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Proizvodi (% proteinov pri 12 % vlage) | HRS2 | YC3 | HAD2 | srednja kakovost (1) | nizka kakovost (2) | US barley 2 |
| Kotacija (EUR/t) | 140,18 (3) | 75,75 | 152,03 | 142,03 | 122,03 | 85,15 |
| Premija za Zaliv (EUR/t) | — | 9,75 | — | | | — |
| Premija za Velika jezera (EUR/t) | 23,04 | — | — | | | — |

1.

Povprečja za referenčno obdobje iz člena 2(2) Uredbe (ES) št. 1249/96:

Borzne kotacije

Minneapolis

Chicago

Minneapolis

Minneapolis

Minneapolis

Minneapolis

Proizvodi (% proteinov pri 12 % vlage)

HRS2

YC3

HAD2

srednja kakovost (1)

nizka kakovost (2)

US barley 2

Kotacija (EUR/t)

140,18 (3)

75,75

152,03

142,03

122,03

85,15

Premija za Zaliv (EUR/t)

—

9,75

—

—

Premija za Velika jezera (EUR/t)

23,04

—

—

—

| 2. | Povprečja za referenčno obdobje iz člena 2(2) Uredbe (ES) št. 1249/96:
  Prevoz/stroški: Mehiški zaliv–Rotterdam: 16,96 EUR/t; Velika jezera–Rotterdam: 20,86 EUR/t. |
| --- | --- |

2.

Povprečja za referenčno obdobje iz člena 2(2) Uredbe (ES) št. 1249/96:

Prevoz/stroški: Mehiški zaliv–Rotterdam: 16,96 EUR/t; Velika jezera–Rotterdam: 20,86 EUR/t.

| 3. | Subvencije iz tretjega odstavka člena 4(2) Uredbe (ES) št. 1249/96: | 0,00 EUR/t (HRW2)
  0,00 EUR/t (SRW2). |
| --- | --- | --- |

3.

Subvencije iz tretjega odstavka člena 4(2) Uredbe (ES) št. 1249/96:

0,00 EUR/t (HRW2)

0,00 EUR/t (SRW2).

---

(1)  Znižanje za 10 EUR/t (člen 4(3) Uredbe (ES) št. 1249/96).

(2)  Znižanje za 30 EUR/t (člen 4(3) Uredbe (ES) št. 1249/96).

(3)  Vključena premija 14 EUR/t (člen 4(3) Uredbe (ES) št. 1249/96).

---

II Akti, katerih objava ni obvezna

Komisija

| 17.5.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | L 129/19 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2006

SL

Uradni list Evropske unije

L 129/19

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 3. januarja 2006

o nacionalnih določbah, o katerih je Kraljevina Švedska na podlagi člena 95(4) Pogodbe ES poslala uradno obvestilo v zvezi z največjo dovoljeno vsebnostjo kadmija v gnojilih

(notificirano pod dokumentarno številko C(2005) 5532)

(Besedilo v švedskem jeziku je edino verodostojno)

(Besedilo velja za EGP)

(2006/347/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 95(6) Pogodbe,

ob upoštevanju naslednjega:

I.   DEJSTVA

1.   Zakonodaja Skupnosti

| (1) | Direktiva Sveta 76/116/EGS z dne 18. decembra 1975 o približevanju zakonodaj držav članic v zvezi z gnojili (1) je določila zahteve, ki jih morajo izpolnjevati gnojila, da se lahko dajo v promet z oznako „gnojila ES“. |
| --- | --- |

(1)

Direktiva Sveta 76/116/EGS z dne 18. decembra 1975 o približevanju zakonodaj držav članic v zvezi z gnojili (1) je določila zahteve, ki jih morajo izpolnjevati gnojila, da se lahko dajo v promet z oznako „gnojila ES“.

| (2) | Priloga I k Direktivi 76/116/EGS navaja tipsko oznako in ustrezne zahteve, npr. glede sestave, ki jih morajo izpolnjevati gnojila z oznako ES. Gnojila z oznako ES s tega seznama so razvrščena v kategorije glede na vsebnost primarnih hranil, in sicer dušika, fosforja in kalija. |
| --- | --- |

(2)

Priloga I k Direktivi 76/116/EGS navaja tipsko oznako in ustrezne zahteve, npr. glede sestave, ki jih morajo izpolnjevati gnojila z oznako ES. Gnojila z oznako ES s tega seznama so razvrščena v kategorije glede na vsebnost primarnih hranil, in sicer dušika, fosforja in kalija.

| (3) | V skladu s členom 7 Direktive 76/116/EGS države članice zaradi sestave, identifikacije, etiketiranja ali pakiranja niso smele prepovedati, omejiti ali ovirati trgovine z gnojili, ki imajo oznako „gnojilo ES“ ter so skladna z določbami te direktive. |
| --- | --- |

(3)

V skladu s členom 7 Direktive 76/116/EGS države članice zaradi sestave, identifikacije, etiketiranja ali pakiranja niso smele prepovedati, omejiti ali ovirati trgovine z gnojili, ki imajo oznako „gnojilo ES“ ter so skladna z določbami te direktive.

| (4) | Odločba Komisije 2002/399/ES z dne 24. maja 2002 o nacionalnih določbah, o katerih je Kraljevina Švedska na podlagi člena 95(4) Pogodbe ES poslala uradno obvestilo v zvezi z največjo dovoljeno vsebnostjo kadmija v gnojilih (2) je odobrila odstopanje od Direktive 76/116/EGS in odobrila švedske določbe, ki na Švedskem prepovedujejo dajanje v promet gnojil, ki vsebujejo več kakor 100 gramov kadmija na tono fosforja. To odstopanje se je uporabljalo do 31. decembra 2005. |
| --- | --- |

(4)

Odločba Komisije 2002/399/ES z dne 24. maja 2002 o nacionalnih določbah, o katerih je Kraljevina Švedska na podlagi člena 95(4) Pogodbe ES poslala uradno obvestilo v zvezi z največjo dovoljeno vsebnostjo kadmija v gnojilih (2) je odobrila odstopanje od Direktive 76/116/EGS in odobrila švedske določbe, ki na Švedskem prepovedujejo dajanje v promet gnojil, ki vsebujejo več kakor 100 gramov kadmija na tono fosforja. To odstopanje se je uporabljalo do 31. decembra 2005.

| (5) | Direktivo 76/116/EGS, kakor je spremenjena, je nadomestila Uredba (ES) Evropskega parlamenta in Sveta št. 2003/2003 z dne 13. oktobra 2003 o gnojilih (3). |
| --- | --- |

(5)

Direktivo 76/116/EGS, kakor je spremenjena, je nadomestila Uredba (ES) Evropskega parlamenta in Sveta št. 2003/2003 z dne 13. oktobra 2003 o gnojilih (3).

| (6) | Člena 35(2) Uredbe (ES) št. 2003/2003 pravi, da se odstopanja od člena 7 Direktive 76/116/EGS, ki jih je odobrila Komisija na podlagi člena 95(6) Pogodbe, razumejo kot odstopanja od člena 5 te uredbe in še naprej učinkujejo ne glede na začetek veljavnosti te uredbe. |
| --- | --- |

(6)

Člena 35(2) Uredbe (ES) št. 2003/2003 pravi, da se odstopanja od člena 7 Direktive 76/116/EGS, ki jih je odobrila Komisija na podlagi člena 95(6) Pogodbe, razumejo kot odstopanja od člena 5 te uredbe in še naprej učinkujejo ne glede na začetek veljavnosti te uredbe.

| (7) | Uvodna izjava 15 Uredbe (ES) št. 2003/2003 pravi, da bo Komisija obravnavala vprašanje nenamerne vsebnosti kadmija v mineralnih gnojilih in bo, če je primerno, sestavila predlog uredbe ter ga predložila Evropskemu parlamentu in Svetu. |
| --- | --- |

(7)

Uvodna izjava 15 Uredbe (ES) št. 2003/2003 pravi, da bo Komisija obravnavala vprašanje nenamerne vsebnosti kadmija v mineralnih gnojilih in bo, če je primerno, sestavila predlog uredbe ter ga predložila Evropskemu parlamentu in Svetu.

| (8) | Priprava predloga Komisije o kadmiju v gnojilih pravkar poteka. |
| --- | --- |

(8)

Priprava predloga Komisije o kadmiju v gnojilih pravkar poteka.

2.   Pristop Švedske

| (9) | Švedska je pristopila k Evropski uniji 1. januarja 1995. Akt o pristopu (4) določa prehodne določbe v zvezi z uporabo in trženjem kadmija v navedeni državi. Člen 112(1) določa, da se v obdobju štirih let po datumu pristopa določbe iz Priloge XII Akta v skladu z navedeno prilogo in v njej navedenimi pogoji ne uporabljajo za Švedsko. Člen 112 in točka 4 Priloge XII k Aktu o pristopu določata, da se, kar zadeva vsebnost kadmija v gnojilih, člen 7 Direktive 76/116/EGS ne uporablja za Švedsko pred 1. januarjem 1999 in da bodo določbe Direktive 76/116/EGS ponovno pregledane v skladu s postopki Skupnosti do 31. decembra 1998. |
| --- | --- |

(9)

Švedska je pristopila k Evropski uniji 1. januarja 1995. Akt o pristopu (4) določa prehodne določbe v zvezi z uporabo in trženjem kadmija v navedeni državi. Člen 112(1) določa, da se v obdobju štirih let po datumu pristopa določbe iz Priloge XII Akta v skladu z navedeno prilogo in v njej navedenimi pogoji ne uporabljajo za Švedsko. Člen 112 in točka 4 Priloge XII k Aktu o pristopu določata, da se, kar zadeva vsebnost kadmija v gnojilih, člen 7 Direktive 76/116/EGS ne uporablja za Švedsko pred 1. januarjem 1999 in da bodo določbe Direktive 76/116/EGS ponovno pregledane v skladu s postopki Skupnosti do 31. decembra 1998.

| (10) | Člen 2 Akta o pristopu določa, da so „določbe izvirnih pogodb in aktov, ki so jih institucije sprejele pred pristopom, zavezujoče za nove države članice in se uporabljajo v teh državah pod pogoji, ki jih določajo omenjene pogodbe in ta akt“. Člen 168 Akta o pristopu določa, da „če na seznamu Priloge XIX ali v kateri koli določbi tega akta ni predviden rok, začnejo nove države članice izvajati ukrepe, potrebne za to, da od datuma pristopa ravnajo v skladu z določbami direktiv in odločb iz člena 189 (zdaj člena 249) Pogodbe ES (...)“. |
| --- | --- |

(10)

Člen 2 Akta o pristopu določa, da so „določbe izvirnih pogodb in aktov, ki so jih institucije sprejele pred pristopom, zavezujoče za nove države članice in se uporabljajo v teh državah pod pogoji, ki jih določajo omenjene pogodbe in ta akt“. Člen 168 Akta o pristopu določa, da „če na seznamu Priloge XIX ali v kateri koli določbi tega akta ni predviden rok, začnejo nove države članice izvajati ukrepe, potrebne za to, da od datuma pristopa ravnajo v skladu z določbami direktiv in odločb iz člena 189 (zdaj člena 249) Pogodbe ES (...)“.

| (11) | Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 98/97/ES (5) je nato spremenila Direktivo 76/116/EGS v zvezi s trženjem gnojil, ki vsebujejo kadmij, v Avstriji, na Finskem in na Švedskem. Člen 1 med drugim določa, da lahko Švedska na svojem ozemlju prepove trženje gnojil, ki vsebujejo kadmij v koncentracijah, ki presegajo tiste, ki so bile določene nacionalno na datum pristopa, ter da se to odstopanje uporablja za obdobje od 1. januarja 1999 do 31. decembra 2001. |
| --- | --- |

(11)

Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 98/97/ES (5) je nato spremenila Direktivo 76/116/EGS v zvezi s trženjem gnojil, ki vsebujejo kadmij, v Avstriji, na Finskem in na Švedskem. Člen 1 med drugim določa, da lahko Švedska na svojem ozemlju prepove trženje gnojil, ki vsebujejo kadmij v koncentracijah, ki presegajo tiste, ki so bile določene nacionalno na datum pristopa, ter da se to odstopanje uporablja za obdobje od 1. januarja 1999 do 31. decembra 2001.

| (12) | Dne 7. decembra 2001 je Kraljevina Švedska poslala uradno obvestilo o obstoječi nacionalni zakonodaji, ki odstopa od določb Direktive 76/116/EGS o približevanju zakonodaj držav članic v zvezi z gnojili. Po temeljitem premisleku je Odločba 2002/399/ES odobrila podaljšanje odstopanja od Direktive 76/116/EGS do 31. decembra 2005. |
| --- | --- |

(12)

Dne 7. decembra 2001 je Kraljevina Švedska poslala uradno obvestilo o obstoječi nacionalni zakonodaji, ki odstopa od določb Direktive 76/116/EGS o približevanju zakonodaj držav članic v zvezi z gnojili. Po temeljitem premisleku je Odločba 2002/399/ES odobrila podaljšanje odstopanja od Direktive 76/116/EGS do 31. decembra 2005.

3.   Nacionalni predpisi

| (13) | „Odlok o kemičnih proizvodih (Prepovedi v zvezi z ravnanjem, uvozom in izvozom)“ (1998:944) (6) vsebuje med drugim določbe v zvezi z najvišjo dovoljeno vsebnostjo kadmija v gnojilih, vključno z gnojili z oznako ES. Odstavek 3 oddelka 3 Odloka prepoveduje trženje in prenos gnojil iz številk 25.10, 28.09, 28.35, 31.03 in 31.05 carinske tarife, ki vsebujejo več kakor 100 gramov kadmija na tono fosforja. |
| --- | --- |

(13)

„Odlok o kemičnih proizvodih (Prepovedi v zvezi z ravnanjem, uvozom in izvozom)“ (1998:944) (6) vsebuje med drugim določbe v zvezi z najvišjo dovoljeno vsebnostjo kadmija v gnojilih, vključno z gnojili z oznako ES. Odstavek 3 oddelka 3 Odloka prepoveduje trženje in prenos gnojil iz številk 25.10, 28.09, 28.35, 31.03 in 31.05 carinske tarife, ki vsebujejo več kakor 100 gramov kadmija na tono fosforja.

| (14) | Določbe v zvezi z največjo dovoljeno vsebnostjo kadmija v gnojilih veljajo od leta 1985, ko je bil sprejet „Odlok o kadmiju“ (1985:839). „Odlok o kemičnih proizvodih“ (1998:944) je uzakonil različne določbe v zvezi z varstvom okolja, vključno s tistimi iz „Odloka o kadmiju“ (1985:839). |
| --- | --- |

(14)

Določbe v zvezi z največjo dovoljeno vsebnostjo kadmija v gnojilih veljajo od leta 1985, ko je bil sprejet „Odlok o kadmiju“ (1985:839). „Odlok o kemičnih proizvodih“ (1998:944) je uzakonil različne določbe v zvezi z varstvom okolja, vključno s tistimi iz „Odloka o kadmiju“ (1985:839).

II.   POSTOPEK

| (15) | S pismom z dne 29. junija 2005 je Kraljevina Švedska uradno obvestila Komisijo, da namerava v skladu s členom 95(4) Pogodbe ES od 1. januarja 2006 še naprej uporabljati nacionalne določbe v zvezi z vsebnostjo kadmija v gnojilih. Švedski organi oblasti so zahtevali podaljšanje sedanjega odstopanja, predvidenega v Odločbi 2002/399/ES. |
| --- | --- |

(15)

S pismom z dne 29. junija 2005 je Kraljevina Švedska uradno obvestila Komisijo, da namerava v skladu s členom 95(4) Pogodbe ES od 1. januarja 2006 še naprej uporabljati nacionalne določbe v zvezi z vsebnostjo kadmija v gnojilih. Švedski organi oblasti so zahtevali podaljšanje sedanjega odstopanja, predvidenega v Odločbi 2002/399/ES.

| (16) | S pismom z dne 29. julija 2005 je Komisija obvestila švedske organe oblasti, da je prejela uradno obvestilo na podlagi člena 95(4) in da je šestmesečno obdobje za njegovo preučitev v skladu s členom 95(6) začelo teči 30. junija 2005, dan po prejemu uradnega obvestila. |
| --- | --- |

(16)

S pismom z dne 29. julija 2005 je Komisija obvestila švedske organe oblasti, da je prejela uradno obvestilo na podlagi člena 95(4) in da je šestmesečno obdobje za njegovo preučitev v skladu s členom 95(6) začelo teči 30. junija 2005, dan po prejemu uradnega obvestila.

| (17) | S pismom z dne 10. avgusta 2005 je Komisija obvestila druge države članice o zahtevku, ki ga je poslala Švedska. Komisija je obvestilo o zahtevku objavila tudi v Uradnem listu Evropske unije
   (7), da bi obvestila druge zainteresirane stranke o nacionalnih ukrepih, ki jih namerava ohraniti Švedska. |
| --- | --- |

(17)

S pismom z dne 10. avgusta 2005 je Komisija obvestila druge države članice o zahtevku, ki ga je poslala Švedska. Komisija je obvestilo o zahtevku objavila tudi v Uradnem listu Evropske unije
   (7), da bi obvestila druge zainteresirane stranke o nacionalnih ukrepih, ki jih namerava ohraniti Švedska.

III.   OCENA

1.   Obravnava dopustnosti

| (18) | Člen 95(4) Pogodbe določa, da če po tem, ko Svet ali Komisija sprejme usklajevalni ukrep, država članica meni, da mora ohraniti nacionalne določbe zaradi pomembnih potreb iz člena 30 ali določbe, ki zadevajo varstvo okolja ali delovnega okolja, o teh določbah pa tudi o razlogih za njihovo ohranitev uradno obvesti Komisijo. |
| --- | --- |

(18)

Člen 95(4) Pogodbe določa, da če po tem, ko Svet ali Komisija sprejme usklajevalni ukrep, država članica meni, da mora ohraniti nacionalne določbe zaradi pomembnih potreb iz člena 30 ali določbe, ki zadevajo varstvo okolja ali delovnega okolja, o teh določbah pa tudi o razlogih za njihovo ohranitev uradno obvesti Komisijo.

| (19) | Namen uradnega obvestila, ki so ga poslali švedski organi oblasti dne 29. junija 2005, je pridobiti dovoljenje za podaljšanje sedanjega odstopanja, predvidenega v Odločbi 2002/399/ES, po 31. decembru 2005. Ta odločba dovoljuje Švedski, da ohrani uporabo nacionalnih določb, ki so neskladne s tistimi, ki zadevajo sestavo gnojil z oznako ES v Uredbi (ES) št. 2003/2003. |
| --- | --- |

(19)

Namen uradnega obvestila, ki so ga poslali švedski organi oblasti dne 29. junija 2005, je pridobiti dovoljenje za podaljšanje sedanjega odstopanja, predvidenega v Odločbi 2002/399/ES, po 31. decembru 2005. Ta odločba dovoljuje Švedski, da ohrani uporabo nacionalnih določb, ki so neskladne s tistimi, ki zadevajo sestavo gnojil z oznako ES v Uredbi (ES) št. 2003/2003.

| (20) | Kakor je že navedeno, člen 5 Uredbe (ES) št. 2003/2003 državam članicam preprečuje omejevanje trženja gnojil z oznako ES na podlagi njihove sestave, vendar pa pravila, ki urejajo sestavo, ne določajo mejne vrednosti kadmija. To pomeni, da se na podlagi člena 5 Uredbe (ES) št. 2003/2003 gnojila z oznako ES, ki izpolnjujejo zahteve navedene uredbe, lahko dajejo v promet ne glede na vsebnost kadmija. |
| --- | --- |

(20)

Kakor je že navedeno, člen 5 Uredbe (ES) št. 2003/2003 državam članicam preprečuje omejevanje trženja gnojil z oznako ES na podlagi njihove sestave, vendar pa pravila, ki urejajo sestavo, ne določajo mejne vrednosti kadmija. To pomeni, da se na podlagi člena 5 Uredbe (ES) št. 2003/2003 gnojila z oznako ES, ki izpolnjujejo zahteve navedene uredbe, lahko dajejo v promet ne glede na vsebnost kadmija.

| (21) | Glede na zgoraj navedeno je jasno, da so nacionalne določbe, ki jih je prijavila Švedska, kolikor prepovedujejo dajanje v promet fosfornih mineralnih gnojil z oznako ES, pri katerih vsebnost kadmija presega 100 gramov na tono fosforja, bolj omejujoče od tistih iz Uredbe (ES) št. 2003/2003. |
| --- | --- |

(21)

Glede na zgoraj navedeno je jasno, da so nacionalne določbe, ki jih je prijavila Švedska, kolikor prepovedujejo dajanje v promet fosfornih mineralnih gnojil z oznako ES, pri katerih vsebnost kadmija presega 100 gramov na tono fosforja, bolj omejujoče od tistih iz Uredbe (ES) št. 2003/2003.

| (22) | Nacionalne določbe, ki so jih prijavili švedski organi oblasti, so bile sprejete leta 1985, pred pristopom Švedske k Evropski uniji. Kakor je navedeno zgoraj, Akt o pristopu določa prehodne določbe, ki Švedski dovoljujejo, da še naprej uporablja svoje nacionalne določbe v zvezi z vsebnostjo kadmija v gnojilih za izdelke iz Direktive 76/116/EGS za obdobje štirih let. Direktiva 98/97/ES je Švedski dovolila, da še naprej uporablja zgoraj navedene nacionalne določbe do 31. decembra 2001. Odločba 2002/399/ES je odstopanje podaljšala do decembra 2005. |
| --- | --- |

(22)

Nacionalne določbe, ki so jih prijavili švedski organi oblasti, so bile sprejete leta 1985, pred pristopom Švedske k Evropski uniji. Kakor je navedeno zgoraj, Akt o pristopu določa prehodne določbe, ki Švedski dovoljujejo, da še naprej uporablja svoje nacionalne določbe v zvezi z vsebnostjo kadmija v gnojilih za izdelke iz Direktive 76/116/EGS za obdobje štirih let. Direktiva 98/97/ES je Švedski dovolila, da še naprej uporablja zgoraj navedene nacionalne določbe do 31. decembra 2001. Odločba 2002/399/ES je odstopanje podaljšala do decembra 2005.

| (23) | Kakor zahteva člen 95(4), tolmačen v smislu členov 2 in 168 Akta o pristopu, je Švedska uradno obvestila Komisijo o dejanskem besedilu nacionalnih določb, sprejetih pred pristopom k Evropski uniji, ki jih namerava ohraniti, zahtevek pa je spremljala obrazložitev razlogov, ki po njenem mnenju upravičujejo ohranitev navedenih določb. |
| --- | --- |

(23)

Kakor zahteva člen 95(4), tolmačen v smislu členov 2 in 168 Akta o pristopu, je Švedska uradno obvestila Komisijo o dejanskem besedilu nacionalnih določb, sprejetih pred pristopom k Evropski uniji, ki jih namerava ohraniti, zahtevek pa je spremljala obrazložitev razlogov, ki po njenem mnenju upravičujejo ohranitev navedenih določb.

| (24) | Razlogi, ki jih navajajo švedski organi oblasti, so tisti, ki so že bili navedeni v preteklosti in zaradi katerih je Komisija z Odločbo 2002/399/ES odobrila odstopanje do 31. decembra 2005. To obdobje je bilo odobreno ob predpostavki, da bo usklajena zakonodaja pripravljena do konca leta 2005. Čeprav priprave potekajo, zakonodaja na ravni Skupnosti ne bo sprejeta pred koncem leta. |
| --- | --- |

(24)

Razlogi, ki jih navajajo švedski organi oblasti, so tisti, ki so že bili navedeni v preteklosti in zaradi katerih je Komisija z Odločbo 2002/399/ES odobrila odstopanje do 31. decembra 2005. To obdobje je bilo odobreno ob predpostavki, da bo usklajena zakonodaja pripravljena do konca leta 2005. Čeprav priprave potekajo, zakonodaja na ravni Skupnosti ne bo sprejeta pred koncem leta.

| (25) | Uradno obvestilo, ki ga je poslala Švedska dne 29. junija 2005 za pridobitev dovoljenja za ohranitev nacionalnih določb, ki odstopajo od določb Uredbe (ES) št. 2003/2003, se torej šteje za sprejemljivo na podlagi člena 95(4), tolmačenega v smislu členov 2 in 168 Akta o pristopu. |
| --- | --- |

(25)

Uradno obvestilo, ki ga je poslala Švedska dne 29. junija 2005 za pridobitev dovoljenja za ohranitev nacionalnih določb, ki odstopajo od določb Uredbe (ES) št. 2003/2003, se torej šteje za sprejemljivo na podlagi člena 95(4), tolmačenega v smislu členov 2 in 168 Akta o pristopu.

2.   Vsebinska presoja

| (26) | Komisija mora v skladu s členom 95 Pogodbe zagotoviti izpolnitev vseh pogojev, ki omogočajo državi članici, da uporabi možnosti odstopanja, predvidene v tem členu. |
| --- | --- |

(26)

Komisija mora v skladu s členom 95 Pogodbe zagotoviti izpolnitev vseh pogojev, ki omogočajo državi članici, da uporabi možnosti odstopanja, predvidene v tem členu.

| (27) | Komisija mora zlasti presoditi, ali so določbe, o katerih jo uradno obvesti država članica, utemeljene na podlagi pomembnih potreb iz člena 30 Pogodbe ali pa se nanašajo na varstvo okolja ali delovnega okolja. |
| --- | --- |

(27)

Komisija mora zlasti presoditi, ali so določbe, o katerih jo uradno obvesti država članica, utemeljene na podlagi pomembnih potreb iz člena 30 Pogodbe ali pa se nanašajo na varstvo okolja ali delovnega okolja.

| (28) | Poleg tega mora Komisija, če meni, da so nacionalne določbe utemeljene, na podlagi člena 95(6) Pogodbe preveriti, ali so te nacionalne določbe sredstvo samovoljne diskriminacije ali prikrito omejevanje trgovine med državami članicami in ali ovirajo delovanje notranjega trga. |
| --- | --- |

(28)

Poleg tega mora Komisija, če meni, da so nacionalne določbe utemeljene, na podlagi člena 95(6) Pogodbe preveriti, ali so te nacionalne določbe sredstvo samovoljne diskriminacije ali prikrito omejevanje trgovine med državami članicami in ali ovirajo delovanje notranjega trga.

| (29) | Švedska je svoj zahtevek utemeljila na podlagi potrebe po varstvu zdravja ljudi in okolja. Šteje se, da kadmij v gnojilih pomeni grožnjo okolju in zdravju ljudi. V podporo svojemu zahtevku se Švedska sklicuje na ugotovitve švedske študije, objavljene oktobra 2000 (8), ki vsebuje oceno tveganj, ki jih pomenijo gnojila, ki vsebujejo kadmij. |
| --- | --- |

(29)

Švedska je svoj zahtevek utemeljila na podlagi potrebe po varstvu zdravja ljudi in okolja. Šteje se, da kadmij v gnojilih pomeni grožnjo okolju in zdravju ljudi. V podporo svojemu zahtevku se Švedska sklicuje na ugotovitve švedske študije, objavljene oktobra 2000 (8), ki vsebuje oceno tveganj, ki jih pomenijo gnojila, ki vsebujejo kadmij.

2.1   Utemeljitev na podlagi pomembnih potreb

| (30) | Kar zadeva splošne informacije o kadmiju, je mogoče na podlagi dostopnih znanstvenih podatkov ugotoviti, da lahko kadmij in kadmijev oksid na splošno resno ogrožata zdravje. Zlasti kadmijev oksid je bil uvrščen v kategorijo 2 rakotvornih, mutagenih ali za razmnoževanje strupenih snovi. Splošno priznano je tudi, da je kadmij v gnojilih daleč najpomembnejši vir vnosa kadmija v tla in prehransko verigo. |
| --- | --- |

(30)

Kar zadeva splošne informacije o kadmiju, je mogoče na podlagi dostopnih znanstvenih podatkov ugotoviti, da lahko kadmij in kadmijev oksid na splošno resno ogrožata zdravje. Zlasti kadmijev oksid je bil uvrščen v kategorijo 2 rakotvornih, mutagenih ali za razmnoževanje strupenih snovi. Splošno priznano je tudi, da je kadmij v gnojilih daleč najpomembnejši vir vnosa kadmija v tla in prehransko verigo.

| (31) | Kar zadeva kadmij v gnojilih, se najpomembnejše informacije o oceni tveganja, ki jo je opravila Švedska, lahko povzamejo, kot sledi:






  — | kar zadeva površinske vode, švedsko poročilo o oceni tveganja pravi, da „izbrana vrednost PKBU (9) kaže, da bi v večini rek na južnem Švedskem kadmij prizadel nekatere žive organizme že, če bi bile stopnje opredelitve tveganja (10) večje od ena (11). Če bi bila dovoljena višja vsebnost kadmija v gnojilih, je pričakovati, da bi se še povečala izpostavljenost vodnega okolja in skrb za učinke nanj“; |
| --- | --- | --- |

(31)

Kar zadeva kadmij v gnojilih, se najpomembnejše informacije o oceni tveganja, ki jo je opravila Švedska, lahko povzamejo, kot sledi:

—

kar zadeva površinske vode, švedsko poročilo o oceni tveganja pravi, da „izbrana vrednost PKBU (9) kaže, da bi v večini rek na južnem Švedskem kadmij prizadel nekatere žive organizme že, če bi bile stopnje opredelitve tveganja (10) večje od ena (11). Če bi bila dovoljena višja vsebnost kadmija v gnojilih, je pričakovati, da bi se še povečala izpostavljenost vodnega okolja in skrb za učinke nanj“;

| — | kar zadeva tla, švedsko poročilo o oceni tveganja pravi, da „po 100 letih uporabe švedskega gnojila na običajnih švedskih zemljiščih (PKBU 0,25 mg/kg) niso predvideni ekološki učinki pri gojenju krompirja ali pšenice. Tveganje je predvideno pri gojenju korenja, vendar je ta skrb že prisotna tudi brez tega. Z uporabo gnojila ES je tveganje predvideno v vseh primerih. Na kislih, peščenih tleh, ki so revna z glino in organskimi snovmi (PKBU 0,06 mg/kg), se predvideva tveganje, tudi če gnojila ne vsebujejo nič kadmija.“ |
| --- | --- |

—

kar zadeva tla, švedsko poročilo o oceni tveganja pravi, da „po 100 letih uporabe švedskega gnojila na običajnih švedskih zemljiščih (PKBU 0,25 mg/kg) niso predvideni ekološki učinki pri gojenju krompirja ali pšenice. Tveganje je predvideno pri gojenju korenja, vendar je ta skrb že prisotna tudi brez tega. Z uporabo gnojila ES je tveganje predvideno v vseh primerih. Na kislih, peščenih tleh, ki so revna z glino in organskimi snovmi (PKBU 0,06 mg/kg), se predvideva tveganje, tudi če gnojila ne vsebujejo nič kadmija.“

| (32) | Jasno je, da se ti sklepi nanašajo na specifične razmere švedskih tal ter na podnebne razmere, ki prevladujejo na Švedskem. |
| --- | --- |

(32)

Jasno je, da se ti sklepi nanašajo na specifične razmere švedskih tal ter na podnebne razmere, ki prevladujejo na Švedskem.

| (33) | Ocena tveganja, ki jo je pripravila Švedska, v zaključku kaže, da bi, če bi bila dovoljena gnojila z višjo vsebnostjo kadmija, kakor je dovoljena zdaj, to povzročilo:






  — | znatno povečanje koncentracij kadmija v tleh, to pa bi povzročilo strupene učinke na talnih organizmih. Nesprejemljive koncentracije bi se lahko pojavile tudi v vodotokih v kmetijskih regijah, |
| --- | --- | --- |

(33)

Ocena tveganja, ki jo je pripravila Švedska, v zaključku kaže, da bi, če bi bila dovoljena gnojila z višjo vsebnostjo kadmija, kakor je dovoljena zdaj, to povzročilo:

—

znatno povečanje koncentracij kadmija v tleh, to pa bi povzročilo strupene učinke na talnih organizmih. Nesprejemljive koncentracije bi se lahko pojavile tudi v vodotokih v kmetijskih regijah,

| — | znatno povečanje vnosa kadmija s hrano. Meja varnosti med sedanjo izpostavljenostjo in stopnjo začasnega sprejemljivega tedenskega vnosa, ki ga je določila Svetovna zdravstvena organizacija, je zelo majhna. Za nekatere skupine visokega tveganja, kakor so ženske, ki imajo malo železa, meje varnosti sploh ni. Visok vnos kadmija s hrano bi lahko torej povzročil, da bi imelo večje število ljudi težave z zmanjšanim delovanjem ledvic in povišano stopnjo osteoporoze. |
| --- | --- |

—

znatno povečanje vnosa kadmija s hrano. Meja varnosti med sedanjo izpostavljenostjo in stopnjo začasnega sprejemljivega tedenskega vnosa, ki ga je določila Svetovna zdravstvena organizacija, je zelo majhna. Za nekatere skupine visokega tveganja, kakor so ženske, ki imajo malo železa, meje varnosti sploh ni. Visok vnos kadmija s hrano bi lahko torej povzročil, da bi imelo večje število ljudi težave z zmanjšanim delovanjem ledvic in povišano stopnjo osteoporoze.

| (34) | Ocena tveganja, ki so jo predložili švedski organi oblasti, je bila opravljena v skladu s postopki in metodologijo, določenimi na ravni Skupnosti, ki naj bi zagotavljali visoko stopnjo zanesljivosti pridobljenih informacij. |
| --- | --- |

(34)

Ocena tveganja, ki so jo predložili švedski organi oblasti, je bila opravljena v skladu s postopki in metodologijo, določenimi na ravni Skupnosti, ki naj bi zagotavljali visoko stopnjo zanesljivosti pridobljenih informacij.

| (35) | Komisija je že preučila informacije v oceni tveganja v okviru Direktive 2002/399/ES, ki je Švedski dovolila, da ohrani nacionalne določbe do 31. decembra 2005. |
| --- | --- |

(35)

Komisija je že preučila informacije v oceni tveganja v okviru Direktive 2002/399/ES, ki je Švedski dovolila, da ohrani nacionalne določbe do 31. decembra 2005.

| (36) | Švedska v letu 2005 ni predložila drugih znanstvenih in tehničnih podatkov. Proces kopičenja poteka počasi in se v triletnem obdobju znatno ne spremeni. Zato se lahko šteje, da so razmere podobne tistim iz leta 2002. |
| --- | --- |

(36)

Švedska v letu 2005 ni predložila drugih znanstvenih in tehničnih podatkov. Proces kopičenja poteka počasi in se v triletnem obdobju znatno ne spremeni. Zato se lahko šteje, da so razmere podobne tistim iz leta 2002.

| (37) | Veljavnost podatkov, ki jih je poslala Švedska, je potrjena z naslednjo znanstveno osnovo, na kateri temelji priprava predloga Komisije o kadmiju v gnojilih:






  — | mnenje, ki ga je 24. septembra 2002 izdal SCTEE (12) (zdaj preimenovan v SCHER (13), o kopičenju kadmija na kmetijskih zemljiščih, ki je posledica uporabe gnojil. To mnenje je temeljilo na poročilih o oceni tveganja devetih držav članic, ki obravnavajo samo kopičenje, in ne morebitnih tveganj za zdravje in okolje; SCTEE je ugotovil, da ni treba omejevati vsebnosti kadmija v gnojilih za preprečevanje kopičenja kadmija v zemlji, |
| --- | --- | --- |

(37)

Veljavnost podatkov, ki jih je poslala Švedska, je potrjena z naslednjo znanstveno osnovo, na kateri temelji priprava predloga Komisije o kadmiju v gnojilih:

—

mnenje, ki ga je 24. septembra 2002 izdal SCTEE (12) (zdaj preimenovan v SCHER (13), o kopičenju kadmija na kmetijskih zemljiščih, ki je posledica uporabe gnojil. To mnenje je temeljilo na poročilih o oceni tveganja devetih držav članic, ki obravnavajo samo kopičenje, in ne morebitnih tveganj za zdravje in okolje; SCTEE je ugotovil, da ni treba omejevati vsebnosti kadmija v gnojilih za preprečevanje kopičenja kadmija v zemlji,

| — | končni osnutek splošne ocene tveganja za kadmij in kadmijev oksid, ki je bil pripravljen septembra 2004 v skladu z Uredbo Sveta (EGS) št. 793/93 (14) in obravnava vse vire kadmija. Osnutek podpira mnenje SCTEE o kopičenju v zemlji. Čeprav pravi, da prispevek kadmija v gnojilih sam po sebi ne more zadostovati za to, da bi povzročil huda in takojšnja tveganja za zdravje ljudi ali za okolje, je potrebna previdnost, saj tveganja za zdravje ljudi ni mogoče izključiti v vseh lokalnih in regionalnih okoliščinah zaradi velike raznovrstnosti koncentracij kadmija v hrani, prehranjevalnih navad in stanja prehranjenosti. |
| --- | --- |

—

končni osnutek splošne ocene tveganja za kadmij in kadmijev oksid, ki je bil pripravljen septembra 2004 v skladu z Uredbo Sveta (EGS) št. 793/93 (14) in obravnava vse vire kadmija. Osnutek podpira mnenje SCTEE o kopičenju v zemlji. Čeprav pravi, da prispevek kadmija v gnojilih sam po sebi ne more zadostovati za to, da bi povzročil huda in takojšnja tveganja za zdravje ljudi ali za okolje, je potrebna previdnost, saj tveganja za zdravje ljudi ni mogoče izključiti v vseh lokalnih in regionalnih okoliščinah zaradi velike raznovrstnosti koncentracij kadmija v hrani, prehranjevalnih navad in stanja prehranjenosti.

Predlog Komisije o kadmiju v gnojilih je bil pred sprejetjem končne različice splošne ocene tveganja o kadmiju in kadmijevem oksidu ter nadaljevanjem dela na področju ukrepov za zmanjšanje tveganja nekajkrat odložen.

| (38) | Zato Komisija, potem ko je ponovno preučila znanstvene dokaze v luči švedskega zahtevka, meni, da so švedski organi oblasti dokazali, da gnojila, ki vsebujejo kadmij, pomenijo tveganja za okolje in zdravje ljudi ter da so nacionalne določbe, o katerih so jo uradno obvestili švedski organi oblasti in katerih cilj je čim bolj omejiti izpostavljenost švedskega okolja gnojilom, ki vsebujejo kadmij, utemeljene. |
| --- | --- |

(38)

Zato Komisija, potem ko je ponovno preučila znanstvene dokaze v luči švedskega zahtevka, meni, da so švedski organi oblasti dokazali, da gnojila, ki vsebujejo kadmij, pomenijo tveganja za okolje in zdravje ljudi ter da so nacionalne določbe, o katerih so jo uradno obvestili švedski organi oblasti in katerih cilj je čim bolj omejiti izpostavljenost švedskega okolja gnojilom, ki vsebujejo kadmij, utemeljene.

2.2   Odsotnost samovoljne diskriminacije

| (39) | Na podlagi člena 95(6) mora Komisija preveriti, ali predlagani ukrepi niso sredstvo samovoljne diskriminacije. V skladu z odločitvijo Sodišča odsotnost diskriminacije pomeni, da se nacionalne omejitve trgovine ne smejo uporabljati tako, da bi lahko ustvarjale diskriminacijo za blago z izvorom iz drugih držav članic. |
| --- | --- |

(39)

Na podlagi člena 95(6) mora Komisija preveriti, ali predlagani ukrepi niso sredstvo samovoljne diskriminacije. V skladu z odločitvijo Sodišča odsotnost diskriminacije pomeni, da se nacionalne omejitve trgovine ne smejo uporabljati tako, da bi lahko ustvarjale diskriminacijo za blago z izvorom iz drugih držav članic.

| (40) | Predvidene nacionalne določbe so splošne in se uporabljajo na enak način za nacionalna in uvožena gnojila na podlagi fosforja z oznako ES. Zaradi tega ni dokazov, da bi se lahko uporabljala kot sredstvo samovoljne diskriminacije med gospodarskimi subjekti v Skupnosti. |
| --- | --- |

(40)

Predvidene nacionalne določbe so splošne in se uporabljajo na enak način za nacionalna in uvožena gnojila na podlagi fosforja z oznako ES. Zaradi tega ni dokazov, da bi se lahko uporabljala kot sredstvo samovoljne diskriminacije med gospodarskimi subjekti v Skupnosti.

2.3   Odsotnost prikritega omejevanja trgovine

| (41) | Bolj omejujoči nacionalni ukrepi, ki urejajo sestavo gnojil z oznako ES, ki odstopajo od določb Direktive Skupnosti, ponavadi pomenijo oviro trgovini. Proizvodi, ki se lahko zakonito dajejo v promet povsod drugje v Skupnosti, se ne smejo dajati v promet v zadevni državi članici. Namen koncepta iz člena 95(6) je preprečiti, da bi se nacionalne določbe, ki temeljijo na kriterijih iz odstavkov 4 in 5, uporabljale iz neprimernih razlogov in v resnici pomenile ekonomske ukrepe, sprejete z namenom preprečiti uvoz proizvodov iz drugih držav članic in tako posredno varovati nacionalno proizvodnjo. |
| --- | --- |

(41)

Bolj omejujoči nacionalni ukrepi, ki urejajo sestavo gnojil z oznako ES, ki odstopajo od določb Direktive Skupnosti, ponavadi pomenijo oviro trgovini. Proizvodi, ki se lahko zakonito dajejo v promet povsod drugje v Skupnosti, se ne smejo dajati v promet v zadevni državi članici. Namen koncepta iz člena 95(6) je preprečiti, da bi se nacionalne določbe, ki temeljijo na kriterijih iz odstavkov 4 in 5, uporabljale iz neprimernih razlogov in v resnici pomenile ekonomske ukrepe, sprejete z namenom preprečiti uvoz proizvodov iz drugih držav članic in tako posredno varovati nacionalno proizvodnjo.

| (42) | Kot je bilo že ugotovljeno, je gnojenje zemlje z gnojili, ki vsebujejo kadmij, skrb zbujajoče z vidika varstva okolja in zdravja ljudi. Zato je videti, da je cilj ohranjanja nacionalnih določb varstvo okolja in zdravja ljudi, ne pa ustvarjanje prikritega omejevanja trgovine. |
| --- | --- |

(42)

Kot je bilo že ugotovljeno, je gnojenje zemlje z gnojili, ki vsebujejo kadmij, skrb zbujajoče z vidika varstva okolja in zdravja ljudi. Zato je videti, da je cilj ohranjanja nacionalnih določb varstvo okolja in zdravja ljudi, ne pa ustvarjanje prikritega omejevanja trgovine.

2.4   Odsotnost ovir za delovanje notranjega trga

| (43) | Ne more se razlagati, da ta pogoj prepoveduje odobritev katerega koli nacionalnega ukrepa, ki bi lahko vplival na oblikovanje notranjega trga. Dejansko je lahko vsak nacionalni ukrep, ki odstopa od usklajenega ukrepa, katerega cilj je oblikovanje in delovanje notranjega trga, v svojem bistvu ukrep, ki bi lahko vplival na notranji trg. Zato Komisija meni, da je treba za ohranitev koristnega značaja postopka za odstopanja iz člena 95 Pogodbe ES v okviru člena 95(6) pojem ovire za delovanje notranjega trga razumeti kot nesorazmeren učinek v zvezi z zastavljenim ciljem. |
| --- | --- |

(43)

Ne more se razlagati, da ta pogoj prepoveduje odobritev katerega koli nacionalnega ukrepa, ki bi lahko vplival na oblikovanje notranjega trga. Dejansko je lahko vsak nacionalni ukrep, ki odstopa od usklajenega ukrepa, katerega cilj je oblikovanje in delovanje notranjega trga, v svojem bistvu ukrep, ki bi lahko vplival na notranji trg. Zato Komisija meni, da je treba za ohranitev koristnega značaja postopka za odstopanja iz člena 95 Pogodbe ES v okviru člena 95(6) pojem ovire za delovanje notranjega trga razumeti kot nesorazmeren učinek v zvezi z zastavljenim ciljem.

| (44) | Glede na tveganja za okolje in zdravje ljudi, ki so posledica uporabe gnojil, ki vsebujejo kadmij, na švedskih tleh, in ob upoštevanju, da:






  — | kakor je navedeno zgoraj, sta Akt o pristopu in Direktiva 98/97/ES Švedski dovoljevala, da še naprej uporablja svoje nacionalne določbe o vsebnosti kadmija v gnojilih do konca pregleda Direktive 76/116/EGS v zvezi z vsebnostjo kadmija v gnojilih, in |
| --- | --- | --- |

(44)

Glede na tveganja za okolje in zdravje ljudi, ki so posledica uporabe gnojil, ki vsebujejo kadmij, na švedskih tleh, in ob upoštevanju, da:

—

kakor je navedeno zgoraj, sta Akt o pristopu in Direktiva 98/97/ES Švedski dovoljevala, da še naprej uporablja svoje nacionalne določbe o vsebnosti kadmija v gnojilih do konca pregleda Direktive 76/116/EGS v zvezi z vsebnostjo kadmija v gnojilih, in

| — | je Odločba 2002/399/ES Švedski dovolila, da ohrani nacionalne določbe do 31. decembra 2005 na podlagi ocene tveganja, ki so jo predložili švedski organi oblasti, in |
| --- | --- |

—

je Odločba 2002/399/ES Švedski dovolila, da ohrani nacionalne določbe do 31. decembra 2005 na podlagi ocene tveganja, ki so jo predložili švedski organi oblasti, in

| — | tekoče delo v okviru Komisije pri približevanju mejnih vrednosti Skupnosti za vsebnost kadmija v gnojilih ne kaže, da bi manj omejevalni ukrepi dovolj zavarovali zdravje in okolje na Švedskem. Ocena tveganja kaže, da posebne talne in podnebne razmere na Švedskem zahtevajo nacionalne določbe za varstvo okolja, ker so nekatera območja bolj občutljiva za vnos kadmija, zlasti zaradi kislega pH švedske zemlje. Zaradi kislosti se topnost kadmija poveča, zato bi ga lahko pridelek lažje vsrkal, |
| --- | --- |

—

tekoče delo v okviru Komisije pri približevanju mejnih vrednosti Skupnosti za vsebnost kadmija v gnojilih ne kaže, da bi manj omejevalni ukrepi dovolj zavarovali zdravje in okolje na Švedskem. Ocena tveganja kaže, da posebne talne in podnebne razmere na Švedskem zahtevajo nacionalne določbe za varstvo okolja, ker so nekatera območja bolj občutljiva za vnos kadmija, zlasti zaradi kislega pH švedske zemlje. Zaradi kislosti se topnost kadmija poveča, zato bi ga lahko pridelek lažje vsrkal,

Komisija meni, da na tej stopnji pregleda ni dokazov za to, da nacionalne določbe pomenijo nesorazmerno oviro za delovanje notranjega trga glede na zastavljene cilje.

2.5   Časovna omejitev

| (45) | Obdobje, za katero se odobri odstopanje, mora omogočati dovolj časa, da Komisija predlaga, Svet in Evropski parlament pa sprejmeta zakonodajo v zvezi s kadmijem v gnojilih na ravni Skupnosti. Da bi se izognili posledicam morebitnih zamud med medinstitucionalnimi razpravami, naj torej določbe sedanje odločbe ostanejo veljavne, dokler se usklajeni ukrep ne začne uporabljati na ravni EU. |
| --- | --- |

(45)

Obdobje, za katero se odobri odstopanje, mora omogočati dovolj časa, da Komisija predlaga, Svet in Evropski parlament pa sprejmeta zakonodajo v zvezi s kadmijem v gnojilih na ravni Skupnosti. Da bi se izognili posledicam morebitnih zamud med medinstitucionalnimi razpravami, naj torej določbe sedanje odločbe ostanejo veljavne, dokler se usklajeni ukrep ne začne uporabljati na ravni EU.

IV.   SKLEP

| (46) | Glede na zgoraj navedeno je mogoče skleniti, da je zahtevek Kraljevine Švedske za ohranitev nacionalnih določb, ki so bolj omejujoče kakor določbe Direktive 76/116/EGS v zvezi z vsebnostjo kadmija v gnojilih, kakor je bil predložen 29. junija 2005, sprejemljiv. |
| --- | --- |

(46)

Glede na zgoraj navedeno je mogoče skleniti, da je zahtevek Kraljevine Švedske za ohranitev nacionalnih določb, ki so bolj omejujoče kakor določbe Direktive 76/116/EGS v zvezi z vsebnostjo kadmija v gnojilih, kakor je bil predložen 29. junija 2005, sprejemljiv.

| (47) | Poleg tega Komisija ugotavlja, da nacionalne določbe:






  — | izpolnjujejo potrebe za varstvo zdravja ljudi in okolja, |
| --- | --- | --- |

(47)

Poleg tega Komisija ugotavlja, da nacionalne določbe:

—

izpolnjujejo potrebe za varstvo zdravja ljudi in okolja,

| — | so sorazmerne z zastavljenimi cilji, |
| --- | --- |

—

so sorazmerne z zastavljenimi cilji,

| — | niso sredstvo samovoljne diskriminacije, in |
| --- | --- |

—

niso sredstvo samovoljne diskriminacije, in

| — | ne pomenijo prikritega omejevanja trgovine med državami članicami. |
| --- | --- |

—

ne pomenijo prikritega omejevanja trgovine med državami članicami.

Zato Komisija meni, da se lahko odobrijo –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Z odstopanjem od Uredbe (ES) št. 2003/2003 se odobrijo švedske določbe, ki na Švedskem prepovedujejo dajanje v promet fosfornih mineralnih gnojil, ki vsebujejo več kakor 100 gramov kadmija na tono fosforja.

Odstopanje se uporablja, dokler se na ravni Skupnosti ne bodo uporabljali usklajeni ukrepi o kadmiju v gnojilih.

Člen 2

Ta odločba je naslovljena na Kraljevino Švedsko.

V Bruslju, 3. januarja 2006

Za Komisijo

Günter VERHEUGEN

Podpredsednik

---

(1)  UL L 24, 30.1.1976, str. 21. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Aktom o pristopu iz leta 2003.

1

(2)  UL L 138, 28.5.2002, str. 24.

2

(3)  UL L 304, 21.11.2003, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 2076/2004 (UL L 359, 4.12.2004, str. 25).

3

(4)  UL C 241, 29.8.1994, str. 41 in str. 316.

4

(5)  UL L 18, 23.1.1999, str. 60.

5

(6)  Švedska zbirka predpisov (SFS Svensk Förattningssamling) z dne 14. julija 1998

6

(7)  UL C 197, 12.8.2005, str. 6.

7

(8)  Švedski nacionalni inšpektorat za kemikalije, Ocena tveganja kadmija v gnojilih za zdravje in okolje na Švedskem, 4. oktobra 2000.

8

(9)  PKBU: predvidena koncentracija brez učinka.

9

(10)  Ta razmerja so PKO/PKBU, pri čemer je PKO predvidena koncentracija v okolju.

10

(11)  Razmerje PKO/PKBU, ki je večje od 1, kaže na pojav škodljivih učinkov.

11

(12)  Znanstveni odbor za strupenost, strupenost za ekosisteme in okolje.

12

(13)  Znanstveni odbor za tveganja za zdravje in okoljska tveganja.

13

(14)  UL L 84, 5.4.1993, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1882/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 284, 31.10.2003, str. 1).

14

---

| 17.5.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | L 129/25 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2006

SL

Uradni list Evropske unije

L 129/25

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 3. januarja 2006

o nacionalnih določbah, o katerih je Republika Finska na podlagi člena 95(4) Pogodbe ES poslala uradno obvestilo v zvezi z največjo dovoljeno vsebnostjo kadmija v gnojilih

(notificirano pod dokumentarno številko C(2005) 5542)

(Besedili v finskem in švedskem jeziku sta edini verodostojni)

(Besedilo velja za EGP)

(2006/348/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 95(6) Pogodbe,

ob upoštevanju naslednjega:

I.   DEJSTVA

1.   Zakonodaja Skupnosti

| (1) | Direktiva Sveta 76/116/EGS z dne 18. decembra 1975 o približevanju zakonodaj držav članic v zvezi z gnojili (1), je določila zahteve, ki jih morajo izpolnjevati gnojila, da se lahko dajo v promet z oznako „gnojila ES“. |
| --- | --- |

(1)

Direktiva Sveta 76/116/EGS z dne 18. decembra 1975 o približevanju zakonodaj držav članic v zvezi z gnojili (1), je določila zahteve, ki jih morajo izpolnjevati gnojila, da se lahko dajo v promet z oznako „gnojila ES“.

| (2) | Priloga I k Direktivi 76/116/EGS navaja tipsko oznako in ustrezne zahteve, npr. glede sestave, ki jih morajo izpolnjevati gnojila z oznako ES. Gnojila z oznako ES s tega seznama so razvrščena v kategorije glede na vsebnost primarnih hranil, in sicer dušika, fosforja in kalija. |
| --- | --- |

(2)

Priloga I k Direktivi 76/116/EGS navaja tipsko oznako in ustrezne zahteve, npr. glede sestave, ki jih morajo izpolnjevati gnojila z oznako ES. Gnojila z oznako ES s tega seznama so razvrščena v kategorije glede na vsebnost primarnih hranil, in sicer dušika, fosforja in kalija.

| (3) | V skladu s členom 7 Direktive 76/116/EGS države članice zaradi sestave, identifikacije, etiketiranja ali pakiranja niso smele prepovedati, omejiti ali ovirati trgovine z gnojili, ki imajo oznako „gnojilo ES“ ter so skladna z določbami te direktive. |
| --- | --- |

(3)

V skladu s členom 7 Direktive 76/116/EGS države članice zaradi sestave, identifikacije, etiketiranja ali pakiranja niso smele prepovedati, omejiti ali ovirati trgovine z gnojili, ki imajo oznako „gnojilo ES“ ter so skladna z določbami te direktive.

| (4) | Odločba Komisije 2002/398/ES z dne 24. maja 2002 o nacionalnih določbah, o katerih je Republika Finska na podlagi člena 95(4) Pogodbe ES poslala uradno obvestilo v zvezi z največjo dovoljeno vsebnostjo kadmija v gnojilih (2) je odobrila odstopanje od Direktive 76/116/EGS in odobrila finske določbe, ki na Finskem prepovedujejo dajanje v promet fosfornih mineralnih gnojil z vsebnostjo kadmija, ki presega 50 mg na kilogram fosforja. To odstopanje se je uporabljalo do 31. decembra 2005. |
| --- | --- |

(4)

Odločba Komisije 2002/398/ES z dne 24. maja 2002 o nacionalnih določbah, o katerih je Republika Finska na podlagi člena 95(4) Pogodbe ES poslala uradno obvestilo v zvezi z največjo dovoljeno vsebnostjo kadmija v gnojilih (2) je odobrila odstopanje od Direktive 76/116/EGS in odobrila finske določbe, ki na Finskem prepovedujejo dajanje v promet fosfornih mineralnih gnojil z vsebnostjo kadmija, ki presega 50 mg na kilogram fosforja. To odstopanje se je uporabljalo do 31. decembra 2005.

| (5) | Direktivo 76/116/EGS, kakor je spremenjena, je nadomestila Uredba (ES) Evropskega parlamenta in Sveta št. 2003/2003 z dne 13. oktobra 2003 o gnojilih (3). |
| --- | --- |

(5)

Direktivo 76/116/EGS, kakor je spremenjena, je nadomestila Uredba (ES) Evropskega parlamenta in Sveta št. 2003/2003 z dne 13. oktobra 2003 o gnojilih (3).

| (6) | Člena 35(2) Uredbe (ES) št. 2003/2003 pravi, da se odstopanja od člena 7 Direktive 76/116/EGS, ki jih je odobrila Komisija na podlagi člena 95(6) Pogodbe, razumejo kot odstopanja od člena 5 te uredbe in še naprej učinkujejo ne glede na začetek veljavnosti te uredbe. |
| --- | --- |

(6)

Člena 35(2) Uredbe (ES) št. 2003/2003 pravi, da se odstopanja od člena 7 Direktive 76/116/EGS, ki jih je odobrila Komisija na podlagi člena 95(6) Pogodbe, razumejo kot odstopanja od člena 5 te uredbe in še naprej učinkujejo ne glede na začetek veljavnosti te uredbe.

| (7) | Uvodna izjava 15 Uredbe (ES) št. 2003/2003 pravi, da bo Komisija obravnavala vprašanje nenamerne vsebnosti kadmija v mineralnih gnojilih in bo, če je primerno, sestavila predlog uredbe ter ga predložila Evropskemu parlamentu in Svetu. |
| --- | --- |

(7)

Uvodna izjava 15 Uredbe (ES) št. 2003/2003 pravi, da bo Komisija obravnavala vprašanje nenamerne vsebnosti kadmija v mineralnih gnojilih in bo, če je primerno, sestavila predlog uredbe ter ga predložila Evropskemu parlamentu in Svetu.

| (8) | Priprava predloga Komisije o kadmiju v gnojilih pravkar poteka. |
| --- | --- |

(8)

Priprava predloga Komisije o kadmiju v gnojilih pravkar poteka.

2.   Pristop Finske

| (9) | Finska je pristopila k Evropski uniji 1. januarja 1995. Akt o pristopu (4) določa prehodne določbe v zvezi z uporabo in trženjem kadmija v navedeni državi. Člen 84(1) določa, da se v obdobju štirih let po datumu pristopa določbe iz Priloge X Akta v skladu z navedeno prilogo in v njej navedenimi pogoji ne uporabljajo za Finsko. Člen 84 in točka 2 Priloge X k Aktu o pristopu določata, da se, kar zadeva vsebnost kadmija v gnojilih, člen 7 Direktive 76/116/EGS ne uporablja za Finsko pred 1. januarjem 1999 in da bodo določbe Direktive 76/116/EGS ponovno pregledane v skladu s postopki Skupnosti do 31. decembra 1998. |
| --- | --- |

(9)

Finska je pristopila k Evropski uniji 1. januarja 1995. Akt o pristopu (4) določa prehodne določbe v zvezi z uporabo in trženjem kadmija v navedeni državi. Člen 84(1) določa, da se v obdobju štirih let po datumu pristopa določbe iz Priloge X Akta v skladu z navedeno prilogo in v njej navedenimi pogoji ne uporabljajo za Finsko. Člen 84 in točka 2 Priloge X k Aktu o pristopu določata, da se, kar zadeva vsebnost kadmija v gnojilih, člen 7 Direktive 76/116/EGS ne uporablja za Finsko pred 1. januarjem 1999 in da bodo določbe Direktive 76/116/EGS ponovno pregledane v skladu s postopki Skupnosti do 31. decembra 1998.

| (10) | Člen 2 Akta o pristopu določa, da so „določbe izvirnih pogodb in aktov, ki so jih institucije sprejele pred pristopom, zavezujoče za nove države članice in se uporabljajo v teh državah pod pogoji, ki jih določajo omenjene pogodbe in ta akt“. Člen 168 Akta o pristopu določa, da „če na seznamu Priloge XIX ali v kateri koli določbi tega akta ni predviden rok, začnejo nove države članice izvajati ukrepe, potrebne za to, da od datuma pristopa ravnajo v skladu z določbami direktiv in odločb iz člena 189 (zdaj člena 249) Pogodbe ES (...)“. |
| --- | --- |

(10)

Člen 2 Akta o pristopu določa, da so „določbe izvirnih pogodb in aktov, ki so jih institucije sprejele pred pristopom, zavezujoče za nove države članice in se uporabljajo v teh državah pod pogoji, ki jih določajo omenjene pogodbe in ta akt“. Člen 168 Akta o pristopu določa, da „če na seznamu Priloge XIX ali v kateri koli določbi tega akta ni predviden rok, začnejo nove države članice izvajati ukrepe, potrebne za to, da od datuma pristopa ravnajo v skladu z določbami direktiv in odločb iz člena 189 (zdaj člena 249) Pogodbe ES (...)“.

| (11) | Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 98/97/ES (5) je nato spremenila Direktivo 76/116/EGS v zvezi s trženjem gnojil, ki vsebujejo kadmij, v Avstriji, na Finskem in na Švedskem. Člen 1 med drugim določa, da lahko Finska na svojem ozemlju prepove trženje gnojil, ki vsebujejo kadmij v koncentracijah, ki presegajo tiste, ki so bile določene nacionalno na datum pristopa, ter da se to odstopanje uporablja za obdobje od 1. januarja 1999 do 31. decembra 2001. |
| --- | --- |

(11)

Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 98/97/ES (5) je nato spremenila Direktivo 76/116/EGS v zvezi s trženjem gnojil, ki vsebujejo kadmij, v Avstriji, na Finskem in na Švedskem. Člen 1 med drugim določa, da lahko Finska na svojem ozemlju prepove trženje gnojil, ki vsebujejo kadmij v koncentracijah, ki presegajo tiste, ki so bile določene nacionalno na datum pristopa, ter da se to odstopanje uporablja za obdobje od 1. januarja 1999 do 31. decembra 2001.

| (12) | Dne 7. decembra 2001 je Republika Finska poslala uradno obvestilo o obstoječi nacionalni zakonodaji, ki odstopa od določb Direktive 76/116/EGS o približevanju zakonodaj držav članic v zvezi z gnojili. Po temeljitem premisleku je Odločba 2002/398/ES odobrila podaljšanje odstopanja od Direktive 76/116/EGS do 31. decembra 2005. |
| --- | --- |

(12)

Dne 7. decembra 2001 je Republika Finska poslala uradno obvestilo o obstoječi nacionalni zakonodaji, ki odstopa od določb Direktive 76/116/EGS o približevanju zakonodaj držav članic v zvezi z gnojili. Po temeljitem premisleku je Odločba 2002/398/ES odobrila podaljšanje odstopanja od Direktive 76/116/EGS do 31. decembra 2005.

3.   Nacionalni predpisi

| (13) | Odločba finskega Ministrstva za kmetijstvo in gozdarstvo o gnojilih (6) št. 45/1994 z dne 21. januarja 1994 med drugim določa mejne vrednosti kadmija v gnojilih, vključno z gnojili z oznako ES. V skladu z oddelkom 3 je na Finskem prepovedano dajati v promet fosforna mineralna gnojila, pri katerih vsebnost kadmija presega 50 mg na kilogram fosforja. |
| --- | --- |

(13)

Odločba finskega Ministrstva za kmetijstvo in gozdarstvo o gnojilih (6) št. 45/1994 z dne 21. januarja 1994 med drugim določa mejne vrednosti kadmija v gnojilih, vključno z gnojili z oznako ES. V skladu z oddelkom 3 je na Finskem prepovedano dajati v promet fosforna mineralna gnojila, pri katerih vsebnost kadmija presega 50 mg na kilogram fosforja.

II.   POSTOPEK

| (14) | S pismom z dne 7. junija 2005 je Republika Finska uradno obvestila Komisijo, da namerava v skladu s členom 95(4) Pogodbe ES od 1. januarja 2006 še naprej uporabljati nacionalne določbe v zvezi z vsebnostjo kadmija v gnojilih. Finski organi oblasti so zahtevali podaljšanje sedanjega odstopanja, predvidenega v Odločbi 2002/398/ES. |
| --- | --- |

(14)

S pismom z dne 7. junija 2005 je Republika Finska uradno obvestila Komisijo, da namerava v skladu s členom 95(4) Pogodbe ES od 1. januarja 2006 še naprej uporabljati nacionalne določbe v zvezi z vsebnostjo kadmija v gnojilih. Finski organi oblasti so zahtevali podaljšanje sedanjega odstopanja, predvidenega v Odločbi 2002/398/ES.

| (15) | S pismom z dne 30. junija 2005 je Komisija obvestila finske organe oblasti, da je prejela uradno obvestilo na podlagi člena 95(4) in da je šestmesečno obdobje za njegovo preučitev v skladu s členom 95(6) začelo teči 8. junija 2005, dan po prejemu uradnega obvestila. |
| --- | --- |

(15)

S pismom z dne 30. junija 2005 je Komisija obvestila finske organe oblasti, da je prejela uradno obvestilo na podlagi člena 95(4) in da je šestmesečno obdobje za njegovo preučitev v skladu s členom 95(6) začelo teči 8. junija 2005, dan po prejemu uradnega obvestila.

| (16) | S pismom z dne 10. avgusta 2005 je Komisija obvestila druge države članice o zahtevku, ki ga je poslala Finska. Komisija je obvestilo o zahtevku objavila tudi v Uradnem listu Evropske unije
   (7), da bi obvestila druge zainteresirane stranke o nacionalnih ukrepih, ki jih namerava ohraniti Finska. |
| --- | --- |

(16)

S pismom z dne 10. avgusta 2005 je Komisija obvestila druge države članice o zahtevku, ki ga je poslala Finska. Komisija je obvestilo o zahtevku objavila tudi v Uradnem listu Evropske unije
   (7), da bi obvestila druge zainteresirane stranke o nacionalnih ukrepih, ki jih namerava ohraniti Finska.

III.   OCENA

1.   Obravnava dopustnosti

| (17) | Člen 95(4) Pogodbe določa, da če po tem, ko Svet ali Komisija sprejme usklajevalni ukrep, država članica meni, da mora ohraniti nacionalne določbe zaradi pomembnih potreb iz člena 30 ali določbe, ki zadevajo varstvo okolja ali delovnega okolja, o teh določbah pa tudi o razlogih za njihovo ohranitev uradno obvesti Komisijo. |
| --- | --- |

(17)

Člen 95(4) Pogodbe določa, da če po tem, ko Svet ali Komisija sprejme usklajevalni ukrep, država članica meni, da mora ohraniti nacionalne določbe zaradi pomembnih potreb iz člena 30 ali določbe, ki zadevajo varstvo okolja ali delovnega okolja, o teh določbah pa tudi o razlogih za njihovo ohranitev uradno obvesti Komisijo.

| (18) | Namen uradnega obvestila, ki so ga poslali finski organi oblasti dne 7. junija 2005, je pridobiti dovoljenje za podaljšanje sedanjega odstopanja, predvidenega v Odločbi 2002/398/ES, po 31. decembru 2005. Ta odločba dovoljuje Finski, da ohrani uporabo nacionalnih določb, ki so neskladne s tistimi, ki zadevajo sestavo gnojil z oznako ES v Uredbi (ES) št. 2003/2003. |
| --- | --- |

(18)

Namen uradnega obvestila, ki so ga poslali finski organi oblasti dne 7. junija 2005, je pridobiti dovoljenje za podaljšanje sedanjega odstopanja, predvidenega v Odločbi 2002/398/ES, po 31. decembru 2005. Ta odločba dovoljuje Finski, da ohrani uporabo nacionalnih določb, ki so neskladne s tistimi, ki zadevajo sestavo gnojil z oznako ES v Uredbi (ES) št. 2003/2003.

| (19) | Kakor je že navedeno, člen 5 Uredbe (ES) št. 2003/2003 državam članicam preprečuje omejevanje trženja gnojil z oznako ES na podlagi njihove sestave, vendar pa pravila, ki urejajo sestavo, ne določajo mejne vrednosti kadmija. To pomeni, da se na podlagi člena 5 Uredbe (ES) št. 2003/2003 gnojila z oznako ES, ki izpolnjujejo zahteve navedene uredbe, lahko dajejo v promet ne glede na vsebnost kadmija. |
| --- | --- |

(19)

Kakor je že navedeno, člen 5 Uredbe (ES) št. 2003/2003 državam članicam preprečuje omejevanje trženja gnojil z oznako ES na podlagi njihove sestave, vendar pa pravila, ki urejajo sestavo, ne določajo mejne vrednosti kadmija. To pomeni, da se na podlagi člena 5 Uredbe (ES) št. 2003/2003 gnojila z oznako ES, ki izpolnjujejo zahteve navedene uredbe, lahko dajejo v promet ne glede na vsebnost kadmija.

| (20) | Glede na zgoraj navedeno je jasno, da so nacionalne določbe, ki jih je prijavila Finska, kolikor prepovedujejo dajanje v promet fosfornih mineralnih gnojil z oznako ES, pri katerih vsebnost kadmija presega 50 mg na kilogram fosforja, bolj omejujoče od tistih iz Uredbe (ES) št. 2003/2003. |
| --- | --- |

(20)

Glede na zgoraj navedeno je jasno, da so nacionalne določbe, ki jih je prijavila Finska, kolikor prepovedujejo dajanje v promet fosfornih mineralnih gnojil z oznako ES, pri katerih vsebnost kadmija presega 50 mg na kilogram fosforja, bolj omejujoče od tistih iz Uredbe (ES) št. 2003/2003.

| (21) | Nacionalne določbe, ki so jih prijavili finski organi oblasti, so bile sprejete pred pristopom Finske k Evropski uniji. Kakor je navedeno zgoraj, Akt o pristopu določa prehodne določbe, ki Finski dovoljujejo, da še naprej uporablja svoje nacionalne določbe v zvezi z vsebnostjo kadmija v gnojilih za izdelke iz Direktive 76/116/EGS za obdobje štirih let. Direktiva 98/97/ES je Finski dovolila, da še naprej uporablja zgoraj navedene nacionalne določbe do 31. decembra 2001. Odločba 2002/398/ES je odstopanje podaljšala do decembra 2005. |
| --- | --- |

(21)

Nacionalne določbe, ki so jih prijavili finski organi oblasti, so bile sprejete pred pristopom Finske k Evropski uniji. Kakor je navedeno zgoraj, Akt o pristopu določa prehodne določbe, ki Finski dovoljujejo, da še naprej uporablja svoje nacionalne določbe v zvezi z vsebnostjo kadmija v gnojilih za izdelke iz Direktive 76/116/EGS za obdobje štirih let. Direktiva 98/97/ES je Finski dovolila, da še naprej uporablja zgoraj navedene nacionalne določbe do 31. decembra 2001. Odločba 2002/398/ES je odstopanje podaljšala do decembra 2005.

| (22) | Kakor zahteva člen 95(4), tolmačen v smislu členov 2 in 168 Akta o pristopu, je Finska uradno obvestila Komisijo o dejanskem besedilu nacionalnih določb, sprejetih pred pristopom k Evropski uniji, ki jih namerava ohraniti, zahtevek pa je spremljala obrazložitev razlogov, ki po njenem mnenju upravičujejo ohranitev navedenih določb. |
| --- | --- |

(22)

Kakor zahteva člen 95(4), tolmačen v smislu členov 2 in 168 Akta o pristopu, je Finska uradno obvestila Komisijo o dejanskem besedilu nacionalnih določb, sprejetih pred pristopom k Evropski uniji, ki jih namerava ohraniti, zahtevek pa je spremljala obrazložitev razlogov, ki po njenem mnenju upravičujejo ohranitev navedenih določb.

| (23) | Razlogi, ki jih navajajo finski organi oblasti, so tisti, ki so že bili navedeni v preteklosti in zaradi katerih je Komisija z Odločbo 2002/398/ES odobrila odstopanje do 31. decembra 2005. To obdobje je bilo odobreno ob predpostavki, da bo usklajena zakonodaja pripravljena do konca leta 2005. Čeprav priprave potekajo, zakonodaja na ravni Skupnosti ne bo sprejeta pred koncem leta. |
| --- | --- |

(23)

Razlogi, ki jih navajajo finski organi oblasti, so tisti, ki so že bili navedeni v preteklosti in zaradi katerih je Komisija z Odločbo 2002/398/ES odobrila odstopanje do 31. decembra 2005. To obdobje je bilo odobreno ob predpostavki, da bo usklajena zakonodaja pripravljena do konca leta 2005. Čeprav priprave potekajo, zakonodaja na ravni Skupnosti ne bo sprejeta pred koncem leta.

| (24) | Uradno obvestilo, ki ga je poslala Finska dne 7. junija 2005 za pridobitev dovoljenja za ohranitev nacionalnih določb, ki odstopajo od določb Uredbe (ES) št. 2003/2003, se torej šteje za sprejemljivo na podlagi člena 95(4), tolmačenega v smislu členov 2 in 168 Akta o pristopu. |
| --- | --- |

(24)

Uradno obvestilo, ki ga je poslala Finska dne 7. junija 2005 za pridobitev dovoljenja za ohranitev nacionalnih določb, ki odstopajo od določb Uredbe (ES) št. 2003/2003, se torej šteje za sprejemljivo na podlagi člena 95(4), tolmačenega v smislu členov 2 in 168 Akta o pristopu.

2.   Vsebinska presoja

| (25) | Komisija mora v skladu s členom 95 Pogodbe zagotoviti izpolnitev vseh pogojev, ki omogočajo državi članici, da uporabi možnosti odstopanja, predvidene v tem členu. |
| --- | --- |

(25)

Komisija mora v skladu s členom 95 Pogodbe zagotoviti izpolnitev vseh pogojev, ki omogočajo državi članici, da uporabi možnosti odstopanja, predvidene v tem členu.

| (26) | Komisija mora zlasti presoditi, ali so določbe, o katerih jo uradno obvesti država članica, utemeljene na podlagi pomembnih potreb iz člena 30 Pogodbe ali pa se nanašajo na varstvo okolja ali delovnega okolja. |
| --- | --- |

(26)

Komisija mora zlasti presoditi, ali so določbe, o katerih jo uradno obvesti država članica, utemeljene na podlagi pomembnih potreb iz člena 30 Pogodbe ali pa se nanašajo na varstvo okolja ali delovnega okolja.

| (27) | Poleg tega mora Komisija, če meni, da so nacionalne določbe utemeljene, na podlagi člena 95(6) Pogodbe preveriti, ali so te nacionalne določbe sredstvo samovoljne diskriminacije ali prikrito omejevanje trgovine med državami članicami in ali ovirajo delovanje notranjega trga. |
| --- | --- |

(27)

Poleg tega mora Komisija, če meni, da so nacionalne določbe utemeljene, na podlagi člena 95(6) Pogodbe preveriti, ali so te nacionalne določbe sredstvo samovoljne diskriminacije ali prikrito omejevanje trgovine med državami članicami in ali ovirajo delovanje notranjega trga.

| (28) | Finska je svoj zahtevek utemeljila na podlagi potrebe po varstvu zdravja ljudi in okolja. Šteje se, da kadmij v gnojilih pomeni grožnjo okolju in zdravju ljudi. V podporo svojemu zahtevku se Finska sklicuje na ugotovitve finske študije, objavljene aprila 2000 (8), ki vsebuje oceno tveganj, ki jih pomenijo gnojila, ki vsebujejo kadmij. |
| --- | --- |

(28)

Finska je svoj zahtevek utemeljila na podlagi potrebe po varstvu zdravja ljudi in okolja. Šteje se, da kadmij v gnojilih pomeni grožnjo okolju in zdravju ljudi. V podporo svojemu zahtevku se Finska sklicuje na ugotovitve finske študije, objavljene aprila 2000 (8), ki vsebuje oceno tveganj, ki jih pomenijo gnojila, ki vsebujejo kadmij.

2.1   Utemeljitev na podlagi pomembnih potreb

| (29) | Kar zadeva splošne informacije o kadmiju, je mogoče na podlagi dostopnih znanstvenih podatkov ugotoviti, da lahko kadmij in kadmijev oksid na splošno resno ogrožata zdravje. Zlasti kadmijev oksid je bil uvrščen v kategorijo 2 rakotvornih, mutagenih ali za razmnoževanje strupenih snovi. Splošno priznano je tudi, da je kadmij v gnojilih daleč najpomembnejši vir vnosa kadmija v tla in prehransko verigo. |
| --- | --- |

(29)

Kar zadeva splošne informacije o kadmiju, je mogoče na podlagi dostopnih znanstvenih podatkov ugotoviti, da lahko kadmij in kadmijev oksid na splošno resno ogrožata zdravje. Zlasti kadmijev oksid je bil uvrščen v kategorijo 2 rakotvornih, mutagenih ali za razmnoževanje strupenih snovi. Splošno priznano je tudi, da je kadmij v gnojilih daleč najpomembnejši vir vnosa kadmija v tla in prehransko verigo.

| (30) | Kar zadeva kadmij v gnojilih, se najpomembnejše informacije o oceni tveganja, ki jo je opravila Finska, lahko povzamejo, kot sledi:






  — | kar zadeva vodo, finsko poročilo o oceni tveganja pravi, da „opredelitev tveganja kaže, da obstaja tveganje za vodno okolje v vseh izračunanih okoliščinah, tako v sedanjosti kot v prihodnosti. V praksi to pomeni, da ni mogoče določiti meje varnosti in da kakršno koli povečanje koncentracij v naravnem okolju lahko pomeni tveganje za vodno okolje“, |
| --- | --- | --- |

(30)

Kar zadeva kadmij v gnojilih, se najpomembnejše informacije o oceni tveganja, ki jo je opravila Finska, lahko povzamejo, kot sledi:

—

kar zadeva vodo, finsko poročilo o oceni tveganja pravi, da „opredelitev tveganja kaže, da obstaja tveganje za vodno okolje v vseh izračunanih okoliščinah, tako v sedanjosti kot v prihodnosti. V praksi to pomeni, da ni mogoče določiti meje varnosti in da kakršno koli povečanje koncentracij v naravnem okolju lahko pomeni tveganje za vodno okolje“,

| — | kar zadeva tla, finska ocena tveganja pravi, da „na podlagi razpoložljivih podatkov sedanje koncentracije kadmija na finskih kmetijskih zemljiščih pomenijo tveganje za talno okolje. Na to je mogoče sklepati tako z uporabo povprečnih koncentracij kadmija, ki jih je mogoče ekstrahirati (9), in vrednosti 90. centila na petih finskih obdelovalnih območjih za leto 1987. Samo na najbolj severnem območju je razmerje PKO/PKBU (10) z uporabo povprečne koncentracije pod 1. Stopnje tveganja za različna pridelovalna območja nihajo od 1,2 do 2,8“, |
| --- | --- |

—

kar zadeva tla, finska ocena tveganja pravi, da „na podlagi razpoložljivih podatkov sedanje koncentracije kadmija na finskih kmetijskih zemljiščih pomenijo tveganje za talno okolje. Na to je mogoče sklepati tako z uporabo povprečnih koncentracij kadmija, ki jih je mogoče ekstrahirati (9), in vrednosti 90. centila na petih finskih obdelovalnih območjih za leto 1987. Samo na najbolj severnem območju je razmerje PKO/PKBU (10) z uporabo povprečne koncentracije pod 1. Stopnje tveganja za različna pridelovalna območja nihajo od 1,2 do 2,8“,

| — | kar zadeva zdravje ljudi, finsko poročilo o oceni tveganja pravi, da „na Finskem ni meje varnosti za tvegano skupino (najhujši primeri) med ocenjenimi ravnmi seča in kritičnimi ravnmi, ki se povezujejo s škodljivimi učinki kadmija za zdravje“. Finsko poročilo o oceni tveganja pravi tudi, da „če bi se na Finskem uporabljala fosforna gnojila, ki vsebujejo povprečne stopnje kadmija v Skupnosti, bi se na podlagi vzorčnih izračunov vnos kadmija s hrano povečal za več kakor 40 % v 100 letih“. |
| --- | --- |

—

kar zadeva zdravje ljudi, finsko poročilo o oceni tveganja pravi, da „na Finskem ni meje varnosti za tvegano skupino (najhujši primeri) med ocenjenimi ravnmi seča in kritičnimi ravnmi, ki se povezujejo s škodljivimi učinki kadmija za zdravje“. Finsko poročilo o oceni tveganja pravi tudi, da „če bi se na Finskem uporabljala fosforna gnojila, ki vsebujejo povprečne stopnje kadmija v Skupnosti, bi se na podlagi vzorčnih izračunov vnos kadmija s hrano povečal za več kakor 40 % v 100 letih“.

| (31) | Jasno je, da se ti sklepi nanašajo na specifične razmere finskih tal ter na podnebne razmere, ki prevladujejo na Finskem. |
| --- | --- |

(31)

Jasno je, da se ti sklepi nanašajo na specifične razmere finskih tal ter na podnebne razmere, ki prevladujejo na Finskem.

| (32) | Ocena tveganja, ki jo je opravila Finska, v zaključku kaže, da sedanje koncentracije kadmija na finskih kmetijskih zemljiščih pomenijo tveganje za talne organizme in da spiranje kadmija s kmetijskih zemljišč povzroča tveganje za vodno okolje. Finska meni, da ocena tveganja dokazuje tudi, da obstaja tveganje škodljivih učinkov za zdravje zaradi sedanje skupne izpostavljenosti kadmiju med finskim prebivalstvom. Medtem ko povprečni vnos kadmija s hrano na Finskem sam po sebi ne pomeni tveganja, so nekatere skupine prebivalstva ogrožene zaradi visokega vnosa s hrano, povečane absorpcije in/ali kajenja. |
| --- | --- |

(32)

Ocena tveganja, ki jo je opravila Finska, v zaključku kaže, da sedanje koncentracije kadmija na finskih kmetijskih zemljiščih pomenijo tveganje za talne organizme in da spiranje kadmija s kmetijskih zemljišč povzroča tveganje za vodno okolje. Finska meni, da ocena tveganja dokazuje tudi, da obstaja tveganje škodljivih učinkov za zdravje zaradi sedanje skupne izpostavljenosti kadmiju med finskim prebivalstvom. Medtem ko povprečni vnos kadmija s hrano na Finskem sam po sebi ne pomeni tveganja, so nekatere skupine prebivalstva ogrožene zaradi visokega vnosa s hrano, povečane absorpcije in/ali kajenja.

| (33) | Ocena tveganja, ki so jo predložili finski organi oblasti, je bila opravljena v skladu s postopki in metodologijo, določenimi na ravni Skupnosti, ki naj bi zagotavljali visoko stopnjo zanesljivosti pridobljenih informacij. |
| --- | --- |

(33)

Ocena tveganja, ki so jo predložili finski organi oblasti, je bila opravljena v skladu s postopki in metodologijo, določenimi na ravni Skupnosti, ki naj bi zagotavljali visoko stopnjo zanesljivosti pridobljenih informacij.

| (34) | Komisija je že preučila informacije v oceni tveganja v okviru Direktive 2002/398/ES, ki je Finski dovolila, da ohrani nacionalne določbe do 31. decembra 2005. |
| --- | --- |

(34)

Komisija je že preučila informacije v oceni tveganja v okviru Direktive 2002/398/ES, ki je Finski dovolila, da ohrani nacionalne določbe do 31. decembra 2005.

| (35) | Finska v letu 2005 ni predložila drugih znanstvenih in tehničnih podatkov. Proces kopičenja poteka počasi in se v triletnem obdobju znatno ne spremeni. Zato se lahko šteje, da so razmere podobne tistim iz leta 2002. |
| --- | --- |

(35)

Finska v letu 2005 ni predložila drugih znanstvenih in tehničnih podatkov. Proces kopičenja poteka počasi in se v triletnem obdobju znatno ne spremeni. Zato se lahko šteje, da so razmere podobne tistim iz leta 2002.

| (36) | Veljavnost podatkov, ki jih je poslala Finska, je potrjena z naslednjo znanstveno osnovo, na kateri temelji priprava predloga Komisije o kadmiju v gnojilih:






  — | mnenje, ki ga je 24. septembra 2002 podal SCTEE (11) (zdaj preimenovan v SCHER (12)), o kopičenju kadmija na kmetijskih zemljiščih, ki je posledica uporabe gnojil. To mnenje je temeljilo na poročilih o oceni tveganja devetih držav članic, ki obravnavajo samo kopičenje, in ne morebitnih tveganj za zdravje in okolje; SCTEE je ugotovil, da ni treba omejevati vsebnosti kadmija v gnojilih za preprečevanje kopičenja kadmija v zemlji, |
| --- | --- | --- |

(36)

Veljavnost podatkov, ki jih je poslala Finska, je potrjena z naslednjo znanstveno osnovo, na kateri temelji priprava predloga Komisije o kadmiju v gnojilih:

—

mnenje, ki ga je 24. septembra 2002 podal SCTEE (11) (zdaj preimenovan v SCHER (12)), o kopičenju kadmija na kmetijskih zemljiščih, ki je posledica uporabe gnojil. To mnenje je temeljilo na poročilih o oceni tveganja devetih držav članic, ki obravnavajo samo kopičenje, in ne morebitnih tveganj za zdravje in okolje; SCTEE je ugotovil, da ni treba omejevati vsebnosti kadmija v gnojilih za preprečevanje kopičenja kadmija v zemlji,

| — | končni osnutek splošne ocene tveganja za kadmij in kadmijev oksid, ki je bil pripravljen septembra 2004 v skladu z Uredbo Sveta (EGS) št. 793/93 (13) in obravnava vse vire kadmija. Osnutek podpira mnenje SCTEE o kopičenju v zemlji. Čeprav pravi, da prispevek kadmija v gnojilih sam po sebi ne more zadostovati za to, da bi povzročil huda in takojšnja tveganja za zdravje ljudi ali za okolje, je potrebna previdnost, saj tveganja za zdravje ljudi ni mogoče izključiti v vseh lokalnih in regionalnih okoliščinah zaradi velike raznovrstnosti koncentracij kadmija v hrani, prehranjevalnih navad in stanja prehranjenosti. |
| --- | --- |

—

končni osnutek splošne ocene tveganja za kadmij in kadmijev oksid, ki je bil pripravljen septembra 2004 v skladu z Uredbo Sveta (EGS) št. 793/93 (13) in obravnava vse vire kadmija. Osnutek podpira mnenje SCTEE o kopičenju v zemlji. Čeprav pravi, da prispevek kadmija v gnojilih sam po sebi ne more zadostovati za to, da bi povzročil huda in takojšnja tveganja za zdravje ljudi ali za okolje, je potrebna previdnost, saj tveganja za zdravje ljudi ni mogoče izključiti v vseh lokalnih in regionalnih okoliščinah zaradi velike raznovrstnosti koncentracij kadmija v hrani, prehranjevalnih navad in stanja prehranjenosti.

Predlog Komisije o kadmiju v gnojilih je bil pred sprejetjem končne različice splošne ocene tveganja o kadmiju in kadmijevem oksidu ter nadaljevanjem dela na področju ukrepov za zmanjšanje tveganja nekajkrat odložen.

| (37) | Zato Komisija, potem ko je ponovno preučila znanstvene dokaze v luči finskega zahtevka, meni, da so finski organi oblasti dokazali, da gnojila, ki vsebujejo kadmij, pomenijo tveganja za okolje in zdravje ljudi ter da so nacionalne določbe, o katerih so jo uradno obvestili finski organi oblasti in katerih cilj je čim bolj omejiti izpostavljenost finskega okolja gnojilom, ki vsebujejo kadmij, utemeljene. |
| --- | --- |

(37)

Zato Komisija, potem ko je ponovno preučila znanstvene dokaze v luči finskega zahtevka, meni, da so finski organi oblasti dokazali, da gnojila, ki vsebujejo kadmij, pomenijo tveganja za okolje in zdravje ljudi ter da so nacionalne določbe, o katerih so jo uradno obvestili finski organi oblasti in katerih cilj je čim bolj omejiti izpostavljenost finskega okolja gnojilom, ki vsebujejo kadmij, utemeljene.

2.2   Odsotnost samovoljne diskriminacije

| (38) | Na podlagi člena 95(6) mora Komisija preveriti, ali predlagani ukrepi niso sredstvo samovoljne diskriminacije. V skladu z odločitvijo Sodišča odsotnost diskriminacije pomeni, da se nacionalne omejitve trgovine ne smejo uporabljati tako, da bi lahko ustvarjale diskriminacijo za blago z izvorom iz drugih držav članic. |
| --- | --- |

(38)

Na podlagi člena 95(6) mora Komisija preveriti, ali predlagani ukrepi niso sredstvo samovoljne diskriminacije. V skladu z odločitvijo Sodišča odsotnost diskriminacije pomeni, da se nacionalne omejitve trgovine ne smejo uporabljati tako, da bi lahko ustvarjale diskriminacijo za blago z izvorom iz drugih držav članic.

| (39) | Predvidene nacionalne določbe so splošne in se uporabljajo na enak način za nacionalna in uvožena gnojila na podlagi fosforja z oznako ES. Zaradi tega ni dokazov, da bi se lahko uporabljala kot sredstvo samovoljne diskriminacije med gospodarskimi subjekti v Skupnosti. |
| --- | --- |

(39)

Predvidene nacionalne določbe so splošne in se uporabljajo na enak način za nacionalna in uvožena gnojila na podlagi fosforja z oznako ES. Zaradi tega ni dokazov, da bi se lahko uporabljala kot sredstvo samovoljne diskriminacije med gospodarskimi subjekti v Skupnosti.

2.3   Odsotnost prikritega omejevanja trgovine

| (40) | Bolj omejujoči nacionalni ukrepi, ki urejajo sestavo gnojil z oznako ES, ki odstopajo od določb Direktive Skupnosti, ponavadi pomenijo oviro trgovini. Proizvodi, ki se lahko zakonito dajejo v promet povsod drugje v Skupnosti, se ne smejo dajati v promet v zadevni državi članici. Namen koncepta iz člena 95(6) je preprečiti, da bi se nacionalne določbe, ki temeljijo na kriterijih iz odstavkov 4 in 5, uporabljale iz neprimernih razlogov in v resnici pomenile ekonomske ukrepe, sprejete z namenom preprečiti uvoz proizvodov iz drugih držav članic in tako posredno varovati nacionalno proizvodnjo. |
| --- | --- |

(40)

Bolj omejujoči nacionalni ukrepi, ki urejajo sestavo gnojil z oznako ES, ki odstopajo od določb Direktive Skupnosti, ponavadi pomenijo oviro trgovini. Proizvodi, ki se lahko zakonito dajejo v promet povsod drugje v Skupnosti, se ne smejo dajati v promet v zadevni državi članici. Namen koncepta iz člena 95(6) je preprečiti, da bi se nacionalne določbe, ki temeljijo na kriterijih iz odstavkov 4 in 5, uporabljale iz neprimernih razlogov in v resnici pomenile ekonomske ukrepe, sprejete z namenom preprečiti uvoz proizvodov iz drugih držav članic in tako posredno varovati nacionalno proizvodnjo.

| (41) | Kot je bilo že ugotovljeno, je gnojenje zemlje z gnojili, ki vsebujejo kadmij, skrb zbujajoče z vidika varstva okolja in zdravja ljudi. Zato je videti, da je cilj ohranjanja nacionalnih določb varstvo okolja in zdravja ljudi, ne pa ustvarjanje prikritega omejevanja trgovine. |
| --- | --- |

(41)

Kot je bilo že ugotovljeno, je gnojenje zemlje z gnojili, ki vsebujejo kadmij, skrb zbujajoče z vidika varstva okolja in zdravja ljudi. Zato je videti, da je cilj ohranjanja nacionalnih določb varstvo okolja in zdravja ljudi, ne pa ustvarjanje prikritega omejevanja trgovine.

2.4   Odsotnost ovir za delovanje notranjega trga

| (42) | Ne more se razlagati, da ta pogoj prepoveduje odobritev katerega koli nacionalnega ukrepa, ki bi lahko vplival na oblikovanje notranjega trga. Dejansko je lahko vsak nacionalni ukrep, ki odstopa od usklajenega ukrepa, katerega cilj je oblikovanje in delovanje notranjega trga, v svojem bistvu ukrep, ki bi lahko vplival na notranji trg. Zato Komisija meni, da je treba za ohranitev koristnega značaja postopka za odstopanja iz člena 95 Pogodbe ES v okviru člena 95(6) pojem ovire za delovanje notranjega trga razumeti kot nesorazmeren učinek v zvezi z zastavljenim ciljem. |
| --- | --- |

(42)

Ne more se razlagati, da ta pogoj prepoveduje odobritev katerega koli nacionalnega ukrepa, ki bi lahko vplival na oblikovanje notranjega trga. Dejansko je lahko vsak nacionalni ukrep, ki odstopa od usklajenega ukrepa, katerega cilj je oblikovanje in delovanje notranjega trga, v svojem bistvu ukrep, ki bi lahko vplival na notranji trg. Zato Komisija meni, da je treba za ohranitev koristnega značaja postopka za odstopanja iz člena 95 Pogodbe ES v okviru člena 95(6) pojem ovire za delovanje notranjega trga razumeti kot nesorazmeren učinek v zvezi z zastavljenim ciljem.

| (43) | Glede na tveganja za okolje in zdravje ljudi, ki so posledica uporabe gnojil, ki vsebujejo kadmij, na finskih tleh, in ob upoštevanju, da:






  — | kakor je navedeno zgoraj, sta Akt o pristopu in Direktiva 98/97/ES Finski dovoljevala, da še naprej uporablja svoje nacionalne določbe o vsebnosti kadmija v gnojilih do konca pregleda Direktive 76/116/EGS v zvezi z vsebnostjo kadmija v gnojilih, in |
| --- | --- | --- |

(43)

Glede na tveganja za okolje in zdravje ljudi, ki so posledica uporabe gnojil, ki vsebujejo kadmij, na finskih tleh, in ob upoštevanju, da:

—

kakor je navedeno zgoraj, sta Akt o pristopu in Direktiva 98/97/ES Finski dovoljevala, da še naprej uporablja svoje nacionalne določbe o vsebnosti kadmija v gnojilih do konca pregleda Direktive 76/116/EGS v zvezi z vsebnostjo kadmija v gnojilih, in

| — | je Odločba 2002/398/ES Finski dovolila, da ohrani nacionalne določbe do 31. decembra 2005 na podlagi ocene tveganja, ki so jo predložili finski organi oblasti, in |
| --- | --- |

—

je Odločba 2002/398/ES Finski dovolila, da ohrani nacionalne določbe do 31. decembra 2005 na podlagi ocene tveganja, ki so jo predložili finski organi oblasti, in

| — | tekoče delo v okviru Komisije pri približevanju mejnih vrednosti Skupnosti za vsebnost kadmija v gnojilih ne kaže, da bi manj omejevalni ukrepi dovolj zavarovali zdravje in okolje na Finskem. Ocena tveganja kaže, da posebne talne in podnebne razmere na Finskem zahtevajo nacionalne določbe za varstvo okolja, ker so nekatera območja bolj občutljiva za vnos kadmija, zlasti zaradi kislega pH finske zemlje. Zaradi kislosti se topnost kadmija poveča, zato bi ga lahko pridelek lažje vsrkal. |
| --- | --- |

—

tekoče delo v okviru Komisije pri približevanju mejnih vrednosti Skupnosti za vsebnost kadmija v gnojilih ne kaže, da bi manj omejevalni ukrepi dovolj zavarovali zdravje in okolje na Finskem. Ocena tveganja kaže, da posebne talne in podnebne razmere na Finskem zahtevajo nacionalne določbe za varstvo okolja, ker so nekatera območja bolj občutljiva za vnos kadmija, zlasti zaradi kislega pH finske zemlje. Zaradi kislosti se topnost kadmija poveča, zato bi ga lahko pridelek lažje vsrkal.

Komisija meni, da na tej stopnji pregleda ni dokazov za to, da nacionalne določbe pomenijo nesorazmerno oviro za delovanje notranjega trga glede na zastavljene cilje.

2.5   Pravočasna omejitev

| (44) | Obdobje, za katero se odobri odstopanje, mora omogočati dovolj časa, da Komisija predlaga, Svet in Evropski parlament pa sprejmeta zakonodajo v zvezi s kadmijem v gnojilih na ravni Skupnosti. Da bi se izognili posledicam morebitnih zamud med medinstitucionalnimi razpravami, naj torej določbe sedanje odločbe ostanejo veljavne, dokler se usklajeni ukrep ne začne uporabljati na ravni EU. |
| --- | --- |

(44)

Obdobje, za katero se odobri odstopanje, mora omogočati dovolj časa, da Komisija predlaga, Svet in Evropski parlament pa sprejmeta zakonodajo v zvezi s kadmijem v gnojilih na ravni Skupnosti. Da bi se izognili posledicam morebitnih zamud med medinstitucionalnimi razpravami, naj torej določbe sedanje odločbe ostanejo veljavne, dokler se usklajeni ukrep ne začne uporabljati na ravni EU.

IV.   SKLEP

| (45) | Glede na zgoraj navedeno je mogoče skleniti, da je zahtevek Republike Finske za ohranitev nacionalnih določb, ki so bolj omejujoče kakor določbe Direktive 76/116/EGS v zvezi z vsebnostjo kadmija v gnojilih, kakor je bil predložen 7. junija 2005, sprejemljiv. |
| --- | --- |

(45)

Glede na zgoraj navedeno je mogoče skleniti, da je zahtevek Republike Finske za ohranitev nacionalnih določb, ki so bolj omejujoče kakor določbe Direktive 76/116/EGS v zvezi z vsebnostjo kadmija v gnojilih, kakor je bil predložen 7. junija 2005, sprejemljiv.

| (46) | Poleg tega Komisija ugotavlja, da nacionalne določbe:






  — | izpolnjujejo potrebe za varstvo zdravja ljudi in okolja, |
| --- | --- | --- |

(46)

Poleg tega Komisija ugotavlja, da nacionalne določbe:

—

izpolnjujejo potrebe za varstvo zdravja ljudi in okolja,

| — | so sorazmerne z zastavljenimi cilji, |
| --- | --- |

—

so sorazmerne z zastavljenimi cilji,

| — | niso sredstvo samovoljne diskriminacije, in |
| --- | --- |

—

niso sredstvo samovoljne diskriminacije, in

| — | ne pomenijo prikritega omejevanja trgovine med državami članicami. |
| --- | --- |

—

ne pomenijo prikritega omejevanja trgovine med državami članicami.

Zato Komisija meni, da se lahko odobrijo –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Z odstopanjem od Uredbe (ES) št. 2003/2003 se odobrijo finske določbe, ki na Finskem prepovedujejo dajanje v promet fosfornih mineralnih gnojil z vsebnostjo kadmija, ki presega 50 mg na kilogram fosforja.

Odstopanje se uporablja, dokler se na ravni Skupnosti ne bodo uporabljali usklajeni ukrepi o kadmiju v gnojilih.

Člen 2

Ta odločba je naslovljena na Republiko Finsko.

V Bruslju, 3. januarja 2006

Za Komisijo

Günter VERHEUGEN

Podpredsednik

---

(1)  UL L 24, 30.1.1976, str. 21. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Aktom o pristopu iz leta 2003.

1

(2)  UL L 138, 28.5.2002, str. 15.

2

(3)  UL L 304, 21.11.2003, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 2076/2004 (UL L 359, 4.12.2004, str. 25).

3

(4)  UL C 241, 29.8.1994, str. 37 in str. 308.

4

(5)  UL L 18, 23.1.1999, str. 60.

5

(6)  Finski zakon št. 45/1994 z dne 26. januarja 1994, str. 117.

6

(7)  UL C 197, 12.8.2005, str. 4.

7

(8)  Finsko Ministrstvo za kmetijstvo in gozdarstvo, Kadmij v gnojilih, tveganja za zdravje ljudi in okolje, april 2000.

8

(9)  Koncentracija kadmija, ki je na voljo za sprejem v rastline.

9

(10)  PKO = predvidena koncentracija v okolju, PKBU = predvidena koncentracija brez učinka. Razmerje PKO/PKBU, ki je večje od ena, kaže na pojav škodljivih učinkov.

10

(11)  Znanstveni odbor za strupenost, strupenost za ekosisteme in okolje.

11

(12)  Znanstveni odbor za tveganja za zdravje in okoljska tveganja.

12

(13)  UL L 84, 5.4.1993, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1882/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 284, 31.10.2003, str. 1).

13

---

| 17.5.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | L 129/31 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2006

SL

Uradni list Evropske unije

L 129/31

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 3. januarja 2006

o nacionalnih določbah, o katerih je Republika Avstrija na podlagi člena 95(4) Pogodbe ES poslala uradno obvestilo v zvezi z največjo dovoljeno vsebnostjo kadmija v gnojilih

(notificirano pod dokumentarno številko C(2005) 5549)

(Besedilo v nemškem jeziku je edino verodostojno)

(Besedilo velja za EGP)

(2006/349/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 95(6) Pogodbe,

ob upoštevanju naslednjega:

I.   DEJSTVA

1.   Zakonodaja Skupnosti

| (1) | Direktiva Sveta 76/116/EGS z dne 18. decembra 1975 o približevanju zakonodaj držav članic v zvezi z gnojili (1) je določila zahteve, ki jih morajo izpolnjevati gnojila, da se lahko dajo v promet z oznako „gnojila ES“. |
| --- | --- |

(1)

Direktiva Sveta 76/116/EGS z dne 18. decembra 1975 o približevanju zakonodaj držav članic v zvezi z gnojili (1) je določila zahteve, ki jih morajo izpolnjevati gnojila, da se lahko dajo v promet z oznako „gnojila ES“.

| (2) | Priloga I k Direktivi 76/116/EGS navaja tipsko oznako in ustrezne zahteve, npr. glede sestave, ki jih morajo izpolnjevati gnojila z oznako ES. Gnojila z oznako ES s tega seznama so razvrščena v kategorije glede na vsebnost primarnih hranil, in sicer dušika, fosforja in kalija. |
| --- | --- |

(2)

Priloga I k Direktivi 76/116/EGS navaja tipsko oznako in ustrezne zahteve, npr. glede sestave, ki jih morajo izpolnjevati gnojila z oznako ES. Gnojila z oznako ES s tega seznama so razvrščena v kategorije glede na vsebnost primarnih hranil, in sicer dušika, fosforja in kalija.

| (3) | V skladu s členom 7 Direktive 76/116/EGS države članice zaradi sestave, identifikacije, etiketiranja ali pakiranja niso smele prepovedati, omejiti ali ovirati trgovine z gnojili, ki imajo oznako „gnojilo ES“ ter so skladna z določbami te direktive. |
| --- | --- |

(3)

V skladu s členom 7 Direktive 76/116/EGS države članice zaradi sestave, identifikacije, etiketiranja ali pakiranja niso smele prepovedati, omejiti ali ovirati trgovine z gnojili, ki imajo oznako „gnojilo ES“ ter so skladna z določbami te direktive.

| (4) | Odločba Komisije 2002/366/ES z dne 15. maja 2002 o nacionalnih določbah, o katerih je Republika Avstrija na podlagi člena 95(4) Pogodbe ES poslala uradno obvestilo v zvezi z največjo dovoljeno vsebnostjo kadmija v gnojilih (2) je odobrila odstopanje od Direktive 76/116/EGS in odobrila avstrijske določbe, ki v Avstriji prepovedujejo dajanje v promet fosfornih mineralnih gnojil (ki vsebujejo 5 % P2O5 ali več) z vsebnostjo kadmija, ki presega 75 mg/kg P2O5. To odstopanje se je uporabljalo do 31. decembra 2005. |
| --- | --- |

(4)

Odločba Komisije 2002/366/ES z dne 15. maja 2002 o nacionalnih določbah, o katerih je Republika Avstrija na podlagi člena 95(4) Pogodbe ES poslala uradno obvestilo v zvezi z največjo dovoljeno vsebnostjo kadmija v gnojilih (2) je odobrila odstopanje od Direktive 76/116/EGS in odobrila avstrijske določbe, ki v Avstriji prepovedujejo dajanje v promet fosfornih mineralnih gnojil (ki vsebujejo 5 % P2O5 ali več) z vsebnostjo kadmija, ki presega 75 mg/kg P2O5. To odstopanje se je uporabljalo do 31. decembra 2005.

| (5) | Direktivo 76/116/EGS, kakor je spremenjena, je nadomestila Uredba (ES) Evropskega parlamenta in Sveta št. 2003/2003 z dne 13. oktobra 2003 o gnojilih (3). |
| --- | --- |

(5)

Direktivo 76/116/EGS, kakor je spremenjena, je nadomestila Uredba (ES) Evropskega parlamenta in Sveta št. 2003/2003 z dne 13. oktobra 2003 o gnojilih (3).

| (6) | Člen 35(2) Uredbe (ES) št. 2003/2003 pravi, da se odstopanja od člena 7 Direktive 76/116/EGS, ki jih je odobrila Komisija na podlagi člena 95(6) Pogodbe, razumejo kot odstopanja od člena 5 te uredbe in še naprej učinkujejo ne glede na začetek veljavnosti te uredbe. |
| --- | --- |

(6)

Člen 35(2) Uredbe (ES) št. 2003/2003 pravi, da se odstopanja od člena 7 Direktive 76/116/EGS, ki jih je odobrila Komisija na podlagi člena 95(6) Pogodbe, razumejo kot odstopanja od člena 5 te uredbe in še naprej učinkujejo ne glede na začetek veljavnosti te uredbe.

| (7) | Uvodna izjava 15 Uredbe (ES) št. 2003/2003 pravi, da bo Komisija obravnavala vprašanje nenamerne vsebnosti kadmija v mineralnih gnojilih in bo, če je primerno, sestavila predlog uredbe ter ga predložila Evropskemu parlamentu in Svetu. |
| --- | --- |

(7)

Uvodna izjava 15 Uredbe (ES) št. 2003/2003 pravi, da bo Komisija obravnavala vprašanje nenamerne vsebnosti kadmija v mineralnih gnojilih in bo, če je primerno, sestavila predlog uredbe ter ga predložila Evropskemu parlamentu in Svetu.

| (8) | Priprava predloga Komisije o kadmiju v gnojilih pravkar poteka. |
| --- | --- |

(8)

Priprava predloga Komisije o kadmiju v gnojilih pravkar poteka.

2.   Pristop Avstrije

| (9) | Avstrija je pristopila k Evropski uniji 1. januarja 1995. Akt o pristopu (4) določa prehodne določbe v zvezi z uporabo in trženjem kadmija v navedeni državi. Člen 69(1) določa, da se v obdobju štirih let po datumu pristopa določbe iz Priloge VII Akta v skladu z navedeno prilogo in v njej navedenimi pogoji ne uporabljajo za Avstrijo. Člen 69 in točka 4 Priloge VII k Aktu o pristopu določata, da se kar zadeva vsebnost kadmija v gnojilih, člen 7 Direktive 76/116/EGS ne uporablja za Avstrijo pred 1. januarjem 1999 in da bodo določbe Direktive 76/116/EGS ponovno pregledane v skladu s postopki Skupnosti do 31. decembra 1998. |
| --- | --- |

(9)

Avstrija je pristopila k Evropski uniji 1. januarja 1995. Akt o pristopu (4) določa prehodne določbe v zvezi z uporabo in trženjem kadmija v navedeni državi. Člen 69(1) določa, da se v obdobju štirih let po datumu pristopa določbe iz Priloge VII Akta v skladu z navedeno prilogo in v njej navedenimi pogoji ne uporabljajo za Avstrijo. Člen 69 in točka 4 Priloge VII k Aktu o pristopu določata, da se kar zadeva vsebnost kadmija v gnojilih, člen 7 Direktive 76/116/EGS ne uporablja za Avstrijo pred 1. januarjem 1999 in da bodo določbe Direktive 76/116/EGS ponovno pregledane v skladu s postopki Skupnosti do 31. decembra 1998.

| (10) | Člen 2 Akta o pristopu določa, da so „določbe izvirnih pogodb in aktov, ki so jih institucije sprejele pred pristopom, zavezujoče za nove države članice in se uporabljajo v teh državah pod pogoji, ki jih določajo omenjene pogodbe in ta akt“. Člen 168 Akta o pristopu določa, da „če na seznamu Priloge XIX ali v kateri koli določbi tega akta ni predviden rok, začnejo nove države članice izvajati ukrepe, potrebne za to, da od datuma pristopa ravnajo v skladu z določbami direktiv in odločb iz člena 189 (zdaj člena 249) Pogodbe ES (...)“. |
| --- | --- |

(10)

Člen 2 Akta o pristopu določa, da so „določbe izvirnih pogodb in aktov, ki so jih institucije sprejele pred pristopom, zavezujoče za nove države članice in se uporabljajo v teh državah pod pogoji, ki jih določajo omenjene pogodbe in ta akt“. Člen 168 Akta o pristopu določa, da „če na seznamu Priloge XIX ali v kateri koli določbi tega akta ni predviden rok, začnejo nove države članice izvajati ukrepe, potrebne za to, da od datuma pristopa ravnajo v skladu z določbami direktiv in odločb iz člena 189 (zdaj člena 249) Pogodbe ES (...)“.

| (11) | Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 98/97/ES (5) je nato spremenila Direktivo 76/116/EGS v zvezi s trženjem gnojil, ki vsebujejo kadmij, v Avstriji, na Finskem in na Švedskem. Člen 1 med drugim določa, da lahko Avstrija na svojem ozemlju prepove trženje gnojil, ki vsebujejo kadmij v koncentracijah, ki presegajo tiste, ki so bile določene nacionalno na datum pristopa, ter da se to odstopanje uporablja za obdobje od 1. januarja 1999 do 31. decembra 2001. |
| --- | --- |

(11)

Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 98/97/ES (5) je nato spremenila Direktivo 76/116/EGS v zvezi s trženjem gnojil, ki vsebujejo kadmij, v Avstriji, na Finskem in na Švedskem. Člen 1 med drugim določa, da lahko Avstrija na svojem ozemlju prepove trženje gnojil, ki vsebujejo kadmij v koncentracijah, ki presegajo tiste, ki so bile določene nacionalno na datum pristopa, ter da se to odstopanje uporablja za obdobje od 1. januarja 1999 do 31. decembra 2001.

| (12) | Dne 16. novembra 2001 je Republika Avstrija poslala uradno obvestilo o obstoječi nacionalni zakonodaji, ki odstopa od določb Direktive 76/116/EGS o približevanju zakonodaj držav članic v zvezi z gnojili. Po temeljitem premisleku je Odločba 2002/366/ES odobrila podaljšanje odstopanja od Direktive 76/116/EGS do 31. decembra 2005. |
| --- | --- |

(12)

Dne 16. novembra 2001 je Republika Avstrija poslala uradno obvestilo o obstoječi nacionalni zakonodaji, ki odstopa od določb Direktive 76/116/EGS o približevanju zakonodaj držav članic v zvezi z gnojili. Po temeljitem premisleku je Odločba 2002/366/ES odobrila podaljšanje odstopanja od Direktive 76/116/EGS do 31. decembra 2005.

3.   Nacionalni predpisi

| (13) | Odlok Avstrije o gnojilih (6) iz leta 2004 med drugim določa mejne vrednosti kadmija v gnojilih, vključno z gnojili z oznako ES. V skladu s členom 2(4), v povezavi z oddelkom 2 Priloge 2, je v Avstriji prepovedano dajanje v promet fosfornih mineralnih gnojilih (ki vsebujejo 5 % P2O5 ali več) z vsebnostjo kadmija, ki presega 75 mg/kg P2O5. |
| --- | --- |

(13)

Odlok Avstrije o gnojilih (6) iz leta 2004 med drugim določa mejne vrednosti kadmija v gnojilih, vključno z gnojili z oznako ES. V skladu s členom 2(4), v povezavi z oddelkom 2 Priloge 2, je v Avstriji prepovedano dajanje v promet fosfornih mineralnih gnojilih (ki vsebujejo 5 % P2O5 ali več) z vsebnostjo kadmija, ki presega 75 mg/kg P2O5.

| (14) | Določbe v zvezi z največjo dovoljeno vsebnostjo kadmija v gnojilih veljajo od leta 1985, ko je bila določena mejna vrednost 120 mg/kg P2O5. Avstrija je uvedla sedanjo raven 75 mg/kg P2O5 z Odlokom o gnojilih (7) iz leta 1994, ki je bil kasneje razveljavljen z Odlokom o gnojilih iz leta 2004 zaradi prilagoditve zakonodaje z Uredbo 2003/2003/ES. Določbe o kadmiju v gnojilih niso bile spremenjene. |
| --- | --- |

(14)

Določbe v zvezi z največjo dovoljeno vsebnostjo kadmija v gnojilih veljajo od leta 1985, ko je bila določena mejna vrednost 120 mg/kg P2O5. Avstrija je uvedla sedanjo raven 75 mg/kg P2O5 z Odlokom o gnojilih (7) iz leta 1994, ki je bil kasneje razveljavljen z Odlokom o gnojilih iz leta 2004 zaradi prilagoditve zakonodaje z Uredbo 2003/2003/ES. Določbe o kadmiju v gnojilih niso bile spremenjene.

II.   POSTOPEK

| (15) | S pismom z dne 14. junija 2005 je Republika Avstrija uradno obvestila Komisijo, da namerava v skladu s členom 95(4) Pogodbe ES od 1. januarja 2006 še naprej uporabljati nacionalne določbe v zvezi z vsebnostjo kadmija v gnojilih. Avstrijski organi oblasti so zahtevali podaljšanje sedanjega odstopanja, predvidenega v Odločbi 2002/366/ES. |
| --- | --- |

(15)

S pismom z dne 14. junija 2005 je Republika Avstrija uradno obvestila Komisijo, da namerava v skladu s členom 95(4) Pogodbe ES od 1. januarja 2006 še naprej uporabljati nacionalne določbe v zvezi z vsebnostjo kadmija v gnojilih. Avstrijski organi oblasti so zahtevali podaljšanje sedanjega odstopanja, predvidenega v Odločbi 2002/366/ES.

| (16) | S pismom z dne 30. junija 2005 je Komisija obvestila avstrijske organe oblasti, da je prejela uradno obvestilo na podlagi člena 95(4) in da je šestmesečno obdobje za njegovo preučitev v skladu s členom 95(6) začelo teči 15. junija 2005, dan po prejemu uradnega obvestila. |
| --- | --- |

(16)

S pismom z dne 30. junija 2005 je Komisija obvestila avstrijske organe oblasti, da je prejela uradno obvestilo na podlagi člena 95(4) in da je šestmesečno obdobje za njegovo preučitev v skladu s členom 95(6) začelo teči 15. junija 2005, dan po prejemu uradnega obvestila.

| (17) | S pismom z dne 10. avgusta 2005 je Komisija obvestila druge države članice o zahtevku, ki ga je poslala Avstrija. Komisija je obvestilo o zahtevku objavila tudi v Uradnem listu Evropske unije
   (8), da bi obvestila druge zainteresirane stranke o nacionalnih ukrepih, ki jih namerava ohraniti Avstrija. |
| --- | --- |

(17)

S pismom z dne 10. avgusta 2005 je Komisija obvestila druge države članice o zahtevku, ki ga je poslala Avstrija. Komisija je obvestilo o zahtevku objavila tudi v Uradnem listu Evropske unije
   (8), da bi obvestila druge zainteresirane stranke o nacionalnih ukrepih, ki jih namerava ohraniti Avstrija.

III.   OCENA

1.   Obravnava dopustnosti

| (18) | Člen 95(4) Pogodbe določa, da če po tem, ko Svet ali Komisija sprejme usklajevalni ukrep, država članica meni, da mora ohraniti nacionalne določbe zaradi pomembnih potreb iz člena 30 ali določbe, ki zadevajo varstvo okolja ali delovnega okolja, o teh določbah pa tudi o razlogih za njihovo ohranitev uradno obvesti Komisijo. |
| --- | --- |

(18)

Člen 95(4) Pogodbe določa, da če po tem, ko Svet ali Komisija sprejme usklajevalni ukrep, država članica meni, da mora ohraniti nacionalne določbe zaradi pomembnih potreb iz člena 30 ali določbe, ki zadevajo varstvo okolja ali delovnega okolja, o teh določbah pa tudi o razlogih za njihovo ohranitev uradno obvesti Komisijo.

| (19) | Namen uradnega obvestila, ki so ga poslali avstrijski organi oblasti dne 7. junija 2005, je pridobiti dovoljenje za podaljšanje sedanjega odstopanja, predvidenega v Odločbi 2002/366/ES, po 31. decembru 2005. Ta odločba dovoljuje Avstriji, da ohrani uporabo nacionalnih določb, ki so neskladne s tistimi, ki zadevajo sestavo gnojil z oznako ES v Uredbi (ES) št. 2003/2003. |
| --- | --- |

(19)

Namen uradnega obvestila, ki so ga poslali avstrijski organi oblasti dne 7. junija 2005, je pridobiti dovoljenje za podaljšanje sedanjega odstopanja, predvidenega v Odločbi 2002/366/ES, po 31. decembru 2005. Ta odločba dovoljuje Avstriji, da ohrani uporabo nacionalnih določb, ki so neskladne s tistimi, ki zadevajo sestavo gnojil z oznako ES v Uredbi (ES) št. 2003/2003.

| (20) | Kakor je že navedeno, člen 5 Uredbe (ES) št. 2003/2003 državam članicam preprečuje omejevanje trženja gnojil z oznako ES na podlagi njihove sestave, vendar pa pravila, ki urejajo sestavo, ne določajo mejne vrednosti kadmija. To pomeni, da se na podlagi člena 5 Uredbe (ES) št. 2003/2003 gnojila z oznako ES, ki izpolnjujejo zahteve navedene uredbe, lahko dajejo v promet ne glede na vsebnost kadmija. |
| --- | --- |

(20)

Kakor je že navedeno, člen 5 Uredbe (ES) št. 2003/2003 državam članicam preprečuje omejevanje trženja gnojil z oznako ES na podlagi njihove sestave, vendar pa pravila, ki urejajo sestavo, ne določajo mejne vrednosti kadmija. To pomeni, da se na podlagi člena 5 Uredbe (ES) št. 2003/2003 gnojila z oznako ES, ki izpolnjujejo zahteve navedene uredbe, lahko dajejo v promet ne glede na vsebnost kadmija.

| (21) | Glede na zgoraj navedeno je jasno, da so nacionalne določbe, ki jih je prijavila Avstrija, kolikor prepovedujejo dajanje v promet fosfornih mineralnih gnojil z oznako ES, pri katerih vsebnost kadmija presega 75 mg/kg P2O5, bolj omejujoče od tistih iz Uredbe (ES) št. 2003/2003. |
| --- | --- |

(21)

Glede na zgoraj navedeno je jasno, da so nacionalne določbe, ki jih je prijavila Avstrija, kolikor prepovedujejo dajanje v promet fosfornih mineralnih gnojil z oznako ES, pri katerih vsebnost kadmija presega 75 mg/kg P2O5, bolj omejujoče od tistih iz Uredbe (ES) št. 2003/2003.

| (22) | Nacionalne določbe, ki so jih prijavili avstrijski organi oblasti, so bile sprejete pred pristopom Avstrije k Evropski uniji. Kakor je navedeno zgoraj, Akt o pristopu določa prehodne določbe, ki Avstriji dovoljujejo, da še naprej uporablja svoje nacionalne določbe v zvezi z vsebnostjo kadmija v gnojilih za izdelke iz Direktive 76/116/EGS za obdobje štirih let. Direktiva 98/97/ES je Avstriji dovolila, da še naprej uporablja zgoraj navedene nacionalne določbe do 31. decembra 2001. Odločba 2002/366/ES je odstopanje podaljšala do decembra 2005. |
| --- | --- |

(22)

Nacionalne določbe, ki so jih prijavili avstrijski organi oblasti, so bile sprejete pred pristopom Avstrije k Evropski uniji. Kakor je navedeno zgoraj, Akt o pristopu določa prehodne določbe, ki Avstriji dovoljujejo, da še naprej uporablja svoje nacionalne določbe v zvezi z vsebnostjo kadmija v gnojilih za izdelke iz Direktive 76/116/EGS za obdobje štirih let. Direktiva 98/97/ES je Avstriji dovolila, da še naprej uporablja zgoraj navedene nacionalne določbe do 31. decembra 2001. Odločba 2002/366/ES je odstopanje podaljšala do decembra 2005.

| (23) | Kakor zahteva člen 95(4), tolmačen v smislu členov 2 in 168 Akta o pristopu, je Avstrija uradno obvestila Komisijo o dejanskem besedilu nacionalnih določb, sprejetih pred pristopom k Evropski uniji, ki jih namerava ohraniti, zahtevek pa je spremljala obrazložitev razlogov, ki po njenem mnenju upravičujejo ohranitev navedenih določb. |
| --- | --- |

(23)

Kakor zahteva člen 95(4), tolmačen v smislu členov 2 in 168 Akta o pristopu, je Avstrija uradno obvestila Komisijo o dejanskem besedilu nacionalnih določb, sprejetih pred pristopom k Evropski uniji, ki jih namerava ohraniti, zahtevek pa je spremljala obrazložitev razlogov, ki po njenem mnenju upravičujejo ohranitev navedenih določb.

| (24) | Razlogi, ki jih navajajo avstrijski organi oblasti, so tisti, ki so že bili navedeni v preteklosti in zaradi katerih je Komisija z Odločbo 2002/366/ES odobrila odstopanje do 31. decembra 2005. To obdobje je bilo odobreno ob predpostavki, da bo usklajena zakonodaja pripravljena do konca leta 2005. Čeprav priprave potekajo, zakonodaja na ravni Skupnosti ne bo sprejeta pred koncem leta. |
| --- | --- |

(24)

Razlogi, ki jih navajajo avstrijski organi oblasti, so tisti, ki so že bili navedeni v preteklosti in zaradi katerih je Komisija z Odločbo 2002/366/ES odobrila odstopanje do 31. decembra 2005. To obdobje je bilo odobreno ob predpostavki, da bo usklajena zakonodaja pripravljena do konca leta 2005. Čeprav priprave potekajo, zakonodaja na ravni Skupnosti ne bo sprejeta pred koncem leta.

| (25) | Uradno obvestilo, ki ga je poslala Avstrija dne 14. junija 2005 za pridobitev dovoljenja za ohranitev nacionalnih določb, ki odstopajo od določb Uredbe (ES) št. 2003/2003, se torej šteje za sprejemljivo na podlagi člena 95(4), tolmačenega v smislu členov 2 in 168 Akta o pristopu. |
| --- | --- |

(25)

Uradno obvestilo, ki ga je poslala Avstrija dne 14. junija 2005 za pridobitev dovoljenja za ohranitev nacionalnih določb, ki odstopajo od določb Uredbe (ES) št. 2003/2003, se torej šteje za sprejemljivo na podlagi člena 95(4), tolmačenega v smislu členov 2 in 168 Akta o pristopu.

2.   Vsebinska presoja

| (26) | Komisija mora v skladu s členom 95 Pogodbe zagotoviti izpolnitev vseh pogojev, ki omogočajo državi članici, da uporabi možnosti odstopanja, predvidene v tem členu. |
| --- | --- |

(26)

Komisija mora v skladu s členom 95 Pogodbe zagotoviti izpolnitev vseh pogojev, ki omogočajo državi članici, da uporabi možnosti odstopanja, predvidene v tem členu.

| (27) | Komisija mora zlasti presoditi, ali so določbe, o katerih jo uradno obvesti država članica, utemeljene na podlagi pomembnih potreb iz člena 30 Pogodbe ali pa se nanašajo na varstvo okolja ali delovnega okolja. |
| --- | --- |

(27)

Komisija mora zlasti presoditi, ali so določbe, o katerih jo uradno obvesti država članica, utemeljene na podlagi pomembnih potreb iz člena 30 Pogodbe ali pa se nanašajo na varstvo okolja ali delovnega okolja.

| (28) | Poleg tega mora Komisija, če meni, da so nacionalne določbe utemeljene, na podlagi člena 95(6) Pogodbe preveriti, ali so te nacionalne določbe sredstvo samovoljne diskriminacije ali prikrito omejevanje trgovine med državami članicami in ali ovirajo delovanje notranjega trga. |
| --- | --- |

(28)

Poleg tega mora Komisija, če meni, da so nacionalne določbe utemeljene, na podlagi člena 95(6) Pogodbe preveriti, ali so te nacionalne določbe sredstvo samovoljne diskriminacije ali prikrito omejevanje trgovine med državami članicami in ali ovirajo delovanje notranjega trga.

| (29) | Avstrija je svoj zahtevek utemeljila na podlagi potrebe po varstvu zdravja ljudi in okolja. Šteje se, da kadmij v gnojilih pomeni grožnjo okolju in zdravju ljudi. V podporo svojemu zahtevku se Avstrija sklicuje na ugotovitve avstrijske študije, objavljene oktobra 2000 (9), ki vsebuje oceno tveganj, ki jih pomenijo gnojila, ki vsebujejo kadmij. |
| --- | --- |

(29)

Avstrija je svoj zahtevek utemeljila na podlagi potrebe po varstvu zdravja ljudi in okolja. Šteje se, da kadmij v gnojilih pomeni grožnjo okolju in zdravju ljudi. V podporo svojemu zahtevku se Avstrija sklicuje na ugotovitve avstrijske študije, objavljene oktobra 2000 (9), ki vsebuje oceno tveganj, ki jih pomenijo gnojila, ki vsebujejo kadmij.

2.1   Utemeljitev na podlagi pomembnih potreb

| (30) | Kar zadeva splošne informacije o kadmiju, je mogoče na podlagi dostopnih znanstvenih podatkov ugotoviti, da lahko kadmij in kadmijev oksid na splošno resno ogrožata zdravje. Zlasti kadmijev oksid je bil uvrščen v kategorijo 2 rakotvornih, mutagenih ali za razmnoževanje strupenih snovi. Splošno priznano je tudi, da je kadmij v gnojilih daleč najpomembnejši vir vnosa kadmija v tla in prehransko verigo. |
| --- | --- |

(30)

Kar zadeva splošne informacije o kadmiju, je mogoče na podlagi dostopnih znanstvenih podatkov ugotoviti, da lahko kadmij in kadmijev oksid na splošno resno ogrožata zdravje. Zlasti kadmijev oksid je bil uvrščen v kategorijo 2 rakotvornih, mutagenih ali za razmnoževanje strupenih snovi. Splošno priznano je tudi, da je kadmij v gnojilih daleč najpomembnejši vir vnosa kadmija v tla in prehransko verigo.

| (31) | Kar zadeva kadmij v gnojilih, se najpomembnejše informacije o oceni tveganja, ki jo je opravila Avstrija, lahko povzamejo, kot sledi:






  — | kar zadeva vodo, poročilo pravi, da „če se gnojilo uporablja s povprečno koncentracijo 25 mg Cd/kg P2O5, je vrednost PKBU (10) presežena tako zdaj kot čez 100 let“; |
| --- | --- | --- |

(31)

Kar zadeva kadmij v gnojilih, se najpomembnejše informacije o oceni tveganja, ki jo je opravila Avstrija, lahko povzamejo, kot sledi:

—

kar zadeva vodo, poročilo pravi, da „če se gnojilo uporablja s povprečno koncentracijo 25 mg Cd/kg P2O5, je vrednost PKBU (10) presežena tako zdaj kot čez 100 let“;

| — | kar zadeva tla, poročilo pravi, da „če se gnojilo uporablja s povprečno koncentracijo 25 mg Cd/kg P2O5 ali 90 mg Cd/kg P2O5, je vrednost PKBU presežena tako zdaj kot čez 100 let“. |
| --- | --- |

—

kar zadeva tla, poročilo pravi, da „če se gnojilo uporablja s povprečno koncentracijo 25 mg Cd/kg P2O5 ali 90 mg Cd/kg P2O5, je vrednost PKBU presežena tako zdaj kot čez 100 let“.

| (32) | Jasno je, da se ti sklepi nanašajo na specifične razmere avstrijskih tal ter na podnebne razmere, ki prevladujejo v Avstriji. |
| --- | --- |

(32)

Jasno je, da se ti sklepi nanašajo na specifične razmere avstrijskih tal ter na podnebne razmere, ki prevladujejo v Avstriji.

| (33) | Ocena tveganja, ki jo je opravila Avstrija, v zaključku kaže, da vrednost PKO (predvidena koncentracija v okolju) za kadmij iz mineralnih gnojil v Avstriji presega vrednost PKBU (11) (predvidena koncentracija brez učinka) za vodo v večini regij v preiskavi. To velja tudi za tla v 5 % od 52 avstrijskih obdelovalnih regij, če se uporabljajo vrednosti, ki jih lahko absorbirajo organizmi. Po mnenju avstrijskih organov oblasti to v skladu z metodologijo Evropske skupnosti za ocenjevanje tveganja pomeni, da je snov skrb zbujajoča in da je treba sprejeti nadaljnje ukrepe. |
| --- | --- |

(33)

Ocena tveganja, ki jo je opravila Avstrija, v zaključku kaže, da vrednost PKO (predvidena koncentracija v okolju) za kadmij iz mineralnih gnojil v Avstriji presega vrednost PKBU (11) (predvidena koncentracija brez učinka) za vodo v večini regij v preiskavi. To velja tudi za tla v 5 % od 52 avstrijskih obdelovalnih regij, če se uporabljajo vrednosti, ki jih lahko absorbirajo organizmi. Po mnenju avstrijskih organov oblasti to v skladu z metodologijo Evropske skupnosti za ocenjevanje tveganja pomeni, da je snov skrb zbujajoča in da je treba sprejeti nadaljnje ukrepe.

| (34) | Ocena tveganja, ki so jo predložili avstrijski organi oblasti, je bila opravljena v skladu s postopki in metodologijo, določenimi na ravni Skupnosti, ki naj bi zagotavljali visoko stopnjo zanesljivosti pridobljenih informacij. |
| --- | --- |

(34)

Ocena tveganja, ki so jo predložili avstrijski organi oblasti, je bila opravljena v skladu s postopki in metodologijo, določenimi na ravni Skupnosti, ki naj bi zagotavljali visoko stopnjo zanesljivosti pridobljenih informacij.

| (35) | Komisija je že preučila informacije v oceni tveganja v okviru Direktive 2002/366/ES, ki je Avstriji dovolila, da ohrani nacionalne določbe do 31. decembra 2005. |
| --- | --- |

(35)

Komisija je že preučila informacije v oceni tveganja v okviru Direktive 2002/366/ES, ki je Avstriji dovolila, da ohrani nacionalne določbe do 31. decembra 2005.

| (36) | Avstrija v letu 2005 ni predložila drugih znanstvenih in tehničnih podatkov. Proces kopičenja poteka počasi in se v triletnem obdobju znatno ne spremeni. Zato se lahko šteje, da so razmere podobne tistim iz leta 2002. |
| --- | --- |

(36)

Avstrija v letu 2005 ni predložila drugih znanstvenih in tehničnih podatkov. Proces kopičenja poteka počasi in se v triletnem obdobju znatno ne spremeni. Zato se lahko šteje, da so razmere podobne tistim iz leta 2002.

| (37) | Veljavnost podatkov, ki jih je poslala Avstrija, je potrjena z naslednjo znanstveno osnovo, na kateri temelji priprava predloga Komisije o kadmiju v gnojilih:






  — | mnenje, ki ga je 24. septembra 2002 podal SCTEE (12) (zdaj preimenovan v SCHER (13)), o kopičenju kadmija na kmetijskih zemljiščih, ki je posledica uporabe gnojil. To mnenje je temeljilo na poročilih o oceni tveganja devetih držav članic, ki obravnavajo samo kopičenje, in ne morebitnih tveganj za zdravje in okolje; SCTEE je ugotovil, da ni treba omejevati vsebnosti kadmija v gnojilih za preprečevanje kopičenja kadmija v zemlji; |
| --- | --- | --- |

(37)

Veljavnost podatkov, ki jih je poslala Avstrija, je potrjena z naslednjo znanstveno osnovo, na kateri temelji priprava predloga Komisije o kadmiju v gnojilih:

—

mnenje, ki ga je 24. septembra 2002 podal SCTEE (12) (zdaj preimenovan v SCHER (13)), o kopičenju kadmija na kmetijskih zemljiščih, ki je posledica uporabe gnojil. To mnenje je temeljilo na poročilih o oceni tveganja devetih držav članic, ki obravnavajo samo kopičenje, in ne morebitnih tveganj za zdravje in okolje; SCTEE je ugotovil, da ni treba omejevati vsebnosti kadmija v gnojilih za preprečevanje kopičenja kadmija v zemlji;

| — | končni osnutek splošne ocene tveganja za kadmij in kadmijev oksid, ki je bil pripravljen septembra 2004 v skladu z Uredbo Sveta (EGS) št. 793/93 (14) in obravnava vse vire kadmija. Osnutek podpira mnenje SCTEE o kopičenju v zemlji. Čeprav pravi, da prispevek kadmija v gnojilih sam po sebi ne more zadostovati za to, da bi povzročil huda in takojšnja tveganja za zdravje ljudi ali za okolje, je potrebna previdnost, saj tveganja za zdravje ljudi ni mogoče izključiti v vseh lokalnih in regionalnih okoliščinah zaradi velike raznovrstnosti koncentracij kadmija v hrani, prehranjevalnih navad in stanja prehranjenosti. |
| --- | --- |

—

končni osnutek splošne ocene tveganja za kadmij in kadmijev oksid, ki je bil pripravljen septembra 2004 v skladu z Uredbo Sveta (EGS) št. 793/93 (14) in obravnava vse vire kadmija. Osnutek podpira mnenje SCTEE o kopičenju v zemlji. Čeprav pravi, da prispevek kadmija v gnojilih sam po sebi ne more zadostovati za to, da bi povzročil huda in takojšnja tveganja za zdravje ljudi ali za okolje, je potrebna previdnost, saj tveganja za zdravje ljudi ni mogoče izključiti v vseh lokalnih in regionalnih okoliščinah zaradi velike raznovrstnosti koncentracij kadmija v hrani, prehranjevalnih navad in stanja prehranjenosti.

Predlog Komisije o kadmiju v gnojilih je bil pred sprejetjem končne različice splošne ocene tveganja o kadmiju in kadmijevem oksidu ter nadaljevanjem dela na področju ukrepov za zmanjšanje tveganja nekajkrat odložen.

| (38) | Zato Komisija, potem ko je ponovno preučila znanstvene dokaze v luči avstrijskega zahtevka, meni, da so avstrijski organi oblasti dokazali, da gnojila, ki vsebujejo kadmij, pomenijo tveganja za okolje in zdravje ljudi ter da so nacionalne določbe, o katerih so jo uradno obvestili avstrijski organi oblasti in katerih cilj je čim bolj omejiti izpostavljenost avstrijskega okolja gnojilom, ki vsebujejo kadmij, utemeljene. |
| --- | --- |

(38)

Zato Komisija, potem ko je ponovno preučila znanstvene dokaze v luči avstrijskega zahtevka, meni, da so avstrijski organi oblasti dokazali, da gnojila, ki vsebujejo kadmij, pomenijo tveganja za okolje in zdravje ljudi ter da so nacionalne določbe, o katerih so jo uradno obvestili avstrijski organi oblasti in katerih cilj je čim bolj omejiti izpostavljenost avstrijskega okolja gnojilom, ki vsebujejo kadmij, utemeljene.

2.2   Odsotnost samovoljne diskriminacije

| (39) | Na podlagi člena 95(6) mora Komisija preveriti, ali predlagani ukrepi niso sredstvo samovoljne diskriminacije. V skladu z odločitvijo Sodišča odsotnost diskriminacije pomeni, da se nacionalne omejitve trgovine ne smejo uporabljati tako, da bi lahko ustvarjale diskriminacijo za blago z izvorom iz drugih držav članic. |
| --- | --- |

(39)

Na podlagi člena 95(6) mora Komisija preveriti, ali predlagani ukrepi niso sredstvo samovoljne diskriminacije. V skladu z odločitvijo Sodišča odsotnost diskriminacije pomeni, da se nacionalne omejitve trgovine ne smejo uporabljati tako, da bi lahko ustvarjale diskriminacijo za blago z izvorom iz drugih držav članic.

| (40) | Predvidene nacionalne določbe so splošne in se uporabljajo na enak način za nacionalna in uvožena gnojila na podlagi fosforja z oznako ES. Zaradi tega ni dokazov, da bi se lahko uporabljala kot sredstvo samovoljne diskriminacije med gospodarskimi subjekti v Skupnosti. |
| --- | --- |

(40)

Predvidene nacionalne določbe so splošne in se uporabljajo na enak način za nacionalna in uvožena gnojila na podlagi fosforja z oznako ES. Zaradi tega ni dokazov, da bi se lahko uporabljala kot sredstvo samovoljne diskriminacije med gospodarskimi subjekti v Skupnosti.

2.3   Odsotnost prikritega omejevanja trgovine

| (41) | Bolj omejujoči nacionalni ukrepi, ki urejajo sestavo gnojil z oznako ES, ki odstopajo od določb Direktive Skupnosti, ponavadi pomenijo oviro trgovini. Proizvodi, ki se lahko zakonito dajejo v promet povsod drugje v Skupnosti, se ne smejo dajati v promet v zadevni državi članici. Namen koncepta iz člena 95(6) je preprečiti, da bi se nacionalne določbe, ki temeljijo na kriterijih iz odstavkov 4 in 5, uporabljale iz neprimernih razlogov in v resnici pomenile ekonomske ukrepe, sprejete z namenom preprečiti uvoz proizvodov iz drugih držav članic in tako posredno varovati nacionalno proizvodnjo. |
| --- | --- |

(41)

Bolj omejujoči nacionalni ukrepi, ki urejajo sestavo gnojil z oznako ES, ki odstopajo od določb Direktive Skupnosti, ponavadi pomenijo oviro trgovini. Proizvodi, ki se lahko zakonito dajejo v promet povsod drugje v Skupnosti, se ne smejo dajati v promet v zadevni državi članici. Namen koncepta iz člena 95(6) je preprečiti, da bi se nacionalne določbe, ki temeljijo na kriterijih iz odstavkov 4 in 5, uporabljale iz neprimernih razlogov in v resnici pomenile ekonomske ukrepe, sprejete z namenom preprečiti uvoz proizvodov iz drugih držav članic in tako posredno varovati nacionalno proizvodnjo.

| (42) | Kot je bilo že ugotovljeno, je gnojenje zemlje z gnojili, ki vsebujejo kadmij, skrb zbujajoče z vidika varstva okolja in zdravja ljudi. Zato je videti, da je cilj ohranjanja nacionalnih določb varstvo okolja in zdravja ljudi, ne pa ustvarjanje prikritega omejevanja trgovine. |
| --- | --- |

(42)

Kot je bilo že ugotovljeno, je gnojenje zemlje z gnojili, ki vsebujejo kadmij, skrb zbujajoče z vidika varstva okolja in zdravja ljudi. Zato je videti, da je cilj ohranjanja nacionalnih določb varstvo okolja in zdravja ljudi, ne pa ustvarjanje prikritega omejevanja trgovine.

2.4   Odsotnost ovir za delovanje notranjega trga

| (43) | Ne more se razlagati, da ta pogoj prepoveduje odobritev katerega koli nacionalnega ukrepa, ki bi lahko vplival na oblikovanje notranjega trga. Dejansko je lahko vsak nacionalni ukrep, ki odstopa od usklajenega ukrepa, katerega cilj je oblikovanje in delovanje notranjega trga, v svojem bistvu ukrep, ki bi lahko vplival na notranji trg. Zato Komisija meni, da je treba za ohranitev koristnega značaja postopka za odstopanja iz člena 95 Pogodbe ES v okviru člena 95(6) pojem ovire za delovanje notranjega trga razumeti kot nesorazmeren učinek v zvezi z zastavljenim ciljem. |
| --- | --- |

(43)

Ne more se razlagati, da ta pogoj prepoveduje odobritev katerega koli nacionalnega ukrepa, ki bi lahko vplival na oblikovanje notranjega trga. Dejansko je lahko vsak nacionalni ukrep, ki odstopa od usklajenega ukrepa, katerega cilj je oblikovanje in delovanje notranjega trga, v svojem bistvu ukrep, ki bi lahko vplival na notranji trg. Zato Komisija meni, da je treba za ohranitev koristnega značaja postopka za odstopanja iz člena 95 Pogodbe ES v okviru člena 95(6) pojem ovire za delovanje notranjega trga razumeti kot nesorazmeren učinek v zvezi z zastavljenim ciljem.

| (44) | Glede na tveganja za okolje in zdravje ljudi, ki so posledica uporabe gnojil, ki vsebujejo kadmij, na avstrijskih tleh, in ob upoštevanju, da:






  — | kakor je navedeno zgoraj, sta Akt o pristopu in Direktiva 98/97/ES, Avstriji dovoljevala, da še naprej uporablja svoje nacionalne določbe o vsebnosti kadmija v gnojilih do konca pregleda Direktive 76/116/EGS v zvezi z vsebnostjo kadmija v gnojilih, in |
| --- | --- | --- |

(44)

Glede na tveganja za okolje in zdravje ljudi, ki so posledica uporabe gnojil, ki vsebujejo kadmij, na avstrijskih tleh, in ob upoštevanju, da:

—

kakor je navedeno zgoraj, sta Akt o pristopu in Direktiva 98/97/ES, Avstriji dovoljevala, da še naprej uporablja svoje nacionalne določbe o vsebnosti kadmija v gnojilih do konca pregleda Direktive 76/116/EGS v zvezi z vsebnostjo kadmija v gnojilih, in

| — | je Odločba Komisije 2002/366/ES Avstriji dovolila, da ohrani nacionalne določbe do 31. decembra 2005 na podlagi ocene tveganja, ki so jo predložili avstrijski organi oblasti, in |
| --- | --- |

—

je Odločba Komisije 2002/366/ES Avstriji dovolila, da ohrani nacionalne določbe do 31. decembra 2005 na podlagi ocene tveganja, ki so jo predložili avstrijski organi oblasti, in

| — | tekoče delo v okviru Komisije pri približevanju mejnih vrednosti Skupnosti za vsebnost kadmija v gnojilih ne kaže, da bi manj omejevalni ukrepi dovolj zavarovali zdravje in okolje v Avstriji. Ocena tveganja kaže, da posebne talne in podnebne razmere v Avstriji zahtevajo nacionalne določbe za varstvo okolja, ker so nekatera območja bolj občutljiva za vnos kadmija, zlasti zaradi kislega pH avstrijske zemlje. Zaradi kislosti se topnost kadmija poveča, zato bi ga lahko pridelek lažje vsrkal. |
| --- | --- |

—

tekoče delo v okviru Komisije pri približevanju mejnih vrednosti Skupnosti za vsebnost kadmija v gnojilih ne kaže, da bi manj omejevalni ukrepi dovolj zavarovali zdravje in okolje v Avstriji. Ocena tveganja kaže, da posebne talne in podnebne razmere v Avstriji zahtevajo nacionalne določbe za varstvo okolja, ker so nekatera območja bolj občutljiva za vnos kadmija, zlasti zaradi kislega pH avstrijske zemlje. Zaradi kislosti se topnost kadmija poveča, zato bi ga lahko pridelek lažje vsrkal.

Komisija meni, da na tej stopnji pregleda ni dokazov za to, da nacionalne določbe pomenijo nesorazmerno oviro za delovanje notranjega trga glede na zastavljene cilje.

2.5   Časovna omejitev

| (45) | Obdobje, za katero se odobri odstopanje, mora omogočati dovolj časa, da Komisija predlaga, Svet in Evropski parlament pa sprejmeta zakonodajo v zvezi s kadmijem v gnojilih na ravni Skupnosti. Da bi se izognili posledicam morebitnih zamud med medinstitucionalnimi razpravami, naj torej določbe sedanje odločbe ostanejo veljavne, dokler se usklajeni ukrep ne začne uporabljati na ravni EU. |
| --- | --- |

(45)

Obdobje, za katero se odobri odstopanje, mora omogočati dovolj časa, da Komisija predlaga, Svet in Evropski parlament pa sprejmeta zakonodajo v zvezi s kadmijem v gnojilih na ravni Skupnosti. Da bi se izognili posledicam morebitnih zamud med medinstitucionalnimi razpravami, naj torej določbe sedanje odločbe ostanejo veljavne, dokler se usklajeni ukrep ne začne uporabljati na ravni EU.

IV.   SKLEP

| (46) | Glede na zgoraj navedeno je mogoče skleniti, da je zahtevek Republike Avstrije za ohranitev nacionalnih določb, ki so bolj omejujoče kakor določbe Direktive 76/116/EGS v zvezi z vsebnostjo kadmija v gnojilih, kakor je bil predložen 14. junija 2005, sprejemljiv. |
| --- | --- |

(46)

Glede na zgoraj navedeno je mogoče skleniti, da je zahtevek Republike Avstrije za ohranitev nacionalnih določb, ki so bolj omejujoče kakor določbe Direktive 76/116/EGS v zvezi z vsebnostjo kadmija v gnojilih, kakor je bil predložen 14. junija 2005, sprejemljiv.

| (47) | Poleg tega Komisija ugotavlja, da nacionalne določbe:






  — | izpolnjujejo potrebe za varstvo zdravja ljudi in okolja, |
| --- | --- | --- |

(47)

Poleg tega Komisija ugotavlja, da nacionalne določbe:

—

izpolnjujejo potrebe za varstvo zdravja ljudi in okolja,

| — | so sorazmerne z zastavljenimi cilji, |
| --- | --- |

—

so sorazmerne z zastavljenimi cilji,

| — | niso sredstvo samovoljne diskriminacije in |
| --- | --- |

—

niso sredstvo samovoljne diskriminacije in

| — | ne pomenijo prikritega omejevanja trgovine med državami članicami. |
| --- | --- |

—

ne pomenijo prikritega omejevanja trgovine med državami članicami.

Zato Komisija meni, da se lahko odobrijo –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Z odstopanjem od Uredbe (ES) št. 2003/2003 se odobrijo avstrijske določbe, ki v Avstriji prepovedujejo dajanje v promet fosfornih mineralnih gnojil (ki vsebujejo 5 % P2O5 ali več) z vsebnostjo kadmija, ki presega 75 mg/kg P2O5.

Odstopanje se uporablja, dokler se na ravni Skupnosti ne bodo uporabljali usklajeni ukrepi o kadmiju v gnojilih.

Člen 2

Ta odločba je naslovljena na Republiko Avstrijo.

V Bruslju, 3. januarja 2006

Za Komisijo

Günter VERHEUGEN

Podpredsednik

---

(1)  UL L 24, 30.1.1976, str. 21. Direktiva, kakor je bil nazadnje spremenjena z Aktom o pristopu iz leta 2003.

1

(2)  UL L 132, 17.5.2002, str. 65.

2

(3)  UL L 304, 21.11.2003, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 2076/2004 (UL L 359, 4.12.2004, str. 25).

3

(4)  UL C 241, 29.8.1994, str. 35 in str. 305.

4

(5)  UL L 18, 23.1.1999, str. 60.

5

(6)  Zvezni uradni list Republike Avstrije, št. 100/2004, serija II, z dne 27. februarja 2004.

6

(7)  Zvezni uradni list Republike Avstrije, št. 1007/1994, izdaja 309 z dne 21. decembra 1994, str. 7235.

7

(8)  UL C 197, 12.8.2005, str. 2.

8

(9)  Avstrijska Zvezna agencija za okolje, „Ocena tveganja za kadmij v Avstriji na podlagi priporočil ERM“, 10. oktobra 2000 (podjetje ERM (Environmental Resources Management) je svetovalec, ki je razvil metodologijo za ocenjevanje tveganja).

9

(10)  PKBU = predvidena koncentracija brez učinka.

10

(11)  To pomeni, da se bodo pojavili škodljivi učinki.

11

(12)  Znanstveni odbor za strupenost, strupenost za ekosisteme in okolje

12

(13)  Znanstveni odbor za tveganja za zdravje in okoljska tveganja

13

(14)  UL L 84, 5.4.1993, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1882/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 284, 31.10.2003, str. 1).

14

---