# Europos Sąjungos L 105/2006

| | ISSN 1725-5120 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | L 105 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Teisės aktai | 49 tomas2006m. balandžio 13d. |

ISSN 1725-5120

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

L 105

Leidimas lietuvių kalba

Teisės aktai

49 tomas2006m. balandžio 13d.

---

| Turinys | | I   Aktai, kuriuos skelbti privaloma | Puslapis |
| --- | --- | --- | --- |
| | * | 2006 m. kovo 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 562/2006, nustatantis taisyklių, reglamentuojančių asmenų judėjimą per sienas, Bendrijos kodeksą (Šengeno sienų kodeksas) | 1 |
| | * | 2006 m. kovo 13 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 563/2006 dėl Europos bendrijos ir Saliamono Salų partnerystės susitarimo dėl žvejybos Saliamono Salų pakrančių vandenyse sudarymo | 33 |
| Europos Bendrijos ir Saliamono Salų partnerystės susitarimas dėl žvejybos Saliamono Salų pakrančių vandenyse | 34 |
| | * | 2006 m. kovo 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2006/24/EB dėl duomenų, generuojamų arba tvarkomų teikiant viešai prieinamas elektroninių ryšių paslaugas arba viešuosius ryšių tinklus, saugojimo ir iš dalies keičianti Direktyvą 2002/58/EB | 54 |

Turinys

I   Aktai, kuriuos skelbti privaloma

Puslapis

*

2006 m. kovo 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 562/2006, nustatantis taisyklių, reglamentuojančių asmenų judėjimą per sienas, Bendrijos kodeksą (Šengeno sienų kodeksas)

1

*

2006 m. kovo 13 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 563/2006 dėl Europos bendrijos ir Saliamono Salų partnerystės susitarimo dėl žvejybos Saliamono Salų pakrančių vandenyse sudarymo

33

Europos Bendrijos ir Saliamono Salų partnerystės susitarimas dėl žvejybos Saliamono Salų pakrančių vandenyse

34

*

2006 m. kovo 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2006/24/EB dėl duomenų, generuojamų arba tvarkomų teikiant viešai prieinamas elektroninių ryšių paslaugas arba viešuosius ryšių tinklus, saugojimo ir iš dalies keičianti Direktyvą 2002/58/EB

54

| | | Klaidų ištaisymas |
| --- | --- | --- |
| | * | 2004 m. lapkričio 16 d. Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 2028/2004, iš dalies keičiančio Reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1150/2000, įgyvendinantį Sprendimą 94/728/EB, Euratomas dėl Bendrijų nuosavų išteklių sistemos, klaidų ištaisymas (OL L 352, 2004 11 27) | 64 |
| | * | 2005 m. rugsėjo 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2005/35/EB dėl taršos iš laivų ir sankcijų už pažeidimus įvedimo klaidų ištaisymas (OL L 255, 2005 9 30) | 65 |
| | * | 1996 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 96/74/EB dėl tekstilės pavadinimų klaidų ištaisymas (OL L 32, 1997 2 3)
  (Specialusis leidimas lietuvių kalba, 13 skyrius, 18 tomas, p. 226) | 66 |

Klaidų ištaisymas

*

2004 m. lapkričio 16 d. Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 2028/2004, iš dalies keičiančio Reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1150/2000, įgyvendinantį Sprendimą 94/728/EB, Euratomas dėl Bendrijų nuosavų išteklių sistemos, klaidų ištaisymas (OL L 352, 2004 11 27)

64

*

2005 m. rugsėjo 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2005/35/EB dėl taršos iš laivų ir sankcijų už pažeidimus įvedimo klaidų ištaisymas (OL L 255, 2005 9 30)

65

*

1996 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 96/74/EB dėl tekstilės pavadinimų klaidų ištaisymas (OL L 32, 1997 2 3)
  (Specialusis leidimas lietuvių kalba, 13 skyrius, 18 tomas, p. 226)

(Specialusis leidimas lietuvių kalba, 13 skyrius, 18 tomas, p. 226)

66

| LT | Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.
  Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė. |
| --- | --- |

LT

Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.

Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė.

---

I Aktai, kuriuos skelbti privaloma

| 13.4.2006 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 105/1 |
| --- | --- | --- | --- |

13.4.2006

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 105/1

---

EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 562/2006

2006 m. kovo 15 d.

nustatantis taisyklių, reglamentuojančių asmenų judėjimą per sienas, Bendrijos kodeksą (Šengeno sienų kodeksas)

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SAJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 62 straipsnio 1 dalį ir 2 dalies a punktą,

atsižvelgdami į Komisijos pasiūlymą,

laikydamiesi Sutarties 251 straipsnyje nustatytos tvarkos (1),

kadangi:

| (1) | Pagal Sutarties 62 straipsnio 1 dalį priemonių, skirtų užtikrinti, kad nebus jokios asmenų kontrolės jiems kertant vidaus sienas, patvirtinimas yra Sąjungos tikslo sukurti vidaus sienų neturinčią erdvę, kurioje, kaip nustatyta Sutarties 14 straipsnyje, užtikrinamas laisvas asmenų judėjimas, sudėtinė dalis. |
| --- | --- |

(1)

Pagal Sutarties 62 straipsnio 1 dalį priemonių, skirtų užtikrinti, kad nebus jokios asmenų kontrolės jiems kertant vidaus sienas, patvirtinimas yra Sąjungos tikslo sukurti vidaus sienų neturinčią erdvę, kurioje, kaip nustatyta Sutarties 14 straipsnyje, užtikrinamas laisvas asmenų judėjimas, sudėtinė dalis.

| (2) | Pagal Sutarties 61 straipsnį erdvės, kurioje asmenys gali laisvai judėti, kūrimas turėtų būti derinamas su kitomis priemonėmis. Kaip nustatyta Sutarties 62 straipsnio 2 dalyje, tokia priemonė yra bendra išorės sienų kirtimo politika. |
| --- | --- |

(2)

Pagal Sutarties 61 straipsnį erdvės, kurioje asmenys gali laisvai judėti, kūrimas turėtų būti derinamas su kitomis priemonėmis. Kaip nustatyta Sutarties 62 straipsnio 2 dalyje, tokia priemonė yra bendra išorės sienų kirtimo politika.

| (3) | Patvirtinant bendras priemones dėl vidaus sienas kertančių asmenų ir išorės sienų kontrolės, turėtų būti atspindėta į Europos Sąjungos sistemą integruota Šengeno acquis, ypač Konvencijos dėl 1985 m. birželio 14 d. Šengeno susitarimo, sudaryto tarp Beniliukso ekonominės sąjungos valstybių, Vokietijos Federacinės Respublikos ir Prancūzijos Respublikos vyriausybių, dėl laipsniško jų bendrų sienų kontrolės panaikinimo įgyvendinimo (2) ir Bendrojo vadovo (3) atitinkamos nuostatos. |
| --- | --- |

(3)

Patvirtinant bendras priemones dėl vidaus sienas kertančių asmenų ir išorės sienų kontrolės, turėtų būti atspindėta į Europos Sąjungos sistemą integruota Šengeno acquis, ypač Konvencijos dėl 1985 m. birželio 14 d. Šengeno susitarimo, sudaryto tarp Beniliukso ekonominės sąjungos valstybių, Vokietijos Federacinės Respublikos ir Prancūzijos Respublikos vyriausybių, dėl laipsniško jų bendrų sienų kontrolės panaikinimo įgyvendinimo (2) ir Bendrojo vadovo (3) atitinkamos nuostatos.

| (4) | Išorės sienų kontrolės srityje teisės aktų „bendro kodekso“ sukūrimas, visų pirma konsoliduojant ir rengiant acquis, yra viena iš svarbiausių bendros išorės sienų valdymo politikos, apibrėžtos 2002 m. gegužės 7 d. Komisijos komunikate „Europos Sąjungos valstybių narių bendro išorės sienų valdymo link“, sudedamųjų dalių. Šis tikslas buvo įtrauktas į 2002 m. birželio 13 d. Tarybos patvirtintą „Europos Sąjungos valstybių narių išorės sienų valdymo planą“, kuriam buvo pritarta 2002 m. birželio 21–22 d. Sevilijos Europos Vadovų Taryboje bei 2003 m. birželio 19–20 d. Salonikų Europos Vadovų Taryboje. |
| --- | --- |

(4)

Išorės sienų kontrolės srityje teisės aktų „bendro kodekso“ sukūrimas, visų pirma konsoliduojant ir rengiant acquis, yra viena iš svarbiausių bendros išorės sienų valdymo politikos, apibrėžtos 2002 m. gegužės 7 d. Komisijos komunikate „Europos Sąjungos valstybių narių bendro išorės sienų valdymo link“, sudedamųjų dalių. Šis tikslas buvo įtrauktas į 2002 m. birželio 13 d. Tarybos patvirtintą „Europos Sąjungos valstybių narių išorės sienų valdymo planą“, kuriam buvo pritarta 2002 m. birželio 21–22 d. Sevilijos Europos Vadovų Taryboje bei 2003 m. birželio 19–20 d. Salonikų Europos Vadovų Taryboje.

| (5) | Asmenų judėjimo per sienas bendrų taisyklių apibrėžimas nekvestionuoja ir nepažeidžia laisvo judėjimo teisių, kuriomis naudojasi Sąjungos piliečiai bei jų šeimos nariai ir trečiųjų šalių piliečiai bei jų šeimos nariai, kurie pagal Bendrijos bei jos valstybių narių ir tų trečiųjų šalių susitarimus naudojasi tokiomis pačiomis laisvo judėjimo teisėmis, kaip Sąjungos piliečiai. |
| --- | --- |

(5)

Asmenų judėjimo per sienas bendrų taisyklių apibrėžimas nekvestionuoja ir nepažeidžia laisvo judėjimo teisių, kuriomis naudojasi Sąjungos piliečiai bei jų šeimos nariai ir trečiųjų šalių piliečiai bei jų šeimos nariai, kurie pagal Bendrijos bei jos valstybių narių ir tų trečiųjų šalių susitarimus naudojasi tokiomis pačiomis laisvo judėjimo teisėmis, kaip Sąjungos piliečiai.

| (6) | Sienų kontrole yra suinteresuota ne tik valstybė narė, prie kurios išorės sienų ji vykdoma, bet ir visos valstybės narės, kurios panaikino vidaus sienų kontrolę. Sienų kontrolė turėtų padėti kovojant su nelegalia imigracija bei prekyba žmonėmis ir neleisti kilti grėsmei valstybių narių vidaus saugumui, viešajai tvarkai, visuomenės sveikatai ir tarptautiniams santykiams. |
| --- | --- |

(6)

Sienų kontrole yra suinteresuota ne tik valstybė narė, prie kurios išorės sienų ji vykdoma, bet ir visos valstybės narės, kurios panaikino vidaus sienų kontrolę. Sienų kontrolė turėtų padėti kovojant su nelegalia imigracija bei prekyba žmonėmis ir neleisti kilti grėsmei valstybių narių vidaus saugumui, viešajai tvarkai, visuomenės sveikatai ir tarptautiniams santykiams.

| (7) | Patikrinimai kertant sieną turėtų būti atliekami tokiu būdu, kad nebūtų pakenkta žmogiškajam orumui. Sienų kontrolė turėtų būti vykdoma profesionaliai bei pagarbiai ir proporcingai atitikti siekiamus tikslus. |
| --- | --- |

(7)

Patikrinimai kertant sieną turėtų būti atliekami tokiu būdu, kad nebūtų pakenkta žmogiškajam orumui. Sienų kontrolė turėtų būti vykdoma profesionaliai bei pagarbiai ir proporcingai atitikti siekiamus tikslus.

| (8) | Sienų kontrolė apima ne tik asmenų patikrinimus sienos perėjimo punktuose ir sienų stebėjimą tarp šių sienos perėjimo punktų, bet ir pavojaus vidaus saugumui bei grėsmės, galinčios turėti įtakos išorės sienų saugumui, analizę. Todėl būtina nustatyti sąlygas, kriterijus ir išsamias nuostatas, reglamentuojančias patikrinimus sienos perėjimo punktuose ir stebėjimą. |
| --- | --- |

(8)

Sienų kontrolė apima ne tik asmenų patikrinimus sienos perėjimo punktuose ir sienų stebėjimą tarp šių sienos perėjimo punktų, bet ir pavojaus vidaus saugumui bei grėsmės, galinčios turėti įtakos išorės sienų saugumui, analizę. Todėl būtina nustatyti sąlygas, kriterijus ir išsamias nuostatas, reglamentuojančias patikrinimus sienos perėjimo punktuose ir stebėjimą.

| (9) | Siekiant išvengti užsitęsusio laukimo sienos perėjimo punktuose, išskirtinių ir nenumatytų aplinkybių atveju reikėtų numatyti patikrinimų prie išorės sienų sušvelninimą. Sušvelninus patikrinimus kertant sieną, išlieka prievolė sistemingai antspauduoti trečiųjų šalių piliečių dokumentus. Antspaudavimu galima patikimai nustatyti sienos kirtimo datą ir vietą, bet ne visuomet patvirtinama, kad buvo panaudotos visos privalomos kelionės dokumentų kontrolės priemonės. |
| --- | --- |

(9)

Siekiant išvengti užsitęsusio laukimo sienos perėjimo punktuose, išskirtinių ir nenumatytų aplinkybių atveju reikėtų numatyti patikrinimų prie išorės sienų sušvelninimą. Sušvelninus patikrinimus kertant sieną, išlieka prievolė sistemingai antspauduoti trečiųjų šalių piliečių dokumentus. Antspaudavimu galima patikimai nustatyti sienos kirtimo datą ir vietą, bet ne visuomet patvirtinama, kad buvo panaudotos visos privalomos kelionės dokumentų kontrolės priemonės.

| (10) | Siekiant sutrumpinti laukimo laiką asmenims, kurie naudojasi Bendrijos laisvo judėjimo teise, sienos perėjimo punktuose, kur leidžia sąlygos, turėtų būti įrengtos atskiros juostos, pažymėtos vienodais ženklais visose valstybėse narėse. Atskiros juostos turėtų būti įrengtos tarptautiniuose oro uostuose. Prireikus ir jei tai leidžia vietos aplinkybės, valstybės narės turėtų apsvarstyti atskirų juostų jūrų ir sausumos sienos perėjimo punktuose įrengimo galimybę. |
| --- | --- |

(10)

Siekiant sutrumpinti laukimo laiką asmenims, kurie naudojasi Bendrijos laisvo judėjimo teise, sienos perėjimo punktuose, kur leidžia sąlygos, turėtų būti įrengtos atskiros juostos, pažymėtos vienodais ženklais visose valstybėse narėse. Atskiros juostos turėtų būti įrengtos tarptautiniuose oro uostuose. Prireikus ir jei tai leidžia vietos aplinkybės, valstybės narės turėtų apsvarstyti atskirų juostų jūrų ir sausumos sienos perėjimo punktuose įrengimo galimybę.

| (11) | Valstybės narės turėtų užtikrinti, kad išorės sienų kontrolės tvarka nesudarytų didelių kliūčių prekybos ir socialiniams bei kultūros mainams. Tam tikslui jos turėtų panaudoti atitinkamą personalo skaičių ir išteklius. |
| --- | --- |

(11)

Valstybės narės turėtų užtikrinti, kad išorės sienų kontrolės tvarka nesudarytų didelių kliūčių prekybos ir socialiniams bei kultūros mainams. Tam tikslui jos turėtų panaudoti atitinkamą personalo skaičių ir išteklius.

| (12) | Valstybės narės turėtų paskirti nacionalinę tarnybą ar tarnybas, atsakingas už sienos kontrolės uždavinių vykdymą pagal jų nacionalinius teisės aktus. Kai vienoje valstybėje narėje yra daugiau nei viena atsakinga tarnyba, jos turėtų glaudžiai ir nuolat bendradarbiauti. |
| --- | --- |

(12)

Valstybės narės turėtų paskirti nacionalinę tarnybą ar tarnybas, atsakingas už sienos kontrolės uždavinių vykdymą pagal jų nacionalinius teisės aktus. Kai vienoje valstybėje narėje yra daugiau nei viena atsakinga tarnyba, jos turėtų glaudžiai ir nuolat bendradarbiauti.

| (13) | Su sienų kontrole susijusį valstybių narių operatyvų bendradarbiavimą ir tarpusavio pagalbą turėtų valdyti ir koordinuoti Europos operatyvaus bendradarbiavimo dėl valstybių narių išorės sienų valdymo agentūra, įsteigta Reglamentu (EB) Nr. 2007/2004 (4). |
| --- | --- |

(13)

Su sienų kontrole susijusį valstybių narių operatyvų bendradarbiavimą ir tarpusavio pagalbą turėtų valdyti ir koordinuoti Europos operatyvaus bendradarbiavimo dėl valstybių narių išorės sienų valdymo agentūra, įsteigta Reglamentu (EB) Nr. 2007/2004 (4).

| (14) | Šis reglamentas netrukdo patikrinimams, vykdomiems pagal bendruosius policijos įgaliojimus, ir asmenų atžvilgiu vykdomiems su saugumu susijusiems patikrinimams, kurie yra tokie patys, kaip ir vykdomi vidaus skrydžių atvejais, valstybių narių galimybėms vykdyti išskirtinį bagažo patikrinimą pagal 1991 m. gruodžio 19 d. Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 3925/91 dėl Bendrijos vidaus reisais skrendančių asmenų salone ir krovinių skyriuje turimo bagažo bei per Bendrijos vidaus jūras persikeliančių asmenų bagažo tikrinimo ir taikomų formalumų panaikinimo (5), ir nacionaliniams teisės aktams dėl kelionės ar asmens tapatybės dokumentų nešiojimosi arba asmenims taikomo reikalavimo pranešti valdžios institucijoms apie savo buvimą atitinkamos valstybės narės teritorijoje. |
| --- | --- |

(14)

Šis reglamentas netrukdo patikrinimams, vykdomiems pagal bendruosius policijos įgaliojimus, ir asmenų atžvilgiu vykdomiems su saugumu susijusiems patikrinimams, kurie yra tokie patys, kaip ir vykdomi vidaus skrydžių atvejais, valstybių narių galimybėms vykdyti išskirtinį bagažo patikrinimą pagal 1991 m. gruodžio 19 d. Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 3925/91 dėl Bendrijos vidaus reisais skrendančių asmenų salone ir krovinių skyriuje turimo bagažo bei per Bendrijos vidaus jūras persikeliančių asmenų bagažo tikrinimo ir taikomų formalumų panaikinimo (5), ir nacionaliniams teisės aktams dėl kelionės ar asmens tapatybės dokumentų nešiojimosi arba asmenims taikomo reikalavimo pranešti valdžios institucijoms apie savo buvimą atitinkamos valstybės narės teritorijoje.

| (15) | Valstybės narės taip pat turėtų turėti galimybę, iškilus rimtai grėsmei jos viešajai tvarkai ar vidaus saugumui, laikinai atnaujinti savo vidaus sienų kontrolę. Kad būtų užtikrinta, jog ši priemonė yra išimtinė ir taikoma laikantis proporcingumo principo, privalu nustatyti tokio atnaujinimo sąlygas ir tvarką. Sienų kontrolės laikino atnaujinimo apimtis ir trukmė turėtų būti apribotos iki minimumo, reikalingo apsisaugoti nuo šios grėsmės. |
| --- | --- |

(15)

Valstybės narės taip pat turėtų turėti galimybę, iškilus rimtai grėsmei jos viešajai tvarkai ar vidaus saugumui, laikinai atnaujinti savo vidaus sienų kontrolę. Kad būtų užtikrinta, jog ši priemonė yra išimtinė ir taikoma laikantis proporcingumo principo, privalu nustatyti tokio atnaujinimo sąlygas ir tvarką. Sienų kontrolės laikino atnaujinimo apimtis ir trukmė turėtų būti apribotos iki minimumo, reikalingo apsisaugoti nuo šios grėsmės.

| (16) | Teritorijoje, kurioje asmenys gali laisvai judėti, vidaus sienų kontrolės atnaujinimas turi likti išimtimi. Sienų kontrolė neturėtų būti vykdoma ir formalumai neturėtų būti atliekami vien dėl to, kad siena yra kertama. |
| --- | --- |

(16)

Teritorijoje, kurioje asmenys gali laisvai judėti, vidaus sienų kontrolės atnaujinimas turi likti išimtimi. Sienų kontrolė neturėtų būti vykdoma ir formalumai neturėtų būti atliekami vien dėl to, kad siena yra kertama.

| (17) | Turėtų būti priimtos nuostatos, kurios leistų Komisijai pritaikyti tam tikras išsamias praktines taisykles, reglamentuojančias sienų kontrolę. Tokiais atvejais priemonių, reikalingų šiam reglamentui įgyvendinti, turėtų būti imtasi laikantis 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimo 1999/468/EB, nustatančio Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką (6). |
| --- | --- |

(17)

Turėtų būti priimtos nuostatos, kurios leistų Komisijai pritaikyti tam tikras išsamias praktines taisykles, reglamentuojančias sienų kontrolę. Tokiais atvejais priemonių, reikalingų šiam reglamentui įgyvendinti, turėtų būti imtasi laikantis 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimo 1999/468/EB, nustatančio Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką (6).

| (18) | Taip pat turėtų būti priimtos nuostatos, kurios leistų valstybėms narėms pranešti Komisijai apie kitų išsamių taisyklių, reglamentuojančių sienų kontrolę, pasikeitimus. |
| --- | --- |

(18)

Taip pat turėtų būti priimtos nuostatos, kurios leistų valstybėms narėms pranešti Komisijai apie kitų išsamių taisyklių, reglamentuojančių sienų kontrolę, pasikeitimus.

| (19) | Kadangi šio reglamento tikslo, t.y. asmenų judėjimui per sienas taikomų taisyklių nustatymo, valstybės narės negali deramai pasiekti ir kadangi to tikslo yra geriau siekti Bendrijos lygmeniu, laikydamasi Sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Bendrija gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nurodytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytam tikslui pasiekti. |
| --- | --- |

(19)

Kadangi šio reglamento tikslo, t.y. asmenų judėjimui per sienas taikomų taisyklių nustatymo, valstybės narės negali deramai pasiekti ir kadangi to tikslo yra geriau siekti Bendrijos lygmeniu, laikydamasi Sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Bendrija gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nurodytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytam tikslui pasiekti.

| (20) | Šiame reglamente gerbiamos pagrindinės teisės ir laikomasi principų, pripažintų visų pirma Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje. Jis turėtų būti įgyvendinamas laikantis valstybių narių įsipareigojimų, susijusių su tarptautine apsauga ir negrąžinimu. |
| --- | --- |

(20)

Šiame reglamente gerbiamos pagrindinės teisės ir laikomasi principų, pripažintų visų pirma Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje. Jis turėtų būti įgyvendinamas laikantis valstybių narių įsipareigojimų, susijusių su tarptautine apsauga ir negrąžinimu.

| (21) | Nukrypstant nuo Sutarties 299 straipsnio, šis reglamentas taikomas tik toms Prancūzijos ir Nyderlandų teritorijoms, kurios yra Europoje. Jis neturi poveikio specifiniams susitarimams, taikomoms Seutai ir Melilijai, kaip apibrėžta Susitarime dėl Ispanijos Karalystės prisijungimo prie Konvencijos, įgyvendinančios 1985 m. birželio 14 d. Šengeno susitarimą (7). |
| --- | --- |

(21)

Nukrypstant nuo Sutarties 299 straipsnio, šis reglamentas taikomas tik toms Prancūzijos ir Nyderlandų teritorijoms, kurios yra Europoje. Jis neturi poveikio specifiniams susitarimams, taikomoms Seutai ir Melilijai, kaip apibrėžta Susitarime dėl Ispanijos Karalystės prisijungimo prie Konvencijos, įgyvendinančios 1985 m. birželio 14 d. Šengeno susitarimą (7).

| (22) | Pagal Protokolo dėl Danijos pozicijos, pridedamo prie Europos Sąjungos sutarties ir Europos bendrijos steigimo sutarties, 1 ir 2 straipsnius Danija nedalyvauja priimant šį reglamentą, jis nėra jai privalomas ir ji neprivalo jo taikyti. Tačiau, kadangi šis reglamentas remiasi Šengeno acquis pagal Europos bendrijos steigimo sutarties trečiosios dalies IV antraštinę dalį, Danija pagal to protokolo 5 straipsnį per šešis mėnesius nuo šio reglamento priėmimo dienos turėtų nuspręsti, ar jį įgyvendins savo nacionalinėje teisėje, ar ne. |
| --- | --- |

(22)

Pagal Protokolo dėl Danijos pozicijos, pridedamo prie Europos Sąjungos sutarties ir Europos bendrijos steigimo sutarties, 1 ir 2 straipsnius Danija nedalyvauja priimant šį reglamentą, jis nėra jai privalomas ir ji neprivalo jo taikyti. Tačiau, kadangi šis reglamentas remiasi Šengeno acquis pagal Europos bendrijos steigimo sutarties trečiosios dalies IV antraštinę dalį, Danija pagal to protokolo 5 straipsnį per šešis mėnesius nuo šio reglamento priėmimo dienos turėtų nuspręsti, ar jį įgyvendins savo nacionalinėje teisėje, ar ne.

| (23) | Kalbant apie Islandiją ir Norvegiją, šiuo reglamentu plėtojamos Šengeno acquis nuostatos pagal Europos Sąjungos Tarybos ir Islandijos Respublikos bei Norvegijos Karalystės sudarytą susitarimą dėl pastarųjų asociacijos įgyvendinant, taikant ir plėtojant Šengeno acquis
   (8), kurios patenka į Tarybos sprendimo 1999/437/EB (9) dėl tam tikrų priemonių taikant tą susitarimą 1 straipsnio A punkte nurodytą sritį. |
| --- | --- |

(23)

Kalbant apie Islandiją ir Norvegiją, šiuo reglamentu plėtojamos Šengeno acquis nuostatos pagal Europos Sąjungos Tarybos ir Islandijos Respublikos bei Norvegijos Karalystės sudarytą susitarimą dėl pastarųjų asociacijos įgyvendinant, taikant ir plėtojant Šengeno acquis
   (8), kurios patenka į Tarybos sprendimo 1999/437/EB (9) dėl tam tikrų priemonių taikant tą susitarimą 1 straipsnio A punkte nurodytą sritį.

| (24) | Turi būti sudarytas susitarimas, kuris leistų Islandijos ir Norvegijos atstovams dalyvauti komitetų, padedančių Komisijai naudotis savo įgyvendinimo įgaliojimais, darbe. Tokio susitarimo galimybė buvo apsvarstyta Europos Sąjungos Tarybos ir Islandijos Respublikos bei Norvegijos Karalystės pasikeitime laiškais dėl komitetų, padedančių Europos Komisijai naudotis savo vykdomaisiais įgaliojimais (10), pridėtame prie pirmiau minėto susitarimo. |
| --- | --- |

(24)

Turi būti sudarytas susitarimas, kuris leistų Islandijos ir Norvegijos atstovams dalyvauti komitetų, padedančių Komisijai naudotis savo įgyvendinimo įgaliojimais, darbe. Tokio susitarimo galimybė buvo apsvarstyta Europos Sąjungos Tarybos ir Islandijos Respublikos bei Norvegijos Karalystės pasikeitime laiškais dėl komitetų, padedančių Europos Komisijai naudotis savo vykdomaisiais įgaliojimais (10), pridėtame prie pirmiau minėto susitarimo.

| (25) | Kalbant apie Šveicariją, šiuo reglamentu plėtojamos Šengeno acquis nuostatos pagal Europos Sąjungos, Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimą dėl Šveicarijos Konfederacijos asociacijos įgyvendinant, taikant ir plėtojant Šengeno acquis, kurios patenka į Sprendimo 1999/437/EB 1 straipsnio A punkte kartu su Tarybos sprendimų 2004/849/EB (11) ir 2004/860/EB (12) 4 straipsnių 1 dalyse nurodytą sritį. |
| --- | --- |

(25)

Kalbant apie Šveicariją, šiuo reglamentu plėtojamos Šengeno acquis nuostatos pagal Europos Sąjungos, Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimą dėl Šveicarijos Konfederacijos asociacijos įgyvendinant, taikant ir plėtojant Šengeno acquis, kurios patenka į Sprendimo 1999/437/EB 1 straipsnio A punkte kartu su Tarybos sprendimų 2004/849/EB (11) ir 2004/860/EB (12) 4 straipsnių 1 dalyse nurodytą sritį.

| (26) | Turi būti sudarytas susitarimas, kuris leistų Šveicarijos atstovams dalyvauti komitetų, padedančių Komisijai naudotis savo įgyvendinimo įgaliojimais, darbe. Tokio susitarimo galimybė buvo apsvarstyta Bendrijos ir Šveicarijos pasikeitime laiškais, pridėtame prie pirmiau minėto susitarimo. |
| --- | --- |

(26)

Turi būti sudarytas susitarimas, kuris leistų Šveicarijos atstovams dalyvauti komitetų, padedančių Komisijai naudotis savo įgyvendinimo įgaliojimais, darbe. Tokio susitarimo galimybė buvo apsvarstyta Bendrijos ir Šveicarijos pasikeitime laiškais, pridėtame prie pirmiau minėto susitarimo.

| (27) | Šiuo reglamentu plėtojamos Šengeno acquis nuostatos, kuriose Jungtinė Karalystė nedalyvauja pagal 2000 m. gegužės 29 d. Tarybos sprendimą 2000/365/EB dėl Jungtinės Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystės prašymo dalyvauti įgyvendinant kai kurias Šengeno acquis nuostatas (13). Todėl Jungtinė Karalystė nedalyvauja šį reglamentą priimant, jis nėra jai privalomas ir ji neprivalo jo taikyti. |
| --- | --- |

(27)

Šiuo reglamentu plėtojamos Šengeno acquis nuostatos, kuriose Jungtinė Karalystė nedalyvauja pagal 2000 m. gegužės 29 d. Tarybos sprendimą 2000/365/EB dėl Jungtinės Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystės prašymo dalyvauti įgyvendinant kai kurias Šengeno acquis nuostatas (13). Todėl Jungtinė Karalystė nedalyvauja šį reglamentą priimant, jis nėra jai privalomas ir ji neprivalo jo taikyti.

| (28) | Šiuo reglamentu plėtojamos Šengeno acquis nuostatas, kuriose Airija nedalyvauja pagal 2002 m. vasario 28 d. Tarybos sprendimą 2002/192/EB dėl Airijos prašymo dalyvauti įgyvendinant kai kurias Šengeno acquis nuostatas (14). Todėl Airija nedalyvauja šį reglamentą priimant, jis nėra jai privalomas ir ji neprivalo jo taikyti. |
| --- | --- |

(28)

Šiuo reglamentu plėtojamos Šengeno acquis nuostatas, kuriose Airija nedalyvauja pagal 2002 m. vasario 28 d. Tarybos sprendimą 2002/192/EB dėl Airijos prašymo dalyvauti įgyvendinant kai kurias Šengeno acquis nuostatas (14). Todėl Airija nedalyvauja šį reglamentą priimant, jis nėra jai privalomas ir ji neprivalo jo taikyti.

| (29) | Šio reglamento 1 straipsnio pirmasis sakinys, 5 straipsnio 4 dalies a punktas, III antraštinė dalis ir tos II antraštinės dalies bei jos priedų nuostatos, kuriose daroma nuoroda į Šengeno informacinę sistemą (SIS), yra nuostatos, kurios remiasi Šengeno acquis ar kitaip su juo susijusios, kaip apibrėžta 2003 m. Stojimo akto 3 straipsnio 2 dalyje, |
| --- | --- |

(29)

Šio reglamento 1 straipsnio pirmasis sakinys, 5 straipsnio 4 dalies a punktas, III antraštinė dalis ir tos II antraštinės dalies bei jos priedų nuostatos, kuriose daroma nuoroda į Šengeno informacinę sistemą (SIS), yra nuostatos, kurios remiasi Šengeno acquis ar kitaip su juo susijusios, kaip apibrėžta 2003 m. Stojimo akto 3 straipsnio 2 dalyje,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

I ANTRAŠTINĖ DALIS

BENDROSIOS NUOSTATOS

1 straipsnis

Reguliavimo dalykas ir principai

Šiame reglamente numatoma, kad nebus asmenų kontrolės jiems kertant Europos Sąjungos valstybių narių vidaus sienas.

Jame nustatomos taisyklės, reglamentuojančios asmenų kontrolę jiems kertant Europos Sąjungos valstybių narių išorės sienas.

2 straipsnis

Apibrėžimai

Šiame reglamente naudojami tokie apibrėžimai:

| 1) | „vidaus sienos“:






  a) | valstybių narių bendros sausumos sienos, įskaitant upių ir ežerų sienas; |
| --- | --- | --- |

1)

„vidaus sienos“:

a)

valstybių narių bendros sausumos sienos, įskaitant upių ir ežerų sienas;

| b) | valstybių narių oro uostai vidaus skrydžiams; |
| --- | --- |

b)

valstybių narių oro uostai vidaus skrydžiams;

| c) | valstybių narių jūrų, upių ir ežerų uostai reguliariam susisiekimui keltais; |
| --- | --- |

c)

valstybių narių jūrų, upių ir ežerų uostai reguliariam susisiekimui keltais;

| 2) | „išorės sienos“ – valstybių narių sausumos sienos, įskaitant upių, ežerų bei jūrų sienas ir jų oro uostus, upių uostus, jūrų uostus bei ežerų uostus, jei tai nėra vidaus sienos; |
| --- | --- |

2)

„išorės sienos“ – valstybių narių sausumos sienos, įskaitant upių, ežerų bei jūrų sienas ir jų oro uostus, upių uostus, jūrų uostus bei ežerų uostus, jei tai nėra vidaus sienos;

| 3) | „vidaus skrydis“ – skrydis tik į valstybių narių teritorijas arba iš jų, nenusileidžiant trečiosios šalies teritorijoje; |
| --- | --- |

3)

„vidaus skrydis“ – skrydis tik į valstybių narių teritorijas arba iš jų, nenusileidžiant trečiosios šalies teritorijoje;

| 4) | „reguliarus susisiekimas keltais“ – susisiekimas tarp tų pačių dviejų ar daugiau uostų, esančių valstybių narių teritorijoje, neįplaukiant į uostus už valstybių narių teritorijos ribų ir vežant keleivius bei transporto priemones pagal viešai skelbiamą tvarkaraštį; |
| --- | --- |

4)

„reguliarus susisiekimas keltais“ – susisiekimas tarp tų pačių dviejų ar daugiau uostų, esančių valstybių narių teritorijoje, neįplaukiant į uostus už valstybių narių teritorijos ribų ir vežant keleivius bei transporto priemones pagal viešai skelbiamą tvarkaraštį;

| 5) | „asmenys, kurie naudojasi Bendrijos laisvo judėjimo teise“:






  a) | Sąjungos piliečiai, kaip apibrėžta Sutarties 17 straipsnio 1 dalyje, ir trečiųjų šalių piliečiai, kurie yra Sąjungos piliečio, besinaudojančio teise laisvai judėti, šeimos nariai, kuriems taikoma 2004 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2004/38/EB dėl Sąjungos piliečių ir jų šeimos narių teisės laisvai judėti ir gyventi valstybių narių teritorijoje (15); |
| --- | --- | --- |

5)

„asmenys, kurie naudojasi Bendrijos laisvo judėjimo teise“:

a)

Sąjungos piliečiai, kaip apibrėžta Sutarties 17 straipsnio 1 dalyje, ir trečiųjų šalių piliečiai, kurie yra Sąjungos piliečio, besinaudojančio teise laisvai judėti, šeimos nariai, kuriems taikoma 2004 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2004/38/EB dėl Sąjungos piliečių ir jų šeimos narių teisės laisvai judėti ir gyventi valstybių narių teritorijoje (15);

| b) | trečiųjų šalių piliečiai ir jų šeimų nariai, nepaisant jų pilietybės, kurie pagal Bendrijos bei jos valstybių narių ir tų trečiųjų šalių susitarimus naudojasi tokiomis pačiomis laisvo judėjimo teisėmis kaip Sąjungos piliečiai; |
| --- | --- |

b)

trečiųjų šalių piliečiai ir jų šeimų nariai, nepaisant jų pilietybės, kurie pagal Bendrijos bei jos valstybių narių ir tų trečiųjų šalių susitarimus naudojasi tokiomis pačiomis laisvo judėjimo teisėmis kaip Sąjungos piliečiai;

| 6) | „trečiosios šalies pilietis“ – asmuo, kuris nėra Sąjungos pilietis, kaip apibrėžta Sutarties 17 straipsnio 1 dalyje, ir kuriam netaikomas šio straipsnio 5 punktas; |
| --- | --- |

6)

„trečiosios šalies pilietis“ – asmuo, kuris nėra Sąjungos pilietis, kaip apibrėžta Sutarties 17 straipsnio 1 dalyje, ir kuriam netaikomas šio straipsnio 5 punktas;

| 7) | „asmuo, dėl kurio buvo priimtas įspėjimas neįsileisti“ – trečiosios šalies pilietis, dėl kurio pagal Šengeno konvencijos 96 straipsnį ir jame nustatytais tikslais į Šengeno informacinę sistemą (SIS) įtrauktas įspėjimas; |
| --- | --- |

7)

„asmuo, dėl kurio buvo priimtas įspėjimas neįsileisti“ – trečiosios šalies pilietis, dėl kurio pagal Šengeno konvencijos 96 straipsnį ir jame nustatytais tikslais į Šengeno informacinę sistemą (SIS) įtrauktas įspėjimas;

| 8) | „sienos perėjimo punktas“ – vieta, kurioje kompetentingų institucijų leidžiama kirsti išorės sienas; |
| --- | --- |

8)

„sienos perėjimo punktas“ – vieta, kurioje kompetentingų institucijų leidžiama kirsti išorės sienas;

| 9) | „sienų kontrolė“ – pagal šį reglamentą ir siekiant šio reglamento tikslų su sienomis susijusi veikla išimtinai esant ketinimui kirsti sieną arba įvykus tokiam kirtimui, neatsižvelgiant į jokias kitas aplinkybes, kuri apima patikrinimus kertant sieną ir sienos stebėjimą; |
| --- | --- |

9)

„sienų kontrolė“ – pagal šį reglamentą ir siekiant šio reglamento tikslų su sienomis susijusi veikla išimtinai esant ketinimui kirsti sieną arba įvykus tokiam kirtimui, neatsižvelgiant į jokias kitas aplinkybes, kuri apima patikrinimus kertant sieną ir sienos stebėjimą;

| 10) | „patikrinimai kertant sieną“ – sienos perėjimo punktuose atliekami patikrinimai, skirti užtikrinti, kad asmenims, įskaitant jų transporto priemones ir jų turimus daiktus, būtų leidžiama atvykti į valstybių narių teritoriją arba iš jos išvykti; |
| --- | --- |

10)

„patikrinimai kertant sieną“ – sienos perėjimo punktuose atliekami patikrinimai, skirti užtikrinti, kad asmenims, įskaitant jų transporto priemones ir jų turimus daiktus, būtų leidžiama atvykti į valstybių narių teritoriją arba iš jos išvykti;

| 11) | „sienų stebėjimas“ – sienų stebėjimas tarp sienos perėjimo punktų ribų ir sienos perėjimo punktų stebėjimas ne nustatytomis jų darbo valandomis, kad būtų užkirstas kelias asmenims išvengti patikrinimų kertant sieną; |
| --- | --- |

11)

„sienų stebėjimas“ – sienų stebėjimas tarp sienos perėjimo punktų ribų ir sienos perėjimo punktų stebėjimas ne nustatytomis jų darbo valandomis, kad būtų užkirstas kelias asmenims išvengti patikrinimų kertant sieną;

| 12) | „antros linijos patikrinimas“ – tolesnis patikrinimas, kurį galima atlikti specialioje vietoje, kuri nėra ta vieta, kurioje tikrinami visi asmenys (pirma linija); |
| --- | --- |

12)

„antros linijos patikrinimas“ – tolesnis patikrinimas, kurį galima atlikti specialioje vietoje, kuri nėra ta vieta, kurioje tikrinami visi asmenys (pirma linija);

| 13) | „sienos apsaugos pareigūnas“ – valstybės pareigūnas, pagal nacionalinę teisę paskirtas į sienos perėjimo punktą arba į prie sienos ar arti sienos esančią vietą, kuris pagal šį reglamentą ir nacionalinę teisę vykdo sienų kontrolės užduotis; |
| --- | --- |

13)

„sienos apsaugos pareigūnas“ – valstybės pareigūnas, pagal nacionalinę teisę paskirtas į sienos perėjimo punktą arba į prie sienos ar arti sienos esančią vietą, kuris pagal šį reglamentą ir nacionalinę teisę vykdo sienų kontrolės užduotis;

| 14) | „vežėjas“ – fizinis ar juridinis asmuo, kuris vykdo asmenų vežimą; |
| --- | --- |

14)

„vežėjas“ – fizinis ar juridinis asmuo, kuris vykdo asmenų vežimą;

| 15) | „leidimas gyventi“:






  a) | visi leidimai gyventi, valstybių narių išduoti pagal vienodą formą, nustatytą 2002 m. birželio 13 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1030/2002, nustatančiu vienodą leidimų apsigyventi trečiųjų šalių piliečiams formą (16); |
| --- | --- | --- |

15)

„leidimas gyventi“:

a)

visi leidimai gyventi, valstybių narių išduoti pagal vienodą formą, nustatytą 2002 m. birželio 13 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1030/2002, nustatančiu vienodą leidimų apsigyventi trečiųjų šalių piliečiams formą (16);

| b) | visi kiti dokumentai, kuriuos valstybės narės išdavė trečiųjų šalių piliečiams, leidžiantys pasilikti jų teritorijoje arba į ją pakartotinai atvykti, išskyrus laikinus leidimus, išduotus tol, kol nagrinėjamas pirmasis prašymas išduoti a punkte nurodytą leidimą gyventi arba prašymas suteikti prieglobstį; |
| --- | --- |

b)

visi kiti dokumentai, kuriuos valstybės narės išdavė trečiųjų šalių piliečiams, leidžiantys pasilikti jų teritorijoje arba į ją pakartotinai atvykti, išskyrus laikinus leidimus, išduotus tol, kol nagrinėjamas pirmasis prašymas išduoti a punkte nurodytą leidimą gyventi arba prašymas suteikti prieglobstį;

| 16) | „kruizinis laivas“ – laivas, kuris plaukia konkrečiu maršrutu pagal iš anksto nustatytą programą, apimančią turistinės veiklos įvairiuose uostuose programą, į kurį kelionės metu keleiviai paprastai neįsodinami ir jiems neleidžiama išsilaipinti; |
| --- | --- |

16)

„kruizinis laivas“ – laivas, kuris plaukia konkrečiu maršrutu pagal iš anksto nustatytą programą, apimančią turistinės veiklos įvairiuose uostuose programą, į kurį kelionės metu keleiviai paprastai neįsodinami ir jiems neleidžiama išsilaipinti;

| 17) | „plaukiojimas pramoginiais laivais“ – naudojimasis pramoginiais laivais sporto ar turizmo tikslais; |
| --- | --- |

17)

„plaukiojimas pramoginiais laivais“ – naudojimasis pramoginiais laivais sporto ar turizmo tikslais;

| 18) | „pakrantės žvejyba“ – žvejyba laivais, kurie kiekvieną dieną arba per 36 valandas sugrįžta į valstybės narės teritorijoje esantį uostą neužsukdami į trečiojoje šalyje esantį uostą; |
| --- | --- |

18)

„pakrantės žvejyba“ – žvejyba laivais, kurie kiekvieną dieną arba per 36 valandas sugrįžta į valstybės narės teritorijoje esantį uostą neužsukdami į trečiojoje šalyje esantį uostą;

| 19) | „grėsmė visuomenės sveikatai“ – liga, galinti sukelti epidemiją, kaip apibrėžta Pasaulio sveikatos organizacijos tarptautinėse sveikatos taisyklėse, ir kitos infekcinės ligos arba užkrečiamos parazitinės ligos, jeigu jos yra apsaugos nuostatų, taikomų valstybių narių piliečiams, objektas. |
| --- | --- |

19)

„grėsmė visuomenės sveikatai“ – liga, galinti sukelti epidemiją, kaip apibrėžta Pasaulio sveikatos organizacijos tarptautinėse sveikatos taisyklėse, ir kitos infekcinės ligos arba užkrečiamos parazitinės ligos, jeigu jos yra apsaugos nuostatų, taikomų valstybių narių piliečiams, objektas.

3 straipsnis

Taikymo sritis

Šis reglamentas taikomas asmenims, kertantiems valstybių narių vidaus ar išorės sienas, nepažeidžiant:

| a) | asmenų, kurie naudojasi Bendrijos laisvo judėjimo teise, teisių; |
| --- | --- |

a)

asmenų, kurie naudojasi Bendrijos laisvo judėjimo teise, teisių;

| b) | pabėgėlių ir asmenų, prašančių tarptautinės apsaugos, teisių, ypač jei tai susiję su negrąžinimu. |
| --- | --- |

b)

pabėgėlių ir asmenų, prašančių tarptautinės apsaugos, teisių, ypač jei tai susiję su negrąžinimu.

II ANTRAŠTINĖ DALIS

IŠORĖS SIENOS

I SKYRIUS

Išorės sienų kirtimas ir atvykimo sąlygos

4 straipsnis

Išorės sienų kirtimas

1.   Išorės sienas galima kirsti tik sienos perėjimo punktuose ir nustatytomis jų darbo valandomis. Sienos perėjimo punktuose, kurie neveikia visą parą, turi būti aiškiai nurodytos darbo valandos.

Pagal 34 straipsnį valstybės narės pateikia Komisijai jų sienos perėjimo punktų sąrašą.

2.   Nukrypstant nuo šio straipsnio 1 dalies, prievolės kirsti išorės sienas tik sienos perėjimo punktuose ir nustatytomis jų darbo valandomis išimtys gali būti daromos:

| a) | dėl plaukiojimo pramoginiais laivais arba pakrantės žvejybos; |
| --- | --- |

a)

dėl plaukiojimo pramoginiais laivais arba pakrantės žvejybos;

| b) | išlipantiems į krantą jūrininkams būti uosto, į kurį atplaukia jų laivai, teritorijoje arba gretimose savivaldybėse; |
| --- | --- |

b)

išlipantiems į krantą jūrininkams būti uosto, į kurį atplaukia jų laivai, teritorijoje arba gretimose savivaldybėse;

| c) | asmenims arba asmenų grupėms ypatingo poreikio atvejais, jei jie turi leidimus, kurių reikalaujama pagal nacionalinius teisės aktus, ir tai neprieštarauja valstybių narių viešosios tvarkos ir vidaus saugumo interesams; |
| --- | --- |

c)

asmenims arba asmenų grupėms ypatingo poreikio atvejais, jei jie turi leidimus, kurių reikalaujama pagal nacionalinius teisės aktus, ir tai neprieštarauja valstybių narių viešosios tvarkos ir vidaus saugumo interesams;

| d) | asmenims ar asmenų grupėms nenumatytais nepaprastosios padėties atvejais. |
| --- | --- |

d)

asmenims ar asmenų grupėms nenumatytais nepaprastosios padėties atvejais.

3.   Nepažeidžiant šio straipsnio 2 dalyje numatytų išimčių ar savo tarptautinių įsipareigojimų apsaugos srityje, valstybės narės pagal savo nacionalinę teisę įveda sankcijas už neleistiną išorės sienų kirtimą ne nustatytuose sienos perėjimo punktuose ir ne nustatytomis jų darbo valandomis. Šios sankcijos yra veiksmingos, proporcingos ir atgrasančios.

5 straipsnis

Trečiųjų šalių piliečių atvykimo sąlygos

1.   Ne ilgiau kaip tris mėnesius per šešių mėnesių laikotarpį trunkančiam buvimui trečiųjų šalių piliečiams nustatomos tokios atvykimo sąlygos:

| a) | jie turi galiojantį kelionės dokumentą ar dokumentus, leidžiančius jiems kirsti sieną; |
| --- | --- |

a)

jie turi galiojantį kelionės dokumentą ar dokumentus, leidžiančius jiems kirsti sieną;

| b) | jie turi galiojančią vizą, jei to reikalaujama pagal 2001 m. kovo 15 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 539/2001, nustatantį trečiųjų šalių, kurių piliečiai, kirsdami išorės sienas, privalo turėti vizas, ir trečiųjų šalių, kurių piliečiams toks reikalavimas netaikomas, sąrašus (17), išskyrus atvejus, kai jie turi galiojantį leidimą gyventi; |
| --- | --- |

b)

jie turi galiojančią vizą, jei to reikalaujama pagal 2001 m. kovo 15 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 539/2001, nustatantį trečiųjų šalių, kurių piliečiai, kirsdami išorės sienas, privalo turėti vizas, ir trečiųjų šalių, kurių piliečiams toks reikalavimas netaikomas, sąrašus (17), išskyrus atvejus, kai jie turi galiojantį leidimą gyventi;

| c) | jie pagrindžia numatomo buvimo tikslą bei sąlygas ir turi pakankamai pragyvenimo lėšų numatomo buvimo laikotarpiui ir grįžimui į kilmės šalį arba vykimui tranzitu į trečiąją šalį, į kurią jie tikrai būtų įleisti, arba gali teisėtai gauti tokių lėšų; |
| --- | --- |

c)

jie pagrindžia numatomo buvimo tikslą bei sąlygas ir turi pakankamai pragyvenimo lėšų numatomo buvimo laikotarpiui ir grįžimui į kilmės šalį arba vykimui tranzitu į trečiąją šalį, į kurią jie tikrai būtų įleisti, arba gali teisėtai gauti tokių lėšų;

| d) | jie nėra asmenys, dėl kurių į SIS yra įtrauktas įspėjimas neįsileisti; |
| --- | --- |

d)

jie nėra asmenys, dėl kurių į SIS yra įtrauktas įspėjimas neįsileisti;

| e) | jie nelaikomi keliančiais grėsmę nei vienos iš valstybių narių viešajai tvarkai, vidaus saugumui, visuomenės sveikatai ar tarptautiniams santykiams, pirmiausia – dėl jų valstybių narių duomenų bazėse nėra įtrauktas įspėjimas neįsileisti dėl išvardintų priežasčių. |
| --- | --- |

e)

jie nelaikomi keliančiais grėsmę nei vienos iš valstybių narių viešajai tvarkai, vidaus saugumui, visuomenės sveikatai ar tarptautiniams santykiams, pirmiausia – dėl jų valstybių narių duomenų bazėse nėra įtrauktas įspėjimas neįsileisti dėl išvardintų priežasčių.

2.   I priede pateiktas pavyzdinis patvirtinančiųjų dokumentų, kurių sienos apsaugos pareigūnas gali reikalauti iš trečiosios šalies piliečio, kad patikrintų, ar jis atitinka 1 dalies c punkte nustatytas sąlygas, sąrašas.

3.   Pragyvenimo lėšos įvertinamos pagal buvimo trukmę bei tikslą ir remiantis vidutinėmis ekonomiško būsto ir maisto kainomis atitinkamoje valstybėje narėje arba valstybėse narėse, dauginant jas iš buvimo dienų skaičiaus.

Valstybės narės praneša Komisijai jų nustatytas orientacines sumas pagal 34 straipsnį.

Įvertinimas, kad turima pakankamai pragyvenimo lėšų, gali būti grindžiamas trečiosios šalies piliečio turimais grynais pinigais, kelionės čekiais ir kredito kortelėmis. Rėmimo deklaracijos, kai tokios deklaracijos numatytos nacionaliniuose teisės aktuose, ir priimančiųjų asmenų garantiniai raštai, nustatyti nacionaliniuose teisės aktuose, jei trečiosios šalies pilietis apsistoja pas priimantįjį asmenį, taip pat gali būti įrodymas, kad turima pakankamai pragyvenimo lėšų.

4.   Nukrypstant nuo 1 dalies:

| a) | trečiųjų šalių piliečiams, kurie atitinka ne visas 1 dalyje numatytas sąlygas, bet turi vienos iš valstybių narių išduotą leidimą gyventi ar pakartotinio atvykimo vizą, arba abu dokumentus, jei jų reikalaujama, leidžiama vykti per kitų valstybių narių teritorijas tranzitu, kad jie galėtų pasiekti leidimą gyventi ar pakartotinio atvykimo vizą išdavusios valstybės narės teritoriją, jeigu jų pavardės nėra įtrauktos į valstybės narės, kurios išorės sienas jie ketina kirsti, nacionalinį neįsileistinų asmenų sąrašą, ir tame sąraše nenurodoma neleisti jiems atvykti ar vykti tranzitu; |
| --- | --- |

a)

trečiųjų šalių piliečiams, kurie atitinka ne visas 1 dalyje numatytas sąlygas, bet turi vienos iš valstybių narių išduotą leidimą gyventi ar pakartotinio atvykimo vizą, arba abu dokumentus, jei jų reikalaujama, leidžiama vykti per kitų valstybių narių teritorijas tranzitu, kad jie galėtų pasiekti leidimą gyventi ar pakartotinio atvykimo vizą išdavusios valstybės narės teritoriją, jeigu jų pavardės nėra įtrauktos į valstybės narės, kurios išorės sienas jie ketina kirsti, nacionalinį neįsileistinų asmenų sąrašą, ir tame sąraše nenurodoma neleisti jiems atvykti ar vykti tranzitu;

| b) | trečiųjų šalių piliečiams, kurie atitinka 1 dalyje, išskyrus b punktą, nurodytas sąlygas ir kurie atvyksta prie sienos, gali būti leidžiama atvykti į valstybių narių teritorijas, jeigu prie sienos jiems išduodama viza pagal 2003 m. vasario 27 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 415/2003 dėl vizų išdavimo pasienyje, įskaitant tokių vizų išdavimą tranzitu vykstantiems jūrininkams (18).
  Prie sienos išduotos vizos įrašomos į sąrašą.
  Jeigu neįmanoma vizos įklijuoti į dokumentą, ji išimties tvarka klijuojama ant atskiro į dokumentą įdedamo lapo. Tokiu atveju privalo būti naudojama vienodo pavyzdžio vizų įklijų forma, nustatyta 2002 m. vasario 18 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 333/2002 dėl vienodo pavyzdžio vizų įklijų formų, valstybių narių išduodamų asmenims, turintiems kelionės dokumentus, kurių nepripažįsta tas įklijų formas rengianti valstybė narė (19). |
| --- | --- |

b)

trečiųjų šalių piliečiams, kurie atitinka 1 dalyje, išskyrus b punktą, nurodytas sąlygas ir kurie atvyksta prie sienos, gali būti leidžiama atvykti į valstybių narių teritorijas, jeigu prie sienos jiems išduodama viza pagal 2003 m. vasario 27 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 415/2003 dėl vizų išdavimo pasienyje, įskaitant tokių vizų išdavimą tranzitu vykstantiems jūrininkams (18).

Prie sienos išduotos vizos įrašomos į sąrašą.

Jeigu neįmanoma vizos įklijuoti į dokumentą, ji išimties tvarka klijuojama ant atskiro į dokumentą įdedamo lapo. Tokiu atveju privalo būti naudojama vienodo pavyzdžio vizų įklijų forma, nustatyta 2002 m. vasario 18 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 333/2002 dėl vienodo pavyzdžio vizų įklijų formų, valstybių narių išduodamų asmenims, turintiems kelionės dokumentus, kurių nepripažįsta tas įklijų formas rengianti valstybė narė (19).

| c) | trečiųjų šalių piliečiams, kurie neatitinka vienos ar kelių 1 dalyje nurodytų sąlygų, valstybė narė gali leisti atvykti į savo teritoriją dėl humanitarinių motyvų, nacionalinių interesų arba tarptautinių įsipareigojimų. Jeigu dėl trečiosios šalies piliečio yra priimtas įspėjimas, kaip nurodyta 1 dalies d punkte, jam leidžianti atvykti valstybė narė apie tai atitinkamai praneša kitoms valstybėms narėms. |
| --- | --- |

c)

trečiųjų šalių piliečiams, kurie neatitinka vienos ar kelių 1 dalyje nurodytų sąlygų, valstybė narė gali leisti atvykti į savo teritoriją dėl humanitarinių motyvų, nacionalinių interesų arba tarptautinių įsipareigojimų. Jeigu dėl trečiosios šalies piliečio yra priimtas įspėjimas, kaip nurodyta 1 dalies d punkte, jam leidžianti atvykti valstybė narė apie tai atitinkamai praneša kitoms valstybėms narėms.

II SKYRIUS

Išorės sienų kontrolė ir atsisakymas leisti atvykti

6 straipsnis

Patikrinimų kertant sienas atlikimas

1.   Sienos apsaugos pareigūnai, vykdydami jiems pavestas pareigas, visapusiškai gerbia žmogiškąjį orumą.

Visos priemonės, kurių imamasi minėtiems pareigūnams vykdant pareigas, yra proporcingos tokiomis priemonėmis siekiamiems tikslams.

2.   Atlikdami patikrinimus kertant sienas, sienos apsaugos pareigūnai nediskriminuoja asmenų dėl lyties, rasinės arba etninės kilmės, religijos ar tikėjimo, negalios, amžiaus arba seksualinės orientacijos.

7 straipsnis

Asmenų patikrinimas kertant sienas

1.   Išorės sienų kirtimą tikrina sienos apsaugos pareigūnai. Patikrinimai atliekami pagal šį skyrių.

Taip pat gali būti tikrinamos transporto priemonės ir sieną kertančių asmenų turimi daiktai. Apžiūrų atveju taikomi atitinkamos valstybės narės nacionaliniai teisės aktai.

2.   Visi asmenys minimaliai patikrinami siekiant pagal jų pateiktus arba parodytus dokumentus nustatyti jų tapatybę. Šį minimalų patikrinimą sudaro greitas ir tiesioginis dokumento, leidžiančio teisėtam turėtojui kirsti sieną, galiojimo patikrinimas, tinkamais atvejais panaudojant techninius prietaisus ir ieškant informacijos tik apie pavogtus, neteisėtai pasisavintus, dingusius ir negaliojančius dokumentus atitinkamose duomenų bazėse, ir patikrinimas ieškant falsifikavimo arba klastojimo požymių.

Asmenys, kurie naudojasi Bendrijos laisvo judėjimo teise, kaip taisyklė, minimaliai patikrinami pirmoje pastraipoje nurodytu būdu.

Tačiau atlikdami minimalų asmenų, kurie naudojasi Bendrijos laisvo judėjimo teise, patikrinimą sienos apsaugos pareigūnai nesistemingai gali patikrinti nacionalines arba Europos duomenų bazes, siekdami užtikrinti, kad asmuo nekelia realios, dabartinės ir pakankamai rimtos grėsmės valstybių narių vidaus saugumui, viešajai tvarkai ir tarptautiniams santykiams bei grėsmės visuomenės sveikatai.

Dėl tokio duomenų bazių patikrinimo nepakenkiama asmenų, kurie naudojasi Bendrijos laisvo judėjimo teise, teisei patekti į atitinkamos valstybės narės teritoriją, kaip nurodyta Direktyvoje 2004/38/EB.

3.   Atvykstant ir išvykstant trečiųjų šalių piliečiai nuodugniai patikrinami.

| a) | nuodugnius patikrinimus atvykstant sudaro atitikimo 5 straipsnio 1 dalyje nustatytoms atvykimą reglamentuojančioms sąlygoms patikrinimas, ir tam tikrais atvejais - dokumentų, leidžiančių gyventi ir verstis profesine veikla, patikrinimas. Tai apima išsamų šių aspektų nagrinėjimą:






  i) | patikrinimą, ar trečiosios šalies pilietis turi galiojantį dokumentą, kuris yra tinkamas kirsti sieną, ir, kai taikoma, kartu su dokumentu yra reikalinga viza ar leidimas gyventi; |
| --- | --- | --- |

a)

nuodugnius patikrinimus atvykstant sudaro atitikimo 5 straipsnio 1 dalyje nustatytoms atvykimą reglamentuojančioms sąlygoms patikrinimas, ir tam tikrais atvejais - dokumentų, leidžiančių gyventi ir verstis profesine veikla, patikrinimas. Tai apima išsamų šių aspektų nagrinėjimą:

i)

patikrinimą, ar trečiosios šalies pilietis turi galiojantį dokumentą, kuris yra tinkamas kirsti sieną, ir, kai taikoma, kartu su dokumentu yra reikalinga viza ar leidimas gyventi;

| ii) | kruopštų kelionės dokumento apžiūrėjimą ieškant klastojimo ar padirbimo požymių; |
| --- | --- |

ii)

kruopštų kelionės dokumento apžiūrėjimą ieškant klastojimo ar padirbimo požymių;

| iii) | atvykimo ir išvykimo spaudų atitinkamo trečiosios šalies piliečio kelionės dokumentuose apžiūrėjimą, siekiant patikrinti, lyginant atvykimo ir išvykimo datas, ar asmuo dar neviršijo maksimalios leidžiamo buvimo valstybių narių teritorijose trukmės; |
| --- | --- |

iii)

atvykimo ir išvykimo spaudų atitinkamo trečiosios šalies piliečio kelionės dokumentuose apžiūrėjimą, siekiant patikrinti, lyginant atvykimo ir išvykimo datas, ar asmuo dar neviršijo maksimalios leidžiamo buvimo valstybių narių teritorijose trukmės;

| iv) | patikrinimą, siekiant nustatyti atitinkamo trečiosios šalies piliečio išvykimo ir atvykimo vietų bei numatomo buvimo tikslo tikrumą ir, jei reikia, atitinkamų patvirtinančių dokumentų patikrinimą; |
| --- | --- |

iv)

patikrinimą, siekiant nustatyti atitinkamo trečiosios šalies piliečio išvykimo ir atvykimo vietų bei numatomo buvimo tikslo tikrumą ir, jei reikia, atitinkamų patvirtinančių dokumentų patikrinimą;

| v) | patikrinimą, ar atitinkamas trečiosios šalies pilietis turi pakankamai pragyvenimo lėšų numatomo buvimo laikotarpiui ir tikslui, grįžimui į savo kilmės šalį ar vykimui tranzitu į trečiąją šalį, į kurią jis tikrai būtų įleistas, arba gali teisėtai gauti tokių lėšų; |
| --- | --- |

v)

patikrinimą, ar atitinkamas trečiosios šalies pilietis turi pakankamai pragyvenimo lėšų numatomo buvimo laikotarpiui ir tikslui, grįžimui į savo kilmės šalį ar vykimui tranzitu į trečiąją šalį, į kurią jis tikrai būtų įleistas, arba gali teisėtai gauti tokių lėšų;

| vi) | patikrinimą, ar atitinkamas trečiosios šalies pilietis, jo transporto priemonė ir daiktai, kuriuos jis vežasi, nesutrikdys nei vienos iš valstybių narių viešosios tvarkos, vidaus saugumo, visuomenės sveikatos ar tarptautinių santykių. Toks patikrinimas apima tiesioginį duomenų bei įspėjimų apie asmenis ir, jei būtina, objektus, nurodytus SIS bei nacionalinėse duomenų rinkmenose, patikrinimą, ir veiksmą, kuris, jei reikia, turi būti atliekamas įspėjimo atveju. |
| --- | --- |

vi)

patikrinimą, ar atitinkamas trečiosios šalies pilietis, jo transporto priemonė ir daiktai, kuriuos jis vežasi, nesutrikdys nei vienos iš valstybių narių viešosios tvarkos, vidaus saugumo, visuomenės sveikatos ar tarptautinių santykių. Toks patikrinimas apima tiesioginį duomenų bei įspėjimų apie asmenis ir, jei būtina, objektus, nurodytus SIS bei nacionalinėse duomenų rinkmenose, patikrinimą, ir veiksmą, kuris, jei reikia, turi būti atliekamas įspėjimo atveju.

| b) | nuodugnius patikrinimus išvykstant sudaro:






  i) | patikrinimas, ar trečiosios šalies pilietis turi galiojantį dokumentą, kuris yra tinkamas kirsti sieną; |
| --- | --- | --- |

b)

nuodugnius patikrinimus išvykstant sudaro:

i)

patikrinimas, ar trečiosios šalies pilietis turi galiojantį dokumentą, kuris yra tinkamas kirsti sieną;

| ii) | kelionės dokumento patikrinimas ieškant klastojimo ar padirbimo požymių; |
| --- | --- |

ii)

kelionės dokumento patikrinimas ieškant klastojimo ar padirbimo požymių;

| iii) | kai įmanoma, patikrinimas, ar trečiosios šalies pilietis nėra laikomas grėsme bet kurios iš valstybių narių viešajai tvarkai, vidaus saugumui ar tarptautiniams santykiams. |
| --- | --- |

iii)

kai įmanoma, patikrinimas, ar trečiosios šalies pilietis nėra laikomas grėsme bet kurios iš valstybių narių viešajai tvarkai, vidaus saugumui ar tarptautiniams santykiams.

| c) | Be b punkte nurodomų patikrinimų nuodugnius patikrinimus išvykstant taip pat gali sudaryti:






  i) | patikrinimas, ar asmuo turi galiojančią vizą, jei to reikalaujama pagal Reglamentą (EB) Nr. 539/2001, išskyrus atvejus, kai jis turi galiojantį leidimą gyventi; |
| --- | --- | --- |

c)

Be b punkte nurodomų patikrinimų nuodugnius patikrinimus išvykstant taip pat gali sudaryti:

i)

patikrinimas, ar asmuo turi galiojančią vizą, jei to reikalaujama pagal Reglamentą (EB) Nr. 539/2001, išskyrus atvejus, kai jis turi galiojantį leidimą gyventi;

| ii) | patikrinimas, ar asmuo neviršijo maksimalios leidžiamo buvimo valstybės narės teritorijoje trukmės; |
| --- | --- |

ii)

patikrinimas, ar asmuo neviršijo maksimalios leidžiamo buvimo valstybės narės teritorijoje trukmės;

| iii) | informacijos apie asmenis ir daiktus, dėl kurių į SIS ir nacionalines duomenų rinkmenas įtrauktas įspėjimas, patikrinimas. |
| --- | --- |

iii)

informacijos apie asmenis ir daiktus, dėl kurių į SIS ir nacionalines duomenų rinkmenas įtrauktas įspėjimas, patikrinimas.

4.   Jeigu yra tam reikalingos sąlygos ir trečiosios šalies pilietis pateikia tokį prašymą, šiuos nuodugnius patikrinimus galima atlikti ne viešoje vietoje.

5.   Trečiosios šalies piliečiai, kurių atžvilgiu atliekamas nuodugnus antros linijos patikrinimas, informuojami apie tokio patikrinimo tikslą ir tvarką.

Ši informacija turi būti prieinama visomis oficialiomis Sąjungos kalbomis ir šalies arba šalių, su kuriomis ribojasi atitinkama valstybė narė, kalba (kalbomis), ir joje turi būti nurodoma, kad trečiosios šalies pilietis gali prašyti nurodyti sienos apsaugos pareigūnų, atliekančių nuodugnų antros linijos patikrinimą, pavardes bei pareigų identifikavimo numerį ir sienos perėjimo punkto pavadinimą bei sienos kirtimo datą.

6.   Asmenų, kurie naudojasi Bendrijos laisvo judėjimo teise, patikrinimai atliekami pagal Direktyvą 2004/38/EB.

7.   Išsamios registruotiną informaciją reglamentuojančios taisyklės nustatytos II priede.

8 straipsnis

Patikrinimų kertant sieną sušvelninimas

1.   Susiklosčius išimtinėms ir nenumatytoms aplinkybėms, patikrinimai kertant išorės sienas gali būti sušvelninti. Tokiomis išimtinėmis ir nenumatytomis aplinkybėmis laikomos aplinkybės, kai dėl nenumatytų įvykių eismas tampa toks intensyvus, jog laukimo prie sienos perėjimo punkto laikas pernelyg pailgėja, ir išnaudojami visi personalo, priemonių ir organizaciniai ištekliai.

2.   Kai patikrinimai kertant sieną sušvelninami pagal 1 dalį, pirmenybė paprastai teikiama ne patikrinimams kertant sieną išvykstant, o patikrinimams kertant sieną atvykstant.

Sprendimą sušvelninti patikrinimus kertant sieną priima sienos perėjimo punktui vadovaujantis sienos apsaugos pareigūnas.

Toks patikrinimų kertant sieną sušvelninimas yra laikinas, jis tikslinamas pagal aplinkybes ir įvedamas laipsniškai.

3.   Net ir sušvelninus patikrinimus, sienos apsaugos pareigūnas, laikydamasis 10 straipsnio, antspauduoja trečiųjų šalių piliečių kelionės dokumentus jiems atvykstant ir išvykstant.

4.   Kiekviena valstybė narė kartą per metus pateikia Europos Parlamentui ir Komisijai šio straipsnio taikymo ataskaitą.

9 straipsnis

Atskiros juostos ir informaciniai ženklai

1.   Kad būtų vykdomas asmenų patikrinimas pagal 7 straipsnį, valstybės narės įrengia atskiras juostas, visų pirma oro uostų sienos perėjimo punktuose. Šios juostos ženklinamos III priede nurodytais ženklais su nuorodomis.

Valstybės narės gali įrengti atskiras juostas savo jūrų ir sausumos sienos perėjimo punktuose ir prie sienų tarp valstybių narių netaikydamos 20 straipsnio prie savo bendrų sienų. Jeigu valstybės narės prie šių sienų įrengia atskiras juostas, naudojami III priede nurodyti ženklai su nuorodomis.

Valstybės narės užtikrina, kad tokios juostos būtų aiškiai pažymėtos, įskaitant tuos atvejus, kai, siekiant užtikrinti optimalų sieną kertančių asmenų srautą, taisyklės dėl skirtingų juostų naudojimo laikinai atšaukiamos pagal šio straipsnio 4 dalį.

| 2. | a) | Asmenys, kurie naudojasi Bendrijos laisvo judėjimo teise, turi teisę naudotis juostomis, pažymėtomis III priedo A dalyje nurodytu ženklu. Jie taip pat gali naudotis juostomis, pažymėtomis III priedo B dalyje nurodytu ženklu. |
| --- | --- | --- |
| b) | Visi kiti asmenys naudojasi juostomis, pažymėtomis III priedo B dalyje nurodytu ženklu. |

2.

a)

Asmenys, kurie naudojasi Bendrijos laisvo judėjimo teise, turi teisę naudotis juostomis, pažymėtomis III priedo A dalyje nurodytu ženklu. Jie taip pat gali naudotis juostomis, pažymėtomis III priedo B dalyje nurodytu ženklu.

b)

Visi kiti asmenys naudojasi juostomis, pažymėtomis III priedo B dalyje nurodytu ženklu.

Ženklų nuorodos, numatytos a ir b punktuose, gali būti užrašytos kalba arba kalbomis, kurias kiekviena valstybė narė laiko tinkamomis.

3.   Jūrų uostų ir sausumos sienos perėjimo punktuose valstybės narės gali paskirstyti transporto priemonių eismą į skirtingas eismo juostas lengviesiems ir sunkiasvoriams automobiliams bei autobusams, naudodamos III priedo C dalyje nurodytus ženklus.

Atsižvelgdamos į vietos aplinkybes, kai tinkama, valstybės narės gali keisti nuorodas tokiuose ženkluose.

4.   Konkrečiame sienos perėjimo punkte laikinai sutrikus eismo srautų pusiausvyrai, kompetentingos institucijos gali atšaukti skirtingų juostų naudojimo taisykles tokiam laikotarpiui, kuris reikalingas pusiausvyros sutrikimui pašalinti.

5.   Esami ženklai turi būti suderinti su 1, 2 ir 3 dalių nuostatomis iki 2009 m. gegužės 31 d. Valstybės narės, keisdamos esamus ar įrengdamos naujus ženklus iki aukščiau nurodytos datos, laikosi tose dalyse numatytų nuorodų.

10 straipsnis

Trečiųjų šalių piliečių kelionės dokumentų antspaudavimas

1.   Trečiųjų šalių piliečių kelionės dokumentai sistemingai antspauduojami jiems atvykstant ir išvykstant. Visų pirma atvykimo ar išvykimo spaudu žymimi:

| a) | dokumentai, kuriuose yra galiojanti viza, leidžianti trečiųjų šalių piliečiams kirsti sieną; |
| --- | --- |

a)

dokumentai, kuriuose yra galiojanti viza, leidžianti trečiųjų šalių piliečiams kirsti sieną;

| b) | dokumentai, leidžiantys trečiųjų šalių piliečiams, kuriems vizą valstybė narė išdavė pasienyje, kirsti sieną; |
| --- | --- |

b)

dokumentai, leidžiantys trečiųjų šalių piliečiams, kuriems vizą valstybė narė išdavė pasienyje, kirsti sieną;

| c) | dokumentai, leidžiantys trečiųjų šalių piliečiams, kuriems netaikomas vizų režimas, kirsti sieną. |
| --- | --- |

c)

dokumentai, leidžiantys trečiųjų šalių piliečiams, kuriems netaikomas vizų režimas, kirsti sieną.

2.   Trečiųjų šalių piliečių, kurie yra Sąjungos piliečio, kuriam taikoma Direktyva 2004/38/EB, šeimos nariai, tačiau nepateikia tos direktyvos 10 straipsnyje numatyto leidimo gyventi, kelionės dokumentai antspauduojami atvykstant ir išvykstant.

Trečiųjų šalių piliečių, kurie yra trečiųjų šalių piliečių, besinaudojančių Bendrijos laisvo judėjimo teise, šeimos nariai, tačiau nepateikia Direktyvos 2004/38/EB 10 straipsnyje numatyto leidimo gyventi, kelionės dokumentai antspauduojami atvykstant ir išvykstant.

3.   Atvykimo ar išvykimo spaudu nežymimi:

| a) | valstybių vadovų ir aukštas pareigas užimančių asmenų, apie kurių atvykimą buvo iš anksto oficialiai pranešta diplomatiniais kanalais, dokumentai; |
| --- | --- |

a)

valstybių vadovų ir aukštas pareigas užimančių asmenų, apie kurių atvykimą buvo iš anksto oficialiai pranešta diplomatiniais kanalais, dokumentai;

| b) | pilotų licencijos ar orlaivių įgulų narių pažymėjimai; |
| --- | --- |

b)

pilotų licencijos ar orlaivių įgulų narių pažymėjimai;

| c) | jūrininkų, kurie valstybės narės teritorijoje būna tik jų laivui įplaukus į uostą ir tik įplaukimo uosto teritorijoje, kelionės dokumentai; |
| --- | --- |

c)

jūrininkų, kurie valstybės narės teritorijoje būna tik jų laivui įplaukus į uostą ir tik įplaukimo uosto teritorijoje, kelionės dokumentai;

| d) | kruizinių laivų įgulos ir keleivių, kuriems netaikomi patikrinimai pasienyje pagal VI priedo 3.2.3 punktą, kelionės dokumentai; |
| --- | --- |

d)

kruizinių laivų įgulos ir keleivių, kuriems netaikomi patikrinimai pasienyje pagal VI priedo 3.2.3 punktą, kelionės dokumentai;

| e) | dokumentai, leidžiantys Andoros, Monako ir San Marino piliečiams kirsti sieną. |
| --- | --- |

e)

dokumentai, leidžiantys Andoros, Monako ir San Marino piliečiams kirsti sieną.

Išimties tvarka trečiosios šalies piliečio prašymu žymėjimo atvykimo arba išvykimo spaudu gali būti atsisakyta, jei antspaudavimas galėtų tam asmeniui sukelti didelių sunkumų. Tokiu atveju atvykimas arba išvykimas užregistruojamas atskirame lape, nurodant vardą bei pavardę ir paso numerį. Šis lapas duodamas trečiosios šalies piliečiui.

4.   Antspaudavimui taikomos praktinio pobūdžio priemonės, nurodytos IV priede.

5.   Jei įmanoma, trečiosios šalies piliečiai informuojami apie sienos apsaugos pareigūno prievolę antspauduoti jų kelionės dokumentus atvykstant ir išvykstant net ir sušvelninus patikrinimus pagal 8 straipsnį.

6.   Komisija iki 2008 m. pabaigos pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai pranešimą apie kelionės dokumentų antspaudavimo nuostatų veikimą.

11 straipsnis

Buvimo trukmės sąlygų neatitikimo prezumpcija

1.   Jei trečiosios šalies piliečio kelionės dokumente nėra atvykimo spaudo, kompetentingos nacionalinės valdžios institucijos gali daryti prielaidą, kad dokumento turėtojas neatitinka arba jau nebeatitinka konkrečioje valstybėje narėje taikomų buvimo trukmės sąlygų.

2.   1 dalyje numatyta prielaida gali būti paneigta, jei trečiosios šalies pilietis bet kokiu būdu pateikia patikimus įrodymus, pavyzdžiui, transporto bilietą arba jo ar jos buvimo už valstybių narių teritorijos ribų įrodymų, rodančių, kad jis ar ji atitinka trumpalaikio buvimo trukmės sąlygas.

Tokiu atveju:

| a) | jei trečiosios šalies pilietis yra valstybių narių, taikančių visą Šengeno acquis, teritorijoje, kompetentingos institucijos, vadovaudamosi nacionaline teise ir praktika, trečiosios šalies piliečio kelionės dokumente nurodo datą ir vietą, kada ir kur šis asmuo kirto vienos iš valstybių narių, taikančių visą Šengeno acquis, išorės sieną; |
| --- | --- |

a)

jei trečiosios šalies pilietis yra valstybių narių, taikančių visą Šengeno acquis, teritorijoje, kompetentingos institucijos, vadovaudamosi nacionaline teise ir praktika, trečiosios šalies piliečio kelionės dokumente nurodo datą ir vietą, kada ir kur šis asmuo kirto vienos iš valstybių narių, taikančių visą Šengeno acquis, išorės sieną;

| b) | jei trečiosios šalies pilietis yra valstybės narės, dėl kurios 2003 m. Stojimo akto 3 straipsnio 2 dalyje numatytas sprendimas dar nėra priimtas, teritorijoje, kompetentingos institucijos, vadovaudamosi nacionaline teise ir praktika, trečiosios šalies piliečio kelionės dokumente nurodo datą ir vietą, kada ir kur šis asmuo kirto tokios valstybės narės išorės sieną. |
| --- | --- |

b)

jei trečiosios šalies pilietis yra valstybės narės, dėl kurios 2003 m. Stojimo akto 3 straipsnio 2 dalyje numatytas sprendimas dar nėra priimtas, teritorijoje, kompetentingos institucijos, vadovaudamosi nacionaline teise ir praktika, trečiosios šalies piliečio kelionės dokumente nurodo datą ir vietą, kada ir kur šis asmuo kirto tokios valstybės narės išorės sieną.

Be a ir b punktuose nurodytų žymėjimų trečiosios šalies piliečiui gali būti pateikiamas VIII priede nurodytas dokumentas.

Valstybės narės informuoja viena kitą ir Komisiją bei Tarybos generalinį sekretoriatą apie jų nacionalinę praktiką dėl šiame straipsnyje nurodytų žymėjimų.

3.   Jei 1 dalyje nurodyta prielaida nepaneigiama, kompetentingos institucijos gali išsiųsti trečiosios šalies pilietį iš atitinkamos valstybės narės teritorijos.

12 straipsnis

Sienų stebėjimas

1.   Pagrindinis sienų stebėjimo tikslas – užkirsti kelią neleistiniems sienos kirtimams, kovoti su tarpvalstybiniu nusikalstamumu ir imtis priemonių asmenų, kurie neteisėtai kirto sieną, atžvilgiu.

2.   Sienos apsaugos pareigūnai, vykdydami sienų stebėjimą, naudoja stacionarius arba mobilius dalinius.

Šis stebėjimas vykdomas taip, kad užkirstų kelią ir atgrasintų asmenis nuo siekio išvengti patikrinimų sienos perėjimo punktuose.

3.   Stebėjimą tarp sienos perėjimo punktų vykdo sienos apsaugos pareigūnai, kurių skaičius ir veiklos metodai tikslinami atsižvelgiant į esamus ar numatomus pavojus ir grėsmes. Stebėjimas vykdomas dažnai ir netikėtai keičiant jo periodiškumą, kad asmenims, neleistinai kertantiems sieną, nuolat grėstų pavojus būti nustatytiems.

4.   Stebėjimą vykdo stacionarūs ar mobilūs daliniai, kurie, vykdydami pareigas, patruliuoja arba dislokuojasi vietose, žinomose arba numanomose esant pažeidžiamomis, tokiu stebėjimu siekiant sulaikyti nelegaliai sieną kertančius asmenis. Stebėjimą taip pat galima vykdyti techninėmis priemonėmis, įskaitant elektronines priemones.

5.   Stebėjimą reglamentuojančios papildomos taisyklės gali būti patvirtintos 33 straipsnio 2 dalyje numatyta tvarka.

13 straipsnis

Atsisakymas leisti atvykti

1.   Trečiosios šalies piliečiui, kuris neatitinka visų 5 straipsnio 1 dalyje nustatytų atvykimo sąlygų ir nepriklauso 5 straipsnio 4 dalyje nurodytoms asmenų kategorijoms, neleidžiama atvykti į valstybių narių teritorijas. Tai nepažeidžia specialių nuostatų dėl teisės į prieglobstį ir tarptautinę apsaugą arba dėl ilgalaikių vizų išdavimo taikymo.

2.   Atsisakyti leisti atvykti galima tik motyvuotu sprendimu, kuriame nurodomos aiškios atsisakymo priežastys. Sprendimą priima pagal nacionalinę teisę įgaliota institucija. Jis įsigalioja nedelsiant.

Motyvuotas sprendimas, kuriame nurodomos tikslios atsisakymo priežastys, pateikiamas V priedo B dalyje nustatytame standartiniame blanke, kurį užpildo institucija, pagal nacionalinę teisę įgaliota priimti sprendimą atsisakyti leisti atvykti. Užpildytas standartinis blankas perduodamas atitinkamam trečiosios šalies piliečiui, kuris tame blanke patvirtina sprendimo neleisti atvykti gavimo faktą.

3.   Asmenys, kuriems buvo atsisakyta leisti atvykti, turi teisę apskųsti sprendimą. Skundai nagrinėjami pagal nacionalinę teisę. Trečiosios šalies piliečiui raštu nurodomi kontaktiniai centrai, kuriuose galima gauti informacijos apie atstovus, kompetentingus pagal nacionalinę teisę veikti trečiosios šalies piliečio vardu.

Skundo padavimas nesustabdo sprendimo atsisakyti leisti atvykti galios.

Nepažeidžiant jokios kompensacijos, paskirtos pagal nacionalinę teisę, atitinkamas trečiosios šalies pilietis turi teisę į perbraukto atvykimo spaudo arba į kitų perbraukimų ar papildymų korekciją, kurią atliktų sprendimą neleisti atvykti priėmusi valstybė narė, jeigu išnagrinėjus skundą būtų nustatyta, kad sprendimas neleisti atvykti buvo nepagrįstas.

4.   Sienos apsaugos pareigūnai užtikrina, kad trečiosios šalies pilietis, kuriam buvo atsisakyta leisti atvykti, neatvyktų į atitinkamos valstybės narės teritoriją.

5.   Valstybės narės renka statistinius duomenis apie asmenis, kuriems buvo atsisakyta leisti atvykti, atsisakymo leisti atvykti pagrindus, asmenų, kuriems buvo atsisakyta leisti atvykti, pilietybę ir sienos (sausumos, oro ar jūrų), per kurią jiems nebuvo leista atvykti, rūšį. Valstybės narės perduoda Komisijai šiuos statistinius duomenis vieną kartą per metus. Komisija kas dveji metai skelbia valstybių narių parengtus statistinius duomenis.

6.   Atsisakymą leisti atvykti reglamentuojančios išsamios taisyklės pateikiamos V priedo A dalyje.

III SKYRIUS

Sienų kontrolės personalas ir skiriami ištekliai bei valstybių narių bendradarbiavimas

14 straipsnis

Sienų kontrolės personalas ir skiriami ištekliai

Išorės sienų kontrolei pagal 6–13 straipsnių vykdyti valstybės narės naudoja pakankamą tinkamo personalo ir išteklių kiekį, kad būtų užtikrinta veiksminga, aukšto lygio ir vienoda kontrolė prie jų išorės sienų.

15 straipsnis

Kontrolės įgyvendinimas

1.   6–13 straipsniuose numatytą sienų kontrolę vykdo sienos apsaugos pareigūnai, laikydamiesi šio reglamento nuostatų ir nacionalinės teisės.

Vykdydami šią sienų kontrolę, sienos apsaugos pareigūnai išsaugo įgaliojimus iškelti baudžiamąją bylą, kurie jiems suteikiami pagal nacionalinę teisę ir kurie nepatenka į šio reglamento taikymo sritį.

Valstybės narės užtikrina, kad sienos apsaugos pareigūnais dirbtų tinkamai parengti specialistai profesionalai. Valstybės narės skatina sienos apsaugos pareigūnus mokytis kalbų, pirmiausia kalbų, reikalingų jų pareigoms atlikti.

2.   Laikydamosi 34 straipsnio, valstybės narės perduoda Komisijai nacionalinių tarnybų, pagal jų nacionalinę teisę atsakingų už sienų kontrolę, sąrašą.

3.   Tam, kad sienos būtų veiksmingai kontroliuojamos, valstybės narės užtikrina glaudų bei nuolatinį savo nacionalinių tarnybų, atsakingų už sienų kontrolę, bendradarbiavimą.

16 straipsnis

Valstybių narių bendradarbiavimas

1.   Valstybės narės padeda viena kitai ir glaudžiai bei nuolat bendradarbiauja siekdamos veiksmingai įgyvendinti sienų kontrolę pagal šio reglamento 6–15 straipsnius. Jos keičiasi visa susijusia informacija.

2.   Valstybių narių operatyvų bendradarbiavimą išorės sienų valdymo srityje koordinuoja Europos operatyvaus bendradarbiavimo prie Valstybių narių išorės sienų valdymo agentūra (toliau – Agentūra), įsteigta Reglamentu (EB) Nr. 2007/2004.

3.   Nepažeisdamos Agentūros įgaliojimų, valstybės narės gali tęsti operatyvų bendradarbiavimą su kitomis valstybėmis narėmis ir (arba) trečiosiomis šalimis, esančiomis prie išorės sienų, įskaitant keitimąsi ryšių palaikymo pareigūnais, jei tokiu bendradarbiavimu papildoma Agentūros veikla.

Valstybės narės susilaiko nuo veiksmų, kurie trukdytų Agentūros funkcionavimui arba jos tikslų įgyvendinimui.

Valstybės narės praneša Agentūrai apie pirmoje pastraipoje numatytą operatyvų bendradarbiavimą.

4.   Valstybės narės organizuoja mokymą sienų kontrolės taisyklių bei pagrindinių teisių klausimais. Tokiu atveju atsižvelgiama į Agentūros nustatytus ir papildomai patobulintus bendrus mokymo standartus.

17 straipsnis

Bendra kontrolė

1.   Valstybės narės, kurios savo bendroms sausumos sienoms netaiko 20 straipsnio, tas bendras sienas iki to straipsnio taikymo dienos gali kontroliuoti bendrai, ir tokiu atveju asmenys atvykimo ir išvykimo patikrinimui gali būti sustabdomi tik vieną kartą, nepažeidžiant valstybių narių individualios atsakomybės pagal 6–13 straipsnius.

Šiuo tikslu valstybės narės gali tarpusavyje sudaryti dvišalius susitarimus.

2.   Apie susitarimus, sudarytus pagal 1 dalį, valstybės narės praneša Komisijai.

IV SKYRIUS

Specialios patikrinimų kertant sienas taisyklės

18 straipsnis

Specialios taisyklės, skirtos įvairioms sienos rūšims ir įvairioms transporto priemonėms, naudojamoms kertant išorės sienas

VI priede nustatytos specialios taisyklės taikomos atliekant patikrinimus kertant įvairių rūšių sienas ir įvairioms transporto priemonėms, naudojamoms kertant sienos perėjimo punktus.

Šiose konkrečiose taisyklėse gali būti nuostatų, leidžiančių nukrypti nuo 5 straipsnio ir 7–13 straipsnių.

19 straipsnis

Specialios tam tikrų kategorijų asmenų patikrinimo taisyklės

1.   VII priede išdėstytos specialios taisyklės taikomos tikrinant šių kategorijų asmenis:

| a) | valstybių vadovus ir jų delegacijų narius; |
| --- | --- |

a)

valstybių vadovus ir jų delegacijų narius;

| b) | orlaivių pilotus ir kitus įgulos narius; |
| --- | --- |

b)

orlaivių pilotus ir kitus įgulos narius;

| c) | jūrininkus; |
| --- | --- |

c)

jūrininkus;

| d) | diplomatinių, pareiginių arba tarnybinių pasų turėtojus ir tarptautinių organizacijų narius; |
| --- | --- |

d)

diplomatinių, pareiginių arba tarnybinių pasų turėtojus ir tarptautinių organizacijų narius;

| e) | kitoje sienos pusėje dirbančius asmenis; |
| --- | --- |

e)

kitoje sienos pusėje dirbančius asmenis;

| f) | nepilnamečius. |
| --- | --- |

f)

nepilnamečius.

Šiose specialiose taisyklėse gali būti nuostatų, leidžiančių nukrypti nuo 5 straipsnio ir 7–13 straipsnių.

2.   Pagal 34 straipsnį valstybės narės informuoja Komisiją apie akredituotiems diplomatinių ir konsulinių atstovybių nariams ir jų šeimos nariams jų užsienio reikalų ministerijų išduotų kortelių pavyzdžius.

III ANTRAŠTINĖ DALIS

VIDAUS SIENOS

I SKYRIUS

Kontrolės kertant vidaus sienas panaikinimas

20 straipsnis

Vidaus sienų kirtimas

Vidaus sienas galima kirsti bet kurioje vietoje, ir jas kertantys asmenys, nepaisant jų pilietybės, kertant sieną netikrinami.

21 straipsnis

Patikrinimas teritorijoje

Kontrolės kertant vidaus sienas panaikinimas neturi įtakos:

| a) | valstybių narių kompetentingų institucijų naudojimuisi policijos įgaliojimais pagal nacionalinę teisę, jei naudojimasis šiais įgaliojimais nėra lygiavertis patikrinimams kertant sieną; tai taip pat taikoma pasienio ruožuose. Kaip apibrėžta pirmajame sakinyje, visų pirma naudojimasis policijos įgaliojimais negali būti laikomas lygiaverčiu patikrinimams kertant sieną, kai policijos priemonės:






  i) | nėra skirtos sienų kontrolei; |
| --- | --- | --- |

a)

valstybių narių kompetentingų institucijų naudojimuisi policijos įgaliojimais pagal nacionalinę teisę, jei naudojimasis šiais įgaliojimais nėra lygiavertis patikrinimams kertant sieną; tai taip pat taikoma pasienio ruožuose. Kaip apibrėžta pirmajame sakinyje, visų pirma naudojimasis policijos įgaliojimais negali būti laikomas lygiaverčiu patikrinimams kertant sieną, kai policijos priemonės:

i)

nėra skirtos sienų kontrolei;

| ii) | yra grindžiamos bendra policijos informacija ir patirtimi, susijusia su galimomis grėsmėmis visuomenės saugumui, ir jomis pirmiausia siekiama kovoti su tarpvalstybiniu nusikalstamumu; |
| --- | --- |

ii)

yra grindžiamos bendra policijos informacija ir patirtimi, susijusia su galimomis grėsmėmis visuomenės saugumui, ir jomis pirmiausia siekiama kovoti su tarpvalstybiniu nusikalstamumu;

| iii) | yra parengtos ir vykdomos aiškiai skirtingai nuo sistemingų asmenų patikrinimų kertant išorės sienas; |
| --- | --- |

iii)

yra parengtos ir vykdomos aiškiai skirtingai nuo sistemingų asmenų patikrinimų kertant išorės sienas;

| iv) | vykdomos kaip patikrinimai vietoje; |
| --- | --- |

iv)

vykdomos kaip patikrinimai vietoje;

| b) | asmenų patikrinimui saugumo tikslais, kurį pagal kiekvienos valstybės narės teisės aktus uostuose ir oro uostuose vykdo kompetentingos institucijos, uosto arba oro uosto pareigūnai arba vežėjai, jeigu lygiai taip pat tikrinami ir asmenys, keliaujantys valstybėje narėje; |
| --- | --- |

b)

asmenų patikrinimui saugumo tikslais, kurį pagal kiekvienos valstybės narės teisės aktus uostuose ir oro uostuose vykdo kompetentingos institucijos, uosto arba oro uosto pareigūnai arba vežėjai, jeigu lygiai taip pat tikrinami ir asmenys, keliaujantys valstybėje narėje;

| c) | valstybės narės galimybei teisės aktais nustatyti prievolę turėti ar nešiotis dokumentus; |
| --- | --- |

c)

valstybės narės galimybei teisės aktais nustatyti prievolę turėti ar nešiotis dokumentus;

| d) | trečiosios šalies piliečių prievolei pranešti apie savo buvimą valstybės narės teritorijoje pagal Šengeno konvencijos 22 straipsnio nuostatas. |
| --- | --- |

d)

trečiosios šalies piliečių prievolei pranešti apie savo buvimą valstybės narės teritorijoje pagal Šengeno konvencijos 22 straipsnio nuostatas.

22 straipsnis

Eismo kliūčių pašalinimas sienos kirtimo keliais punktuose prie vidaus sienų

Valstybės narės pašalina visas kliūtis sklandžiam eismo srautui sienos kirtimo keliais punktuose prie vidaus sienų, pirmiausia greičio apribojimus, kurie nėra išimtinai būtini dėl eismo saugumo aplinkybių.

Tuo pačiu metu valstybės narės turi būti pasirengusios sudaryti sąlygas vykdyti patikrinimus atnaujinus vidaus sienų kontrolę.

II SKYRIUS

Laikinas vidaus sienų kontrolės atnaujinimas

23 straipsnis

Laikinas vidaus sienų kontrolės atnaujinimas

1.   Iškilus rimtai grėsmei viešajai tvarkai ar vidaus saugumui, valstybė narė 24 straipsnyje nustatyta tvarka ar, skubiais atvejais, 25 straipsnyje nustatyta tvarka gali išimties tvarka atnaujinti savo vidaus sienų kontrolę ribotam, ne ilgesniam nei 30 dienų, laikotarpiui ar numatomam rimtos grėsmės trukmės laikotarpiui, jei jis viršija 30 dienų, laikydamasi 24 straipsnyje ar, skubiais atvejais, 25 straipsnyje nustatytos tvarkos. Laikinas vidaus sienų kontrolės atnaujinimas neviršija to, kas tikrai būtina siekiant apsisaugoti nuo rimtos grėsmės.

2.   Jei rimta grėsmė viešajai tvarkai ar vidaus saugumui trunka ilgiau nei numatyta 1 dalyje, valstybė narė 26 straipsnyje nustatyta tvarka gali tuo pačiu pagrindu, kaip ir nurodytasis 1 dalyje, pratęsti sienų kontrolę, atsižvelgiant į naujas aplinkybes, taip pat ir atnaujinamiems 30 dienų laikotarpiams.

24 straipsnis

Tvarka numatomų įvykių atveju

1.   Jei valstybė narė ketina pagal 23 straipsnio 1 dalį atnaujinti vidaus sienų kontrolę, ji nedelsdama apie tai praneša atitinkamai kitoms valstybėms narėms ir Komisijai bei, kai tik turi, pateikia tokią informaciją:

| a) | siūlomo atnaujinimo priežastis, išsamiai nurodant įvykius, dėl kurių kilo rimta grėsmė viešajai tvarkai ar vidaus saugumui; |
| --- | --- |

a)

siūlomo atnaujinimo priežastis, išsamiai nurodant įvykius, dėl kurių kilo rimta grėsmė viešajai tvarkai ar vidaus saugumui;

| b) | siūlomo atnaujinimo taikymo sritį, nurodant, kur konkrečiai bus atnaujintina sienų kontrolė; |
| --- | --- |

b)

siūlomo atnaujinimo taikymo sritį, nurodant, kur konkrečiai bus atnaujintina sienų kontrolė;

| c) | nustatytų sienos perėjimo punktų pavadinimus; |
| --- | --- |

c)

nustatytų sienos perėjimo punktų pavadinimus;

| d) | siūlomo atnaujinimo vykdymo laiką ir trukmę; |
| --- | --- |

d)

siūlomo atnaujinimo vykdymo laiką ir trukmę;

| e) | kai reikalinga, priemones, kurių turi imtis kitos valstybės narės. |
| --- | --- |

e)

kai reikalinga, priemones, kurių turi imtis kitos valstybės narės.

2.   Gavusi atitinkamos valstybės narės pranešimą ir atsižvelgdama į 3 dalyje numatytas konsultacijas, Komisija, nepažeisdama Sutarties 64 straipsnio 1 dalies, gali pateikti nuomonę.

3.   Dėl 1 dalyje numatytos informacijos, taip pat nuomonės, kurią pagal 2 dalį gali pateikti Komisija, konsultuojasi valstybė narė, ketinanti atnaujinti sienų kontrolę, kitos valstybės narės ir Komisija, siekdamos atitinkamais atvejais organizuoti abipusį valstybių narių bendradarbiavimą ir ištirti, ar priemonės proporcingai atitinka įvykius, dėl kurių atnaujinama sienų kontrolė, bei grėsmę viešajai tvarkai ar vidaus saugumui.

4.   3 dalyje nurodytas konsultavimasis vyksta likus bent penkiolikai dienų iki numatytos sienų kontrolės atnaujinimo datos.

25 straipsnis

Tvarka atvejais, kai būtina imtis skubių veiksmų

1.   Jei dėl valstybės narės viešosios tvarkos ar vidaus saugumo priežasčių reikia imtis skubių veiksmų, atitinkama valstybė narė gali išimties tvarka nedelsdama atnaujinti vidaus sienų kontrolę.

2.   Vidaus sienų kontrolę atnaujinanti valstybė narė nedelsdama apie tai praneša atitinkamai kitoms valstybėms narėms ir Komisijai bei pateikia 24 straipsnio 1 dalyje nurodytą informaciją ir nurodo priežastis, pateisinančias šios tvarkos taikymą.

26 straipsnis

Vidaus sienų kontrolės pratęsimo tvarka

1.   Valstybės narės gali pratęsti vidaus sienų kontrolę tik pagal 23 straipsnio 2 dalies nuostatas, prieš tai pranešusios kitoms valstybėms narėms ir Komisijai.

2.   Valstybė narė, ketinanti pratęsti sienų kontrolę, pateikia kitoms valstybėms narėms ir Komisijai visą susijusią informaciją apie vidaus sienų kontrolės pratęsimo priežastis. Taikomos 24 straipsnio 2 dalies nuostatos.

27 straipsnis

Europos Parlamento informavimas

Atitinkama valstybė narė arba atitinkamais atvejais Taryba nedelsiant informuoja Europos Parlamentą apie priemones, kurių buvo imtasis pagal 24, 25 ir 26 straipsnius. Trečią kartą iš eilės nusprendusi pratęsti kontrolę pagal 26 straipsnį, atitinkama valstybė narė, gavusi prašymą, praneša Europos Parlamentui apie vidaus sienų kontrolės būtinybę.

28 straipsnis

Nuostatos, taikomos atnaujinus vidaus sienų kontrolę

Kai atnaujinama vidaus sienų kontrolė, mutatis mutandis taikomos atitinkamos II antraštinės dalies nuostatos.

29 straipsnis

Ataskaita apie vidaus sienų kontrolės atnaujinimą

Valstybė narė, pagal 23 straipsnį atnaujinusi vidaus sienų kontrolę, patvirtina šios kontrolės panaikinimo datą ir tuo pačiu metu ar netrukus po to Europos Parlamentui, Tarybai ir Komisijai pateikia ataskaitą apie vidaus sienų kontrolės atnaujinimą, pirmiausia apibūdindama patikrinimų atlikimą ir sienų kontrolės atnaujinimo veiksmingumą.

30 straipsnis

Visuomenės informavimas

Sprendimas atnaujinti vidaus sienų kontrolę priimamas skaidriai ir apie tai visapusiškai informuojant visuomenę, nebent tai negali būti padaryta dėl svarbių saugumo priežasčių.

31 straipsnis

Konfidencialumas

Atitinkamos valstybės narės prašymu kitos valstybės narės, Europos Parlamentas ir Komisija saugo pateiktos informacijos, susijusios su sienų kontrolės atnaujinimu bei pratęsimu, ir pagal 29 straipsnį parengtos ataskaitos konfidencialumą.

IV ANTRAŠTINĖ DALIS

BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS

32 straipsnis

Priedų pakeitimai

III, IV ir VIII priedai iš dalies keičiami laikantis 33 straipsnio 2 dalyje nustatytos tvarkos.

33 straipsnis

Komitetas

1.   Komisijai padeda komitetas (toliau – Komitetas).

2.   Darant nuorodą į šią dalį, taikomi Sprendimo 1999/468/EB 5 ir 7 straipsniai, atsižvelgiant į jo 8 straipsnio nuostatas ir su sąlyga, kad pagal šią tvarką priimtos įgyvendinimo priemonės nekeičia esminių šio reglamento nuostatų.

Sprendimo 1999/468/EB 5 straipsnio 6 dalyje nustatytas laikotarpis yra trys mėnesiai.

3.   Komitetas patvirtina savo darbo tvarkos taisykles.

4.   Nepažeidžiant jau priimtų įgyvendinimo priemonių, šio reglamento nuostatų, susijusių su techninių taisyklių ir sprendimų priėmimu 2 dalyje nurodyta tvarka, taikymas sustabdomas praėjus ketveriems metams nuo šio reglamento įsigaliojimo. Remdamiesi Komisijos pasiūlymu, Europos Parlamentas ir Taryba gali atnaujinti šias nuostatas Sutarties 251 straipsnyje nustatyta tvarka ir šiuo tikslu iš naujo jas svarsto prieš pasibaigiant ketverių metų laikotarpiui.

34 straipsnis

Pranešimai

1.   Valstybės narės pateikia Komisijai:

| a) | leidimų gyventi sąrašą; |
| --- | --- |

a)

leidimų gyventi sąrašą;

| b) | sienos perėjimo punktų sąrašą; |
| --- | --- |

b)

sienos perėjimo punktų sąrašą;

| c) | orientacines sumas, kurių turėjimą reikalaujama įrodyti kertant išorės sienas, kurias kasmet nustato jų nacionalinės valdžios institucijos; |
| --- | --- |

c)

orientacines sumas, kurių turėjimą reikalaujama įrodyti kertant išorės sienas, kurias kasmet nustato jų nacionalinės valdžios institucijos;

| d) | už sienų kontrolę atsakingų nacionalinių tarnybų sąrašą; |
| --- | --- |

d)

už sienų kontrolę atsakingų nacionalinių tarnybų sąrašą;

| e) | užsienio reikalų ministerijų išduotų kortelių pavyzdžius. |
| --- | --- |

e)

užsienio reikalų ministerijų išduotų kortelių pavyzdžius.

2.   Su pagal 1 dalį perduota informacija Komisija supažindina valstybes nares ir visuomenę paskelbdama ją Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje C serijoje ir kitais reikiamais būdais.

35 straipsnis

Vietinis pasienio eismas

Šis reglamentas nepažeidžia Bendrijos vietinio pasienio eismo taisyklių ir esamų dvišalių susitarimų dėl vietinio pasienio eismo.

36 straipsnis

Seuta ir Melilija

Šio reglamento nuostatos neturi įtakos specialioms taisyklėms, taikomoms Seutos ir Melilijos miestams, kaip nustatyta Ispanijos Karalystės deklaracijoje dėl Seutos ir Melilijos miestų, skelbiamoje Susitarimo dėl Ispanijos Karalystės prisijungimo prie Konvencijos dėl 1985 m. birželio 14 d. Šengeno susitarimo įgyvendinimo baigiamajame akte (20).

37 straipsnis

Informacija, kurią turi pateikti valstybės narės

Iki 2006 m. spalio 26 d. valstybės narės praneša Komisijai apie nacionalines nuostatas, susijusias su 21 straipsnio c ir d punktais, 4 straipsnio 3 dalyje nurodytas sankcijas ir dvišalius susitarimus, sudarytus pagal 17 straipsnio 1 dalį. Apie vėlesnius šių nuostatų pakeitimus pranešama per penkias darbo dienas.

Valstybių narių pranešama informacija skelbiama Europos Sąjungos oficialiojo leidinio C serijoje.

38 straipsnis

Pranešimas apie III antraštinės dalies taikymą

Iki 2009 m. spalio 13 d. Komisija Europos Parlamentui ir Tarybai pateikia pranešimą apie III antraštinės dalies taikymą.

Komisija ypatingą dėmesį skiria sunkumams, atsirandantiems dėl vidaus sienų kontrolės atnaujinimo. Tam tikrais atvejais ji pateikia pasiūlymus, kaip tokius sunkumus įveikti.

39 straipsnis

Panaikinimas

1.   Nuo 2006 m. spalio 13 d. panaikinami konvencijos dėl 1985 m. birželio 14 d. Šengeno susitarimo įgyvendinimo 2–8 straipsniai.

2.   Nuo 1 dalyje nurodytos dienos panaikinami:

| a) | Bendrasis vadovas, įskaitant jo priedus; |
| --- | --- |

a)

Bendrasis vadovas, įskaitant jo priedus;

| b) | Šengeno vykdomojo komiteto 1994 m. balandžio 26 d. sprendimas (SCH/Com-ex (94) 1, rev. 2), 1994 m. gruodžio 22 d. sprendimas (SCH/Com-ex (94)17, rev. 4) ir 1995 m. gruodžio 20 d. sprendimas (SCH/Com-ex (95) 20, rev. 2); |
| --- | --- |

b)

Šengeno vykdomojo komiteto 1994 m. balandžio 26 d. sprendimas (SCH/Com-ex (94) 1, rev. 2), 1994 m. gruodžio 22 d. sprendimas (SCH/Com-ex (94)17, rev. 4) ir 1995 m. gruodžio 20 d. sprendimas (SCH/Com-ex (95) 20, rev. 2);

| c) | Bendrųjų konsulinių instrukcijų 7 priedas; |
| --- | --- |

c)

Bendrųjų konsulinių instrukcijų 7 priedas;

| d) | 2001 m. balandžio 24 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 790/2001, paliekantis Tarybai įgyvendinimo įgaliojimus dėl tam tikrų išsamių nuostatų ir praktinės tvarkos vykdant pasienio kontrolę bei priežiūrą (21); |
| --- | --- |

d)

2001 m. balandžio 24 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 790/2001, paliekantis Tarybai įgyvendinimo įgaliojimus dėl tam tikrų išsamių nuostatų ir praktinės tvarkos vykdant pasienio kontrolę bei priežiūrą (21);

| e) | 2004 m. balandžio 29 d. Tarybos sprendimas 2004/581/EB, nustatantis būtiniausias nuorodas, kurios turi būti ženkluose ties išorės sienos kirtimo punktais (22); |
| --- | --- |

e)

2004 m. balandžio 29 d. Tarybos sprendimas 2004/581/EB, nustatantis būtiniausias nuorodas, kurios turi būti ženkluose ties išorės sienos kirtimo punktais (22);

| f) | 2004 m. balandžio 29 d. Tarybos sprendimas 2004/574/EB, iš dalies keičiantis Bendrąjį vadovą (23); |
| --- | --- |

f)

2004 m. balandžio 29 d. Tarybos sprendimas 2004/574/EB, iš dalies keičiantis Bendrąjį vadovą (23);

| g) | 2004 m. gruodžio 13 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2133/2004 dėl reikalavimo valstybių narių kompetentingoms institucijoms sistemingai antspauduoti trečiųjų šalių piliečių, kertančių valstybių narių išorės sienas, kelionės dokumentus ir šiuo tikslu iš dalies keičiantis Konvencijos dėl Šengeno susitarimo įgyvendinimo bei Bendrojo vadovo nuostatas (24). |
| --- | --- |

g)

2004 m. gruodžio 13 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2133/2004 dėl reikalavimo valstybių narių kompetentingoms institucijoms sistemingai antspauduoti trečiųjų šalių piliečių, kertančių valstybių narių išorės sienas, kelionės dokumentus ir šiuo tikslu iš dalies keičiantis Konvencijos dėl Šengeno susitarimo įgyvendinimo bei Bendrojo vadovo nuostatas (24).

3.   Nuorodos į išbrauktus straipsnius ir panaikintus dokumentus perdaromos į nuorodas į šį reglamentą.

40 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis reglamentas įsigalioja 2006 m. spalio 13 d. Tačiau 34 straipsnis įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas valstybėse narėse pagal Europos bendrijos steigimo sutartį.

Priimta Strasbūre, 2006 m. kovo 15 d.

Europos Parlamento vardu

Pirmininkas

J. BORRELL FONTELLES

Tarybos vardu

Pirmininkas

H. WINKLER

---

(1)  2005 m. birželio 23 d. Europos Parlamento nuomonė (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje) ir 2006 m. vasario 21 d. Tarybos sprendimas.

1

(2)  OL L 239, 2000 9 22, p. 19. Konvencija su paskutiniais pakeitimais, padarytais Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1160/2005 (OL L 191, 2005 7 22, p. 18).

2

(3)  OL C 313, 2002 12 16, p. 97. Bendrasis vadovas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Tarybos reglamentu (EB) Nr. 2133/2004 (OL L 369, 2004 12 16, p. 5).

3

(4)  2004 m. spalio 26 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2007/2004, įsteigiantis Europos operatyvaus bendradarbiavimo dėl valstybių narių išorės sienų valdymo agentūrą (OL L 349, 2004 11 25, p. 1).

4

(5)  OL L 374, 1991 12 31, p. 4. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1882/2003 (OL L 284, 2003 10 31, p. 1).

5

(6)  OL L 184, 1999 7 17, p. 23.

6

(7)  OL L 239, 2000 9 22, p. 69.

7

(8)  OL L 176, 1999 7 10, p. 36.

8

(9)  OL L 176, 1999 7 10, p. 31.

9

(10)  OL L 176, 1999 7 10, p. 53.

10

(11)  2004 m. spalio 25 d. Tarybos sprendimas 2004/849/EB dėl Europos Sąjungos, Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimo dėl Šveicarijos Konfederacijos asociacijos įgyvendinant, taikant ir plėtojant Šengeno acquis pasirašymo Europos Sąjungos vardu ir laikino tam tikrų nuostatų taikymo (OL L 368, 2004 12 15, p. 26).

11

(12)  2004 m. spalio 25 d. Tarybos sprendimas 2004/860/EB dėl Europos Sąjungos, Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimo dėl Šveicarijos Konfederacijos asociacijos įgyvendinant, taikant ir plėtojant Šengeno acquis pasirašymo Europos bendrijos vardu ir laikino tam tikrų nuostatų taikymo (OL L 370, 2004 12 17, p. 78).

12

acquis

(13)  OL L 131, 2000 6 1, p. 43.

13

(14)  OL L 64, 2002 3 7, p. 20.

14

(15)  OL L 158, 2004 4 30, p. 77.

15

(16)  OL L 157, 2002 6 15, p. 1.

16

(17)  OL L 81, 2001 3 21, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 851/2005 (OL L 141, 2005 6 4, p. 3).

17

(18)  OL L 64, 2003 3 7, p. 1.

18

(19)  OL L 53, 2002 2 23, p. 4.

19

(20)  OL L 239, 2000 9 22, p. 73.

20

(21)  OL L 116, 2001 4 26, p. 5. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Sprendimu 2004/927/EB (OL L 396, 2004 12 31, p. 45).

21

(22)  OL L 261, 2004 8 6, p. 119.

22

(23)  OL L 261, 2004 8 6, p. 36.

23

(24)  OL L 369, 2004 12 16, p. 5.

24

---

I PRIEDAS

Patvirtinantieji dokumentai, skirti patikrinti, ar įvykdytos atvykimo sąlygos

5 straipsnio 2 dalyje nurodyti dokumentiniai įrodymai gali būti tokie:

| a) | verslo kelionių atvejais:






  i) | firmos arba valdžios institucijos kvietimas dalyvauti susitikimuose, konferencijose ar renginiuose, susijusiuose su prekyba, pramone arba darbu; |
| --- | --- | --- |

a)

verslo kelionių atvejais:

i)

firmos arba valdžios institucijos kvietimas dalyvauti susitikimuose, konferencijose ar renginiuose, susijusiuose su prekyba, pramone arba darbu;

| ii) | kiti dokumentai, rodantys verslo ryšių arba ryšių darbo tikslais buvimą; |
| --- | --- |

ii)

kiti dokumentai, rodantys verslo ryšių arba ryšių darbo tikslais buvimą;

| iii) | įėjimo į muges ir kongresus bilietai, jei vykstama į juos. |
| --- | --- |

iii)

įėjimo į muges ir kongresus bilietai, jei vykstama į juos.

| b) | kelionių studijų ar kito pobūdžio mokymo tikslais atvejais:






  i) | priėmimo į mokymo įstaigos profesinio rengimo ar teorinius kursus pagal pagrindinio ir aukštesniojo mokslo sistemą pažymėjimas; |
| --- | --- | --- |

b)

kelionių studijų ar kito pobūdžio mokymo tikslais atvejais:

i)

priėmimo į mokymo įstaigos profesinio rengimo ar teorinius kursus pagal pagrindinio ir aukštesniojo mokslo sistemą pažymėjimas;

| ii) | pažymėjimai arba lankytų kursų sertifikatai. |
| --- | --- |

ii)

pažymėjimai arba lankytų kursų sertifikatai.

| c) | kelionių turizmo arba privačiais tikslais atvejais:






  i) | patvirtinantieji dokumentai, susiję su apgyvendinimu:






  — | priimančiojo asmens kvietimas, jei bus apsistojama pas jį; |
| --- | --- | --- | --- |

c)

kelionių turizmo arba privačiais tikslais atvejais:

i)

patvirtinantieji dokumentai, susiję su apgyvendinimu:

—

priimančiojo asmens kvietimas, jei bus apsistojama pas jį;

| — | apgyvendinimą teikiančios įstaigos patvirtinantysis dokumentas arba kitas atitinkamas dokumentas, nurodantis, kur ketinama apsistoti; |
| --- | --- |

—

apgyvendinimą teikiančios įstaigos patvirtinantysis dokumentas arba kitas atitinkamas dokumentas, nurodantis, kur ketinama apsistoti;

| ii) | patvirtinantieji dokumentai, susiję su maršrutu:
  organizuotos kelionės užsakymo patvirtinimas arba kitas atitinkamas dokumentas, nurodantis numatomus kelionės planus; |
| --- | --- |

ii)

patvirtinantieji dokumentai, susiję su maršrutu:

organizuotos kelionės užsakymo patvirtinimas arba kitas atitinkamas dokumentas, nurodantis numatomus kelionės planus;

| iii) | patvirtinantieji dokumentai, susiję su grįžimu:
  grįžimo ar kelionės pirmyn ir atgal bilietas. |
| --- | --- |

iii)

patvirtinantieji dokumentai, susiję su grįžimu:

grįžimo ar kelionės pirmyn ir atgal bilietas.

| d) | kelionių politinių, mokslo, kultūros, sporto ar religinių renginių tikslais ar kitais tikslais atvejais:
  kvietimai, įėjimo bilietai, priėmimo dokumentai arba programos, jei įmanoma, nurodant priimančiosios organizacijos pavadinimą ir buvimo trukmę, ar kitas atitinkamas dokumentas, nurodantis apsilankymo tikslą. |
| --- | --- |

d)

kelionių politinių, mokslo, kultūros, sporto ar religinių renginių tikslais ar kitais tikslais atvejais:

kvietimai, įėjimo bilietai, priėmimo dokumentai arba programos, jei įmanoma, nurodant priimančiosios organizacijos pavadinimą ir buvimo trukmę, ar kitas atitinkamas dokumentas, nurodantis apsilankymo tikslą.

---

II PRIEDAS

Informacijos registravimas

Visuose sienos perėjimo punktuose visa tarnybinė informacija ir kita ypač svarbi informacija registruojama rankiniu arba elektroniniu būdu. Visų pirma registruojama ši informacija:

| a) | sienos apsaugos pareigūno, atsakingo už patikrinimus pasienyje toje vietoje, ir kitų kiekvienos grupės pareigūnų pavardės; |
| --- | --- |

a)

sienos apsaugos pareigūno, atsakingo už patikrinimus pasienyje toje vietoje, ir kitų kiekvienos grupės pareigūnų pavardės;

| b) | asmenų patikrinimo sušvelninimas, taikomas pagal 8 straipsnį; |
| --- | --- |

b)

asmenų patikrinimo sušvelninimas, taikomas pagal 8 straipsnį;

| c) | dokumentų vietoj pasų ir vizų išdavimas pasienyje; |
| --- | --- |

c)

dokumentų vietoj pasų ir vizų išdavimas pasienyje;

| d) | sulaikyti asmenys ir skundai (baudžiamoji veika ir administraciniai pažeidimai); |
| --- | --- |

d)

sulaikyti asmenys ir skundai (baudžiamoji veika ir administraciniai pažeidimai);

| e) | asmenys, kuriems buvo atsisakyta leista atvykti pagal 13 straipsnį (atsisakymo leisti atvykti priežastys ir pilietybė); |
| --- | --- |

e)

asmenys, kuriems buvo atsisakyta leista atvykti pagal 13 straipsnį (atsisakymo leisti atvykti priežastys ir pilietybė);

| f) | atvykimo ir išvykimo spaudų saugumo kodai, sienos apsaugos pareigūnų, naudojančių spaudą konkrečią dieną ar pamainą, tapatybė ir su pamestais bei pavogtais spaudais susijusi informacija; |
| --- | --- |

f)

atvykimo ir išvykimo spaudų saugumo kodai, sienos apsaugos pareigūnų, naudojančių spaudą konkrečią dieną ar pamainą, tapatybė ir su pamestais bei pavogtais spaudais susijusi informacija;

| g) | asmenų, kurie buvo patikrinti, skundai; |
| --- | --- |

g)

asmenų, kurie buvo patikrinti, skundai;

| h) | kitos ypač svarbios policijos ar teisminės priemonės; |
| --- | --- |

h)

kitos ypač svarbios policijos ar teisminės priemonės;

| i) | išskirtiniai įvykiai. |
| --- | --- |

i)

išskirtiniai įvykiai.

---

III PRIEDAS

Eismo juostas sienos perėjimo punktuose žyminčių ženklų pavyzdžiai

A DALIS

Image

(1)

B DALIS

Image

C DALIS

Image

(1)

Image

(1)

Image

(1)

Image

Image

Image

---

(1)  Norvegijai ir Islandijai simbolio pateikti nereikia.

---

IV PRIEDAS

Žymėjimas spaudais

| 1. | Trečiųjų šalių piliečių kelionės dokumentai sistemingai antspauduojami jiems atvykstant ir išvykstant, laikantis 10 straipsnio. Spaudų specifikacijos nustatytos Šengeno vykdomojo komiteto sprendime SCH/COM-EX (94) 16 rev ir SCH/Gem-Handb (93) 15 (CONFIDENTIAL). |
| --- | --- |

1.

Trečiųjų šalių piliečių kelionės dokumentai sistemingai antspauduojami jiems atvykstant ir išvykstant, laikantis 10 straipsnio. Spaudų specifikacijos nustatytos Šengeno vykdomojo komiteto sprendime SCH/COM-EX (94) 16 rev ir SCH/Gem-Handb (93) 15 (CONFIDENTIAL).

| 2. | Spaudų saugumo kodai keičiami reguliariai, ne rečiau kaip kas mėnesį. |
| --- | --- |

2.

Spaudų saugumo kodai keičiami reguliariai, ne rečiau kaip kas mėnesį.

| 3. | Atvykstant ir išvykstant trečiųjų šalių piliečiams, kuriems taikomas vizų reikalavimas, spaudas dedamas, jei įmanoma, taip, kad padengtų vizos kraštą, o vizoje esantys įrašai netaptų neįskaitomi ar nebūtų pakenkta vizos įklijos apsauginėms savybėms. Jeigu turi būti žymima keliais spaudais (pavyzdžiui, daugkartinio atvykimo vizos atveju), tai daroma puslapyje, esančiame priešais puslapį, kuriame yra įklijuota viza.
  Jei tas puslapis negali būti naudojamas, spaudas dedamas kitame puslapyje. Mašininio nuskaitymo zona spaudu nežymima. |
| --- | --- |

3.

Atvykstant ir išvykstant trečiųjų šalių piliečiams, kuriems taikomas vizų reikalavimas, spaudas dedamas, jei įmanoma, taip, kad padengtų vizos kraštą, o vizoje esantys įrašai netaptų neįskaitomi ar nebūtų pakenkta vizos įklijos apsauginėms savybėms. Jeigu turi būti žymima keliais spaudais (pavyzdžiui, daugkartinio atvykimo vizos atveju), tai daroma puslapyje, esančiame priešais puslapį, kuriame yra įklijuota viza.

Jei tas puslapis negali būti naudojamas, spaudas dedamas kitame puslapyje. Mašininio nuskaitymo zona spaudu nežymima.

| 4. | Valstybės narės paskiria nacionalinius kontaktinius centrus, atsakingus už keitimąsi informacija apie sienos perėjimo punktuose naudojamų atvykimo ir išvykimo spaudų saugumo kodus, ir apie tai praneša kitoms valstybėms narėms, Tarybos generaliniam sekretoriatui ir Komisijai. Šie kontaktiniai centrai nedelsdami susipažįsta su informacija apie bendrus atvykimo ir išvykimo spaudus, naudojamus prie atitinkamos valstybės narės išorės sienų, visų pirma su informacija apie:






  a) | sienos perėjimo punktą, kuriam yra skirtas konkretus spaudas; |
| --- | --- | --- |

4.

Valstybės narės paskiria nacionalinius kontaktinius centrus, atsakingus už keitimąsi informacija apie sienos perėjimo punktuose naudojamų atvykimo ir išvykimo spaudų saugumo kodus, ir apie tai praneša kitoms valstybėms narėms, Tarybos generaliniam sekretoriatui ir Komisijai. Šie kontaktiniai centrai nedelsdami susipažįsta su informacija apie bendrus atvykimo ir išvykimo spaudus, naudojamus prie atitinkamos valstybės narės išorės sienų, visų pirma su informacija apie:

a)

sienos perėjimo punktą, kuriam yra skirtas konkretus spaudas;

| b) | sienos apsaugos pareigūno, kuriam bet kuriuo konkrečiu laikotarpiu buvo skirtas konkretus spaudas, tapatybę; |
| --- | --- |

b)

sienos apsaugos pareigūno, kuriam bet kuriuo konkrečiu laikotarpiu buvo skirtas konkretus spaudas, tapatybę;

| c) | konkretaus spaudo saugumo kodą bet kuriuo konkrečiu laikotarpiu. |
| --- | --- |

c)

konkretaus spaudo saugumo kodą bet kuriuo konkrečiu laikotarpiu.

Visos užklausos apie bendrus atvykimo ir išvykimo spaudus pateikiamos per pirmiau minėtus nacionalinius kontaktinius centrus.

Be to, nacionaliniai kontaktiniai centrai kitiems kontaktiniams centrams, Tarybos generaliniam sekretoriatui ir Komisijai nedelsdami siunčia informaciją apie su kontaktiniais centrais susijusius pasikeitimus ir pamestus bei pavogtus spaudus.

---

V PRIEDAS

A DALIS

Atsisakymo leisti atvykti tvarka pasienyje

| 1. | Atsisakydamas leisti atvykti, kompetentingas sienos apsaugos pareigūnas:






  a) | užpildo atsisakymo leisti atvykti standartinį blanką, kaip parodyta B dalyje. Atitinkamas trečiosios šalies pilietis pasirašo blanką ir gauna pasirašyto blanko kopiją. Trečiosios šalies piliečiui atsisakius pasirašyti, sienos apsaugos pareigūnas tokį atsisakymą nurodo blanko dalyje „pastabos“; |
| --- | --- | --- |

1.

Atsisakydamas leisti atvykti, kompetentingas sienos apsaugos pareigūnas:

a)

užpildo atsisakymo leisti atvykti standartinį blanką, kaip parodyta B dalyje. Atitinkamas trečiosios šalies pilietis pasirašo blanką ir gauna pasirašyto blanko kopiją. Trečiosios šalies piliečiui atsisakius pasirašyti, sienos apsaugos pareigūnas tokį atsisakymą nurodo blanko dalyje „pastabos“;

| b) | pase deda atvykimo spaudą, kryžmai perbrauktą neištrinamu juodu rašalu, ir priešais jį dešinėje pusėje taip pat neištrinamu rašalu parašo raidę (-es), atitinkančią (-as) atsisakymo leisti atvykti priežastį (-is), kurių sąrašas pateiktas pirmiau minėtame atsisakymo leisti atvykti standartiniame blanke; |
| --- | --- |

b)

pase deda atvykimo spaudą, kryžmai perbrauktą neištrinamu juodu rašalu, ir priešais jį dešinėje pusėje taip pat neištrinamu rašalu parašo raidę (-es), atitinkančią (-as) atsisakymo leisti atvykti priežastį (-is), kurių sąrašas pateiktas pirmiau minėtame atsisakymo leisti atvykti standartiniame blanke;

| c) | 2 dalyje nurodytais atvejais panaikina vizą, uždėdamas spaudą su užrašu „PANAIKINTA“. Tokiu atveju optiškai kintantis vizos įklijos elementas, paslėpto vaizdo įspūdį daranti apsauginė savybė ir žodis „viza“ sunaikinami išbraukiant, kad būtų užkirstas kelias vėliau neteisėtai juos panaudoti. Apie šį sprendimą sienos apsaugos pareigūnas nedelsdamas informuoja centrines institucijas; |
| --- | --- |

c)

2 dalyje nurodytais atvejais panaikina vizą, uždėdamas spaudą su užrašu „PANAIKINTA“. Tokiu atveju optiškai kintantis vizos įklijos elementas, paslėpto vaizdo įspūdį daranti apsauginė savybė ir žodis „viza“ sunaikinami išbraukiant, kad būtų užkirstas kelias vėliau neteisėtai juos panaudoti. Apie šį sprendimą sienos apsaugos pareigūnas nedelsdamas informuoja centrines institucijas;

| d) | įregistruoja kiekvieną atsisakymą leisti atvykti registre arba įtraukia į sąrašą, nurodydamas atitinkamo trečiosios šalies asmens tapatybę ir pilietybę, nuorodas į dokumentą, leidžiantį trečiosios šalies piliečiui kirsti sieną, ir atsisakymo leisti atvykti priežastį bei datą; |
| --- | --- |

d)

įregistruoja kiekvieną atsisakymą leisti atvykti registre arba įtraukia į sąrašą, nurodydamas atitinkamo trečiosios šalies asmens tapatybę ir pilietybę, nuorodas į dokumentą, leidžiantį trečiosios šalies piliečiui kirsti sieną, ir atsisakymo leisti atvykti priežastį bei datą;

| 2. | Viza panaikinama šiais atvejais:






  a) | jei vizos turėtojas yra asmuo, kuris pagal į Šengeno informacinę sistemą (SIS) įtrauktą įspėjimą yra neįsileistinas, nebent jis turi vizą arba pakartotinio atvykimo vizą, išduotą vienos iš valstybių narių, ir nori atvykti tranzito tikslais, kad patektų į dokumentą išdavusios valstybės narės teritoriją; |
| --- | --- | --- |

2.

Viza panaikinama šiais atvejais:

a)

jei vizos turėtojas yra asmuo, kuris pagal į Šengeno informacinę sistemą (SIS) įtrauktą įspėjimą yra neįsileistinas, nebent jis turi vizą arba pakartotinio atvykimo vizą, išduotą vienos iš valstybių narių, ir nori atvykti tranzito tikslais, kad patektų į dokumentą išdavusios valstybės narės teritoriją;

| b) | jei yra rimtų priežasčių manyti, kad viza buvo įsigyta nesąžiningu būdu. |
| --- | --- |

b)

jei yra rimtų priežasčių manyti, kad viza buvo įsigyta nesąžiningu būdu.

Jei trečiosios šalies pilietis pasienyje nepateikia vieno ar kelių patvirtinančiųjų dokumentų, nurodytų 5 straipsnio 2 dalyje, sprendimas dėl vizos priėmimo nėra priimamas automatiškai.

| 3. | Jei trečiosios šalies pilietį, kuriam nebuvo leista atvykti, prie sienos atvežė vežėjas, vietos valdžios institucija:






  a) | nurodo vežėjui pasirūpinti trečiosios šalies piliečiu ir nedelsiant vežti jį į trečiąją šalį, iš kurios jis buvo atvežtas, į trečiąją šalį, išdavusią jam dokumentą, leidžiantį kirsti sieną, arba į bet kurią kitą trečiąją šalį, kurioje garantuojama, kad jis bus priimtas, laikantis Šengeno konvencijos 26 straipsnio ir 2001 m. birželio 28 d. Tarybos direktyvos 2001/51/EB, papildančios Konvencijos dėl 1985 m. birželio 14 d. Šengeno susitarimo įgyvendinimo 26 straipsnio nuostatas (1); |
| --- | --- | --- |

3.

Jei trečiosios šalies pilietį, kuriam nebuvo leista atvykti, prie sienos atvežė vežėjas, vietos valdžios institucija:

a)

nurodo vežėjui pasirūpinti trečiosios šalies piliečiu ir nedelsiant vežti jį į trečiąją šalį, iš kurios jis buvo atvežtas, į trečiąją šalį, išdavusią jam dokumentą, leidžiantį kirsti sieną, arba į bet kurią kitą trečiąją šalį, kurioje garantuojama, kad jis bus priimtas, laikantis Šengeno konvencijos 26 straipsnio ir 2001 m. birželio 28 d. Tarybos direktyvos 2001/51/EB, papildančios Konvencijos dėl 1985 m. birželio 14 d. Šengeno susitarimo įgyvendinimo 26 straipsnio nuostatas (1);

| b) | laukiant tolesnio vežimo, imasi atitinkamų priemonių laikydamasi nacionalinės teisės aktų ir atsižvelgdama į vietos aplinkybes, kad būtų užkirstas kelias neteisėtam trečiųjų šalių piliečių, kuriems nebuvo leista atvykti, atvykimui. |
| --- | --- |

b)

laukiant tolesnio vežimo, imasi atitinkamų priemonių laikydamasi nacionalinės teisės aktų ir atsižvelgdama į vietos aplinkybes, kad būtų užkirstas kelias neteisėtam trečiųjų šalių piliečių, kuriems nebuvo leista atvykti, atvykimui.

| 4. | Jei yra priežasčių atsisakyti leisti trečiosios šalies piliečiui atvykti ir jį suimti, sienos apsaugos pareigūnas susisiekia su valdžios institucijomis, kurios yra kompetentingos spręsti, kokių veiksmų turi būti imamasi pagal nacionalinę teisę. |
| --- | --- |

4.

Jei yra priežasčių atsisakyti leisti trečiosios šalies piliečiui atvykti ir jį suimti, sienos apsaugos pareigūnas susisiekia su valdžios institucijomis, kurios yra kompetentingos spręsti, kokių veiksmų turi būti imamasi pagal nacionalinę teisę.

B DALIS

Atsisakymo leisti atvykti kertant sieną standartinis blankas

Image

---

(1)  OL L 187, 2001 7 10, p. 45.

---

VI PRIEDAS

Konkrečios taisyklės, skirtos įvairioms sienos rūšims ir įvairioms transporto priemonėms, naudojamoms kertant valstybių narių išorės sienas

1.   Sausumos sienos

1.1.   Kelių eismo kontrolė

1.1.1.   Siekiant užtikrinti veiksmingą asmenų patikrinimą, kartu užtikrinant saugų ir sklandų kelių eismą, judėjimas per sienos perėjimo punktus yra tinkamai reguliuojamas. Prireikus valstybės narės gali sudaryti dvišalius susitarimus nukreipti eismą srautais ir jį užblokuoti. Apie tai jos informuoja Komisiją pagal 37straipsnį.

1.1.2.   Prie sausumos sienų valstybės narės gali, jei mano, kad tai reikalinga, ir jei leidžia aplinkybės, tam tikruose sienos perėjimo punktuose pagal 9 straipsnį įrengti arba naudoti atskiras juostas.

Valstybių narių kompetentingos institucijos gali bet kada išskirtinėmis aplinkybėmis ir tais atvejais, kai to reikia dėl eismo ir infrastruktūros sąlygų, atsisakyti atskirų juostų.

Valstybės narės gali bendradarbiauti su kaimyninėmis šalimis siekdamos įrengti atskiras juostas išorės sienos perėjimo punktuose.

1.1.3.   Paprastai asmenys, keliaujantys transporto priemonėmis, tikrinimo metu gali jose pasilikti. Tačiau, jei to prireikia susiklosčius aplinkybėms, asmenų gali būti paprašyta iš jų išlipti. Nuodugnus patikrinimas vyksta, jei leidžia vietos sąlygos, tam tikslui skirtose vietose. Dėl darbuotojų saugumo, jei įmanoma, tikrina du sienos apsaugos pareigūnai.

1.2.   Geležinkelių eismo kontrolė

1.2.1.   Tikrinami traukinių keleiviai ir geležinkelio darbuotojai išorės sienas kertančiuose traukiniuose, įskaitant prekinius ar tuščius traukinius. Toks tikrinimas gali vykti vienu iš šių dviejų būdų:

| — | platformoje, pirmoje atvykimo arba išvykimo stotyje valstybės narės teritorijoje, |
| --- | --- |

—

platformoje, pirmoje atvykimo arba išvykimo stotyje valstybės narės teritorijoje,

| — | pačiame traukinyje važiuojant tranzitu. |
| --- | --- |

—

pačiame traukinyje važiuojant tranzitu.

Valstybės narės gali sudaryti dvišalius susitarimus, kaip atlikti šiuos tikrinimus. Apie tai jos informuoja Komisiją pagal 37 straipsnį.

1.2.2.   Nukrypdamos nuo 1.2.1 punkto ir siekdamos sudaryti palankias sąlygas greitaeigių keleivinių traukinių eismo srautams, valstybės narės, kurių teritorijomis eina iš trečiųjų šalių vykstančių tokių traukinių maršrutai, bendru susitarimu su atitinkamomis trečiosiomis šalimis taip pat gali nuspręsti tikrinti iš trečiųjų šalių atvykstančiais traukiniais vykstančius asmenis vienu iš šių būdų:

| — | trečiosios šalies stotyse, kur asmenys įlipa į traukinį, |
| --- | --- |

—

trečiosios šalies stotyse, kur asmenys įlipa į traukinį,

| — | valstybių narių teritorijose esančiose stotyse, kur asmenys išlipa, |
| --- | --- |

—

valstybių narių teritorijose esančiose stotyse, kur asmenys išlipa,

| — | traukinyje, važiuojant tranzitu tarp valstybių narių teritorijose esančių stočių, jei asmenys buvo traukinyje ankstesnėje (-ėse) stotyje (-yse). |
| --- | --- |

—

traukinyje, važiuojant tranzitu tarp valstybių narių teritorijose esančių stočių, jei asmenys buvo traukinyje ankstesnėje (-ėse) stotyje (-yse).

1.2.3.   Greitaeigių traukinių iš trečiųjų šalių, kelis kartus sustojančių valstybių narių teritorijoje, atveju, jei geležinkelio transporto vežėjas gali įlaipinti keleivius tik likusiai kelionės daliai valstybių narių teritorijoje, tokiems keleiviams taikomas patikrinimas atvykstant traukinyje arba atvykimo stotyje, išskyrus atvejus, kai tikrinama pagal 1.2.1 punktą ar 1.2.2 punkto pirmąją įtrauką.

Asmenims, kurie ketina keliauti traukiniu valstybių narių teritorija tik likusią kelionės dalį, iki traukinio išvykimo aiškiai pranešama, kad kelionės metu arba atvykimo stotyje jiems gali būti taikomas patikrinimas atvykstant.

1.2.4.   Keliaujant priešinga kryptimi, traukiniu keliaujantiems asmenims panašia tvarka taikomas patikrinimas išvykstant.

1.2.5.   Siekiant užtikrinti, kad vagonų ertmėse nebūtų slepiami asmenys ar daiktai, kurie turi būti tikrinami pasienyje, sienos apsaugos pareigūnas gali nurodyti, kad jos būtų patikrinamos, jei reikia, padedant traukinio inspektoriui.

1.2.6.   Jei yra priežasčių manyti, kad traukinyje slepiasi asmenys, apie kuriuos buvo pranešta ar kurie yra įtariami padarę nusikaltimą, arba nelegaliai atvykti ketinantys trečiųjų šalių piliečiai, sienos apsaugos pareigūnas, jei jis negali veikti pagal nacionalines nuostatas, apie tai praneša valstybėms narėms, į kurių teritoriją arba kurių teritorija važiuoja traukinys.

2.   Oro erdvės sienos

2.1.   Tikrinimo tvarka tarptautiniuose oro uostuose

2.1.1.   Valstybių narių kompetentingos institucijos užtikrina, kad oro uosto operatorius imtųsi reikiamų priemonių vidaus skrydžių keleivių srautus fiziškai atskirti nuo kitų skrydžių keleivių srautų. Tuo tikslu visuose tarptautiniuose oro uostuose sukuriama tinkama infrastruktūra.

2.1.2.   Vieta, kurioje vyksta patikrinimas kertant sieną, nustatoma šia tvarka:

| a) | keleivių, atskrendančių iš trečiosios šalies ir toliau skrendančių vidaus skrydžiais, patikrinimas atvykstant vyksta atvykimo oro uoste, į kurį atskrendama iš trečiosios šalies. Vidaus skrydžio keleivių, toliau skrendančių į trečiąją šalį (persėdančių keleivių), patikrinimas išvykstant vyksta išvykimo oro uoste, iš kurio išvykstama pastaruoju skrydžiu; |
| --- | --- |

a)

keleivių, atskrendančių iš trečiosios šalies ir toliau skrendančių vidaus skrydžiais, patikrinimas atvykstant vyksta atvykimo oro uoste, į kurį atskrendama iš trečiosios šalies. Vidaus skrydžio keleivių, toliau skrendančių į trečiąją šalį (persėdančių keleivių), patikrinimas išvykstant vyksta išvykimo oro uoste, iš kurio išvykstama pastaruoju skrydžiu;

| b) | skrydžių iš trečiųjų šalių ar į jas, kuriuose nėra persėdančių keleivių, ir skrydžių, kai daugiau nei vieną kartą trumpai nutūpiama valstybių narių oro uostuose, kur nepersėdama į kitą orlaivį:






  i) | keleivių, vykstančių iš trečiųjų šalių arba į jas, jei prieš tai arba po to keleiviai nepersėdo valstybių narių teritorijoje, patikrinimas atvykstant vyksta atvykimo oro uoste, o patikrinimas išvykstant – išvykimo oro uoste; |
| --- | --- | --- |

b)

skrydžių iš trečiųjų šalių ar į jas, kuriuose nėra persėdančių keleivių, ir skrydžių, kai daugiau nei vieną kartą trumpai nutūpiama valstybių narių oro uostuose, kur nepersėdama į kitą orlaivį:

i)

keleivių, vykstančių iš trečiųjų šalių arba į jas, jei prieš tai arba po to keleiviai nepersėdo valstybių narių teritorijoje, patikrinimas atvykstant vyksta atvykimo oro uoste, o patikrinimas išvykstant – išvykimo oro uoste;

| ii) | keleivių, vykstančių iš trečiųjų šalių arba į jas, kai daugiau nei vieną kartą trumpai nutūpiama valstybių narių teritorijoje, kur nepersėdama į kitą orlaivį (tranzito keleiviai), ir jei keleiviai negali įlipti į orlaivį tai kelionės daliai, kuri vyksta valstybių narių teritorijoje, patikrinimas atvykstant vyksta atvykimo oro uoste, o patikrinimas išvykstant – išvykimo oro uoste; |
| --- | --- |

ii)

keleivių, vykstančių iš trečiųjų šalių arba į jas, kai daugiau nei vieną kartą trumpai nutūpiama valstybių narių teritorijoje, kur nepersėdama į kitą orlaivį (tranzito keleiviai), ir jei keleiviai negali įlipti į orlaivį tai kelionės daliai, kuri vyksta valstybių narių teritorijoje, patikrinimas atvykstant vyksta atvykimo oro uoste, o patikrinimas išvykstant – išvykimo oro uoste;

| iii) | atvejais, kai aviakompanija skrydžių iš trečiųjų šalių metu, kai daugiau nei vieną kartą trumpai nutūpiama valstybių narių teritorijoje, gali įlaipinti keleivius tik likusiai kelionės daliai šioje teritorijoje, keleivių patikrinimas jiems išvykstant vyksta išvykimo oro uoste, o patikrinimas jiems atvykstant– atvykimo oro uoste.
  Keleiviai, kurie šių trumpų nutūpimų metu jau yra lėktuve ir nėra įlipę valstybių narių teritorijoje, tikrinami pagal b punkto ii papunktį. Atvirkštinė tvarka šios kategorijos skrydžiams taikoma tuomet, kai paskirties šalis yra trečioji šalis. |
| --- | --- |

iii)

atvejais, kai aviakompanija skrydžių iš trečiųjų šalių metu, kai daugiau nei vieną kartą trumpai nutūpiama valstybių narių teritorijoje, gali įlaipinti keleivius tik likusiai kelionės daliai šioje teritorijoje, keleivių patikrinimas jiems išvykstant vyksta išvykimo oro uoste, o patikrinimas jiems atvykstant– atvykimo oro uoste.

Keleiviai, kurie šių trumpų nutūpimų metu jau yra lėktuve ir nėra įlipę valstybių narių teritorijoje, tikrinami pagal b punkto ii papunktį. Atvirkštinė tvarka šios kategorijos skrydžiams taikoma tuomet, kai paskirties šalis yra trečioji šalis.

2.1.3.   Paprastai patikrinimai kertant sieną nevyksta orlaivyje arba prie registracijos vartų, išskyrus atvejus, kai tai pateisinama, remiantis pavojų, susijusių su vidaus saugumu ir nelegalia imigracija, įvertinimu. Siekdamos užtikrinti, kad oro uostuose, kuriuose yra nustatyti sienos perėjimo punktai, asmenys būtų tikrinami pagal 6–13 straipsniuose nustatytas taisykles, valstybės narės užtikrina, kad oro uosto administracija imtųsi reikiamų priemonių, kad keleivių srautas būtų nukreipiamas į patikrinimui skirtas vietas.

Valstybės narės užtikrina, kad oro uosto operatorius imtųsi reikiamų priemonių, kad leidimo neturintys asmenys negalėtų įeiti į uždaras zonas, pavyzdžiui, tranzito zoną, ir iš jų išeiti. Tranzito zonoje paprastai netikrinama, išskyrus atvejus, kai tai pateisinama, remiantis pavojų, susijusių su vidaus saugumu ir nelegalia imigracija, įvertinimu; visų pirma šioje zonoje gali būti tikrinami asmenys, kuriems taikomas oro uosto tranzito vizos reikalavimas, siekiant patikrinti, ar jie tokią vizą turi.

2.1.4.   Tais atvejais, kai dėl force majeure ar gresiančio pavojaus arba valdžios institucijų nurodymu iš trečiosios šalies skrendantis orlaivis turi nutūpti nutūpimo aikštelėje, kurioje nėra sienos perėjimo punkto, tas orlaivis gali tęsti skrydį tik gavęs sienos apsaugos pareigūnų ir muitinės leidimą. Ta pati nuostata taikoma iš trečiosios šalies skrendantiems orlaiviams, nutūpiantiems be leidimo. Visais atvejais tokių orlaivių keleiviai tikrinami taikant 6-13 straipsnius.

2.2.   Tikrinimo tvarka aerodromuose

2.2.1.   Užtikrinama, kad asmenys pagal 6–13 straipsniuose nustatytas taisykles taip pat būtų tikrinami oro uostuose, kurie neturi tarptautinio oro uosto statuso pagal atitinkamus nacionalinės teisės aktus („aerodromuose“), tačiau iš kurių leidžiama vykdyti skrydžius iš trečiųjų šalių ar į jas.

2.2.2.   Nukrypstant nuo 2.1.1 punkto, aerodromuose nebūtina imtis atitinkamų priemonių siekiant užtikrinti, kad vidaus ir kitų skrydžių keleivių srautai būtų fiziškai atskiriami, nepažeidžiant 2002 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 2320/2002, nustatančio civilinės aviacijos saugumo bendrąsias taisykles (1). Be to, kai eismas yra nedidelis, sienos apsaugos pareigūnams nebūtina visą laiką juose būti, jei yra garantuojama, kad reikalingas personalas gali atvykti tinkamu laiku.

2.2.3.   Kai nėra užtikrinta, kad sienos apsaugos pareigūnai nuolat yra aerodrome, šio aerodromo vadovas sienos apsaugos pareigūnams atitinkamai praneša apie orlaivių, skrendančių iš trečiųjų šalių arba į jas, atvykimą ir išvykimą.

2.3.   Privačiais skydžiais skrendančių asmenų tikrinimas

2.3.1.   Privačių skrydžių iš trečiųjų šalių ar į jas atvejais lėktuvo vadas, dar lėktuvui nepakilus, nusiunčia paskirties valstybės narės ir tam tikrais atvejais pirmo atvykimo valstybės narės sienos apsaugos pareigūnams bendrą deklaraciją, kurią, inter alia, sudaro skrydžio planas pagal Tarptautinės civilinės aviacijos konvencijos 2 priedą ir informacija apie keleivių tapatybę.

2.3.2.   Kai privataus skrydžio iš trečiosios šalies į kurią nors valstybę narę metu trumpai nutupiama kitų valstybių narių teritorijose, atvykimo valstybės narės kompetentingos institucijos atlieka patikrinimą pasienyje ir uždeda atvykimo spaudą 2.3.1 punkte nurodytoje bendroje deklaracijoje.

2.3.3.   Kai nėra tiksliai žinoma, ar skrydis yra tik iš valstybių narių teritorijų arba tik į jas nenutūpiant trečiosios šalies teritorijoje, kompetentingos institucijos tikrina asmenis oro uostuose ir aerodromuose pagal 2.1–2.2 punktus.

2.3.4.   Sklandytuvų, labai lengvų orlaivių, sraigtasparnių, nedidelių gabaritų lėktuvų, galinčių skristi tik nedideliu atstumu, ir dirižablių atvykimo ir išvykimo tvarka nustatoma pagal nacionalinius teisės aktus ir, kai taikoma, pagal dvišalius susitarimus.

3.   Jūrų siena

3.1.   Bendra jūrų eismo kontrolės tvarka

3.1.1.   Laivai tikrinami atvykimo arba išvykimo uoste, laive arba šiam tikslui skirtoje vietoje, esančioje prie pat laivo. Tačiau pagal šiuo klausimu pasiektus susitarimus tikrinimas taip pat gali būti vykdomas trečiosios šalies teritorijoje, ją kertant arba laivui į ją atplaukus ar iš jos išplaukus.

Tikrinimo tikslas – užtikrinti, kad įgulos nariai ir keleiviai atitiktų 5 straipsnyje nustatytas sąlygas, nepažeidžiant 19 straipsnio 1 dalies c punkto.

3.1.2.   Laivo kapitonas arba, jam negalint, fizinis ar juridinis asmuo, atstovaujantis laivo savininkui visuose reikaluose, susijusiuose su laivo savininko pareigomis paruošiant laivą kelionei („laivo savininko atstovas“), dviem egzemplioriais parengia įgulos ir keleivių sąrašą. Ne vėliau kaip atplaukus į uostą, jis pateikia sąrašą (-us) sienos apsaugos pareigūnams. Jei dėl force majeure aplinkybių tas sąrašas (-ai) negali būti nusiųstas (-i) sienos apsaugos pareigūnams, vienas egzempliorius siunčiamas atitinkamam pasienio postui ar laivybos institucijai, kurie nedelsdami jį persiunčia sienos apsaugos pareigūnams.

3.1.3.   Vienas iš dviejų sąrašų egzempliorių, tinkamai pasirašytas sienos apsaugos pareigūno, grąžinamas laivo kapitonui, kuris paprašytas jį pateikia laivui stovint uoste.

3.1.4.   Laivo kapitonas arba, jam negalint, laivo savininko atstovas nedelsdamas praneša kompetentingoms institucijoms apie įgulos sudėties ir keleivių skaičiaus pasikeitimus.

Be to, kapitonas kompetentingoms institucijoms skubiai ir, jei įmanoma, dar prieš laivui atplaukiant į uostą, praneša apie bilieto neturinčių keleivių buvimą laive. Tačiau atsakomybė už bilieto neturinčius keleivius tenka laivo kapitonui.

3.1.5.   Laivo kapitonas tinkamu laiku ir pagal atitinkamame uoste galiojančias taisykles sienos apsaugos pareigūnams praneša apie laivo išvykimą; jei jis negali apie tai joms pranešti, jis praneša atitinkamai laivybos institucijai. Pirmiau parengto (-ų) ir pasirašyto (-ų) sąrašo (-ų) antras egzempliorius grąžinamas sienos apsaugos pareigūnams ar laivybos institucijoms.

3.2.   Konkreti tam tikrų laivybos rūšių tikrinimo tvarka

Kruiziniai laivai

3.2.1.   Kruizinio laivo kapitonas arba, jam negalint, laivo savininko atstovas persiunčia atitinkamiems sienos apsaugos pareigūnams kruizo maršrutą ir programą bent prieš 24 valandas prieš išvykstant iš išvykimo uosto ir prieš atvykstant į visus valstybių narių teritorijose esančius uostus.

3.2.2.   Jei kruizinio laivo maršrutas apima tik valstybių narių teritorijose esančius uostus, nukrypstant nuo 4 ir 7 straipsnių, patikrinimai kertant sieną nevykdomi, ir kruizinis laivas gali plaukti į uostus, kuriuose nėra sienos perėjimo punktų.

Vis dėlto, atsižvelgiant į pavojų, susijusių su vidaus saugumu ir nelegalia imigracija, įvertinimą tokių laivų įgula ir keleiviai gali būti tikrinami.

3.2.3.   Jei kruizinio laivo maršrutas apima ir valstybių narių teritorijose esančius uostus, ir trečiosiose šalyse esančius uostus, nukrypstant nuo 7 straipsnio, patikrinimai kertant sieną vyksta taip:

| a) | Jei kruizinis laivas atplaukia iš trečiojoje šalyje esančio uosto ir pirmą kartą įplaukia į valstybės narės teritorijoje esantį uostą, įgulai ir keleiviams taikomas patikrinimas atvykstant, remiantis įgulos ir keleivių vardiniais sąrašais, kaip nurodyta 3.2.4 punkte.
  Išlipantiems į krantą keleiviams taikomas patikrinimas atvykstant pagal 7 straipsnį, išskyrus atvejus, kai pavojų, susijusių su vidaus saugumu ir nelegalia imigracija, įvertinimas rodo, kad tokio patikrinimo nereikia. |
| --- | --- |

a)

Jei kruizinis laivas atplaukia iš trečiojoje šalyje esančio uosto ir pirmą kartą įplaukia į valstybės narės teritorijoje esantį uostą, įgulai ir keleiviams taikomas patikrinimas atvykstant, remiantis įgulos ir keleivių vardiniais sąrašais, kaip nurodyta 3.2.4 punkte.

Išlipantiems į krantą keleiviams taikomas patikrinimas atvykstant pagal 7 straipsnį, išskyrus atvejus, kai pavojų, susijusių su vidaus saugumu ir nelegalia imigracija, įvertinimas rodo, kad tokio patikrinimo nereikia.

| b) | Jei kruizinis laivas atplaukia iš trečiojoje šalyje esančio uosto ir vėl įplaukia į valstybės narės teritorijoje esantį uostą, įgulai ir keleiviams taikomas patikrinimas atvykstant, remiantis įgulos ir keleivių vardiniais sąrašais, kaip nurodyta 3.2.4 punkte, tiek, kiek tokie sąrašai buvo pakeisti, kai kruizinis laivas įplaukė į ankstesnį uostą, esantį valstybės narės teritorijoje.
  Išlipantiems į krantą keleiviams taikomas patikrinimas atvykstant pagal 7straipsnį, išskyrus atvejus, kai pavojų, susijusių su vidaus saugumu ir nelegalia imigracija, įvertinimas rodo, kad tokio patikrinimo nereikia. |
| --- | --- |

b)

Jei kruizinis laivas atplaukia iš trečiojoje šalyje esančio uosto ir vėl įplaukia į valstybės narės teritorijoje esantį uostą, įgulai ir keleiviams taikomas patikrinimas atvykstant, remiantis įgulos ir keleivių vardiniais sąrašais, kaip nurodyta 3.2.4 punkte, tiek, kiek tokie sąrašai buvo pakeisti, kai kruizinis laivas įplaukė į ankstesnį uostą, esantį valstybės narės teritorijoje.

Išlipantiems į krantą keleiviams taikomas patikrinimas atvykstant pagal 7straipsnį, išskyrus atvejus, kai pavojų, susijusių su vidaus saugumu ir nelegalia imigracija, įvertinimas rodo, kad tokio patikrinimo nereikia.

| c) | Jei kruizinis laivas atplaukia iš valstybėje narėje esančio uosto ir į tokį uostą įplaukia, išlipantiems į krantą keleiviams taikomas patikrinimas atvykstant pagal 7 straipsnį, jei to reikia, įvertinus su vidaus saugumu ir nelegalia imigracija susijusius pavojus. |
| --- | --- |

c)

Jei kruizinis laivas atplaukia iš valstybėje narėje esančio uosto ir į tokį uostą įplaukia, išlipantiems į krantą keleiviams taikomas patikrinimas atvykstant pagal 7 straipsnį, jei to reikia, įvertinus su vidaus saugumu ir nelegalia imigracija susijusius pavojus.

| d) | Jei kruizinis laivas išplaukia iš valstybėje narėje esančio uosto į trečiojoje šalyje esantį uostą, įgulai ir keleiviams taikomas patikrinimas išvykstant, remiantis įgulos ir keleivių vardiniais sąrašais.
  Jei to reikia, įvertinus su vidaus saugumu ir nelegalia imigracija susijusius pavojus, įlipantiems keleiviams taikomas patikrinimas išvykstant pagal 7 straipsnį. |
| --- | --- |

d)

Jei kruizinis laivas išplaukia iš valstybėje narėje esančio uosto į trečiojoje šalyje esantį uostą, įgulai ir keleiviams taikomas patikrinimas išvykstant, remiantis įgulos ir keleivių vardiniais sąrašais.

Jei to reikia, įvertinus su vidaus saugumu ir nelegalia imigracija susijusius pavojus, įlipantiems keleiviams taikomas patikrinimas išvykstant pagal 7 straipsnį.

| e) | Jei kruizinis laivas plaukia iš valstybėje narėje esančio uosto į tokį pat uostą, patikrinimas išvykstant nevykdomas.
  Vis dėlto, atsižvelgiant į pavojų, susijusių su vidaus saugumu ir nelegalia imigracija, įvertinimą tokių laivų įgula ir keleiviai gali būti tikrinami. |
| --- | --- |

e)

Jei kruizinis laivas plaukia iš valstybėje narėje esančio uosto į tokį pat uostą, patikrinimas išvykstant nevykdomas.

Vis dėlto, atsižvelgiant į pavojų, susijusių su vidaus saugumu ir nelegalia imigracija, įvertinimą tokių laivų įgula ir keleiviai gali būti tikrinami.

3.2.4.   Įgulos ir keleivių vardiniuose sąrašuose nurodoma:

| a) | vardas ir pavardė; |
| --- | --- |

a)

vardas ir pavardė;

| b) | gimimo data; |
| --- | --- |

b)

gimimo data;

| c) | pilietybė; |
| --- | --- |

c)

pilietybė;

| d) | kelionės dokumento numeris ir rūšis ir, kai taikoma, vizos numeris. |
| --- | --- |

d)

kelionės dokumento numeris ir rūšis ir, kai taikoma, vizos numeris.

Kruizinio laivo kapitonas arba, jam negalint, laivo savininko atstovas persiunčia atitinkamiems sienos apsaugos pareigūnams vardinius sąrašus bent prieš 24 valandas iki atvykstant į visus valstybių narių teritorijose esančius uostus arba, jei kelionė iki to uosto trunka trumpiau nei 24 valandas, iškart po to, kai ankstesniame uoste baigiamas įlaipinimas.

Vardinis sąrašas antspauduojamas atvykimo į valstybių narių teritoriją pirmajame uoste ir visais atvejais po pakeitimų, jei sąrašas keičiamas. Į vardinius sąrašus atsižvelgiama įvertinant pavojus pagal 3.2.3 punktą.

Plaukiojimas pramoginiais laivais

3.2.5.   Nukrypstant nuo 4 ir 7 straipsnių, asmenys, esantys pramoginiuose laivuose, atvykstančiuose iš valstybėje narėje esančio uosto ar į tokį uostą vykstantys, kertant sieną netikrinami ir gali atvykti į uostą, kuriame nėra sienos perėjimo punkto.

Tačiau atsižvelgiant į nelegalios imigracijos pavojų įvertinimą, ypač tais atvejais, kai prie pat atitinkamos valstybės narės teritorijos eina trečiosios šalies kranto linija, atliekami tokių asmenų patikrinimai ir (arba) fizinė pramoginių laivų apžiūra.

3.2.6.   Nukrypstant nuo 4 straipsnio, iš trečiosios šalies atvykstantis pramoginis laivas gali išimties tvarka įplaukti į uostą, kuriame nėra sienos perėjimo punkto. Tokiais atvejais laive esantys asmenys informuoja uosto administraciją, kad jiems būtų leista atvykti į uostą. Uosto administracija susisiekia su artimiausio uosto, kuriame yra nustatytas sienos perėjimo punktas, administracija, kad praneštų apie laivo atvykimą. Apie keleivius deklaruojama pateikiant uosto administracijai laive esančių asmenų sąrašą. Šis sąrašas pateikiamas sienos apsaugos pareigūnams ne vėliau kaip atplaukus į uostą.

Taip pat, jei dėl force majeure, iš trečiosios šalies atvykstantis pramoginis laivas turi įplaukti į uostą, kuriame nėra nustatyto sienos perėjimo punkto, uosto administracija susisiekia su artimiausio uosto, kuriame yra nustatytas sienos perėjimo punktas, administracija, kad praneštų apie laivo buvimą.

3.2.7.   Atliekant šiuos patikrinimus, įteikiamas dokumentas, kuriame nurodomos visos laivo techninės charakteristikos ir laive esančių asmenų sąrašas. Šio dokumento kopijos pateikiamos atvykimo ir išvykimo uostų administracijoms. Tol, kol laivas yra vienos iš valstybių narių teritoriniuose vandenyse, šio dokumento kopija saugoma kartu su laivo dokumentais.

Pakrančių žvejyba

3.2.8.   Nukrypstant nuo 4 ir 7 straipsnių, pakrančių žvejybos laivų įgulos, kiekvieną dieną arba per 36 valandas grįžtančios į registracijos uostą arba bet kurį kitą valstybių narių teritorijose esantį uostą, neįplaukdamos į trečiosios šalies teritorijoje esantį uostą, sistemingai netikrinamos. Vis dėlto, nustatant, kaip dažnai reikia tikrinti, atsižvelgiama į nelegalios imigracijos pavojų įvertinimą, ypač tais atvejais, kai prie pat atitinkamos valstybės narės teritorijos eina trečiosios šalies kranto linija. Asmenų patikrinimai ir (arba) laivo fizinė apžiūra atliekami atsižvelgiant į tuos pavojus.

3.2.9.   Pakrančių žvejybos laivų, neįregistruotų kurios nors valstybės narės teritorijoje esančiame uoste, įgulos tikrinamos pagal jūrininkams taikomas nuostatas.

Laivo kapitonas kompetentingoms institucijoms praneša apie įgulos sąrašo pakeitimus ir keleivių buvimą laive.

Susisiekimas keltais

3.2.10.   Su trečiosiose šalyse esančiais uostais susisiekiančiuose keltuose vykdomas juose esančių asmenų patikrinimas. Taikomos šios taisyklės:

| a) | jei įmanoma, valstybės narės įrengia atskiras juostas pagal 9 straipsnį; |
| --- | --- |

a)

jei įmanoma, valstybės narės įrengia atskiras juostas pagal 9 straipsnį;

| b) | pėstieji keleiviai tikrinami individualiai; |
| --- | --- |

b)

pėstieji keleiviai tikrinami individualiai;

| c) | transporto priemonėse esantys asmenys tikrinami jiems neišlipant iš transporto priemonės; |
| --- | --- |

c)

transporto priemonėse esantys asmenys tikrinami jiems neišlipant iš transporto priemonės;

| d) | kelto keleiviai, keliaujantys autobusu, laikomi pėsčiaisiais keleiviai. Šie keleiviai tikrinami išlipę iš autobuso; |
| --- | --- |

d)

kelto keleiviai, keliaujantys autobusu, laikomi pėsčiaisiais keleiviai. Šie keleiviai tikrinami išlipę iš autobuso;

| e) | krovinių transporto priemonių vairuotojai ir lydintieji asmenys tikrinami jiems neišlipant iš transporto priemonės. Šis patikrinimas iš esmės organizuojamas atskirai nuo kitų keleivių patikrinimų; |
| --- | --- |

e)

krovinių transporto priemonių vairuotojai ir lydintieji asmenys tikrinami jiems neišlipant iš transporto priemonės. Šis patikrinimas iš esmės organizuojamas atskirai nuo kitų keleivių patikrinimų;

| f) | kad patikrinimai vyktų greitai, turi būti pakankamas vartų skaičius; |
| --- | --- |

f)

kad patikrinimai vyktų greitai, turi būti pakankamas vartų skaičius;

| g) | siekiant nustatyti, ar nėra nelegalių imigrantų, visų pirma atliekamos keleivių naudojamų transporto priemonių ir, kai tinka, transporto priemonėje esančių krovinių ir kitų prekių atsitiktinės apžiūros; |
| --- | --- |

g)

siekiant nustatyti, ar nėra nelegalių imigrantų, visų pirma atliekamos keleivių naudojamų transporto priemonių ir, kai tinka, transporto priemonėje esančių krovinių ir kitų prekių atsitiktinės apžiūros;

| h) | su kelto įgulos nariais elgiamasi taip pat kaip su komercinių laivų įgulų nariais. |
| --- | --- |

h)

su kelto įgulos nariais elgiamasi taip pat kaip su komercinių laivų įgulų nariais.

4.   Laivyba vidaus vandenų keliais

4.1.   „Laivyba vidaus vandenų keliais, susijusi su išorės sienos kirtimu“ apima visų rūšių valčių ir laivų, plaukiojančių upėmis, kanalais ir ežerais, naudojimą verslo ar pramogų tikslais.

4.2.   Verslo tikslais naudojamų laivų atveju kapitonas ir laive dirbantys asmenys, įrašyti į įgulos narių sąrašą, bei šių asmenų šeimos nariai, gyvenantys laive, laikomi įgulos nariais arba jiems lygiaverčiais asmenimis.

4.3.   Laivybos vidaus vandenų keliais kontrolei mutatis mutandis taikomos atitinkamos 3.1–3.2 punktų nuostatos.

---

(1)  OL L 355, 2002 12 30, p. 1. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 849/2004 (OL L 158, 2004 4 30, p. 1).

---

VII PRIEDAS

Specialios nuostatos dėl tam tikrų kategorijų asmenų

1.   Valstybių vadovai

Nukrypstant nuo 5 ir 7–13 straipsnių, valstybių vadovai ir jų delegacijos nariai, apie kurių atvykimą ir išvykimą sienos apsaugos pareigūnams buvo oficialiai pranešta diplomatiniais kanalais, pasienyje gali būti netikrinami.

2.   Orlaivių pilotai ir kiti įgulos nariai

2.1.   Nukrypstant nuo 5 straipsnio, asmenys, turintys piloto licenciją arba įgulos nario pažymėjimą, kaip numatyta 1944 m. gruodžio 7 d. Civilinės aviacijos konvencijos 9 priede, eidami tarnybines pareigas ir remdamiesi tais dokumentais, gali:

| a) | įlipti ir išlipti valstybės narės teritorijoje esančiame oro uoste, kuriame trumpam nutūpiama, arba atvykimo oro uoste; |
| --- | --- |

a)

įlipti ir išlipti valstybės narės teritorijoje esančiame oro uoste, kuriame trumpam nutūpiama, arba atvykimo oro uoste;

| b) | atvykti į valstybės narės teritorijoje esančio oro uosto, kuriame trumpam nutūpiama, arba atvykimo oro uosto savivaldybės teritoriją; |
| --- | --- |

b)

atvykti į valstybės narės teritorijoje esančio oro uosto, kuriame trumpam nutūpiama, arba atvykimo oro uosto savivaldybės teritoriją;

| c) | transporto priemonėmis vykti į valstybės narės teritorijoje esantį oro uostą, kad galėtų įlipti į orlaivį, išskrendantį iš to paties oro uosto. |
| --- | --- |

c)

transporto priemonėmis vykti į valstybės narės teritorijoje esantį oro uostą, kad galėtų įlipti į orlaivį, išskrendantį iš to paties oro uosto.

Visais kitais atvejais įvykdomi 5 straipsnio 1 dalyje numatyti reikalavimai.

2.2.   Orlaivių įgulų nariai tikrinami pagal 6–13 straipsnius. Jei tik įmanoma, pirmiausia tikrinamos orlaivių įgulos. Konkrečiau jos patikrinamos prieš tikrinant keleivius arba specialiose tam tikslui skirtose vietose. Nukrypstant nuo 7 straipsnio įguloms, kurias už sienos kontrolę atsakingi darbuotojai pažįsta eidami savo pareigas, gali būti taikomi tik atsitiktiniai patikrinimai.

3.   Jūrininkai

3.1.   Nukrypstant nuo 4 ir 7 straipsnių, valstybės narės gali leisti jūrininkams, turintiems jūrininko asmens tapatybės dokumentą, išduotą pagal 2003 m. birželio 19 d. Ženevos konvenciją (Nr. 185), 1965 m. balandžio 9 d. Londono konvenciją ir atitinkamas nacionalines nuostatas, atvykti į valstybių narių teritorijas, išlipant į krantą ir būnant uosto, į kurį įplaukia jų laivas, teritorijoje arba gretimose savivaldybėse, neprisistatant sienos perėjimo punkte, jei jie yra įrašyti į anksčiau kompetentingoms institucijoms patikrinti pateiktą laivo, kuriam jie priklauso, įgulos sąrašą.

Tačiau atsižvelgiant į pavojų, susijusių su vidaus saugumu ir nelegalia imigracija, įvertinimą, prieš jūrininkams išlipant į krantą pagal 7 straipsnį juos tikrina sienos apsaugos pareigūnai.

Jei jūrininkas kelia grėsmę viešajai tvarkai, vidaus saugumui arba visuomenės sveikatai, jam gali būti neleidžiama išlipti į krantą.

3.2.   Jūrininkai, kurie ketina būti už prie pat uostų esančių savivaldybių ribų, laikosi atvykimo į valstybių narių teritorijas sąlygų, kaip nustatyta 5 straipsnio 1 dalyje.

4.   Diplomatinių, pareiginių arba tarnybinių pasų turėtojai ir tarptautinių organizacijų nariai

4.1.   Trečiųjų šalių arba jų vyriausybių, kurias pripažįsta valstybės narės, išduotų diplomatinių, pareiginių arba tarnybinių pasų turėtojams, taip pat 4.4 punkte išvardytų tarptautinių organizacijų išduotų dokumentų turėtojams, keliaujantiems tarnybos reikalais, atsižvelgiant į jų turimas specialias privilegijas ar imunitetus, sienos perėjimo punktuose gali būti suteikta pirmenybė prieš kitus keleivius, nors tam tikrais atvejais minėtiems turėtojams taikomas vizos reikalavimas.

Nukrypstant nuo 5 straipsnio 1 dalies c punkto, iš šiuos dokumentus turinčių asmenų nereikalaujama įrodyti, kad jie turi pakankamai pragyvenimo lėšų.

4.2.   Jei prie išorės sienos prisistatantis asmuo remiasi privilegijomis, imunitetais ir lengvatomis, sienos apsaugos pareigūnas gali pareikalauti, kad jis įrodytų šį statusą pateikdamas atitinkamus dokumentus, visų pirma akredituojančios valstybės išduotus pažymėjimus ar diplomatinį pasą, arba kitais būdais. Jei kyla abejonių, sienos apsaugos pareigūnas skubos atveju gali tiesiogiai kreiptis į užsienio reikalų ministeriją.

4.3.   Akredituoti diplomatinių ir konsulinių atstovybių darbuotojai bei jų šeimos nariai į valstybių narių teritorijas gali atvykti pateikdami 19 straipsnio 2 dalyje nurodytą kortelę ir dokumentą, leidžiantį jiems kirsti valstybės sieną. Be to, nukrypstant nuo 13 straipsnio, sienos apsaugos pareigūnai negali atsisakyti leisti diplomatinių, pareiginių arba tarnybinių pasų turėtojams atvykti į valstybių narių teritoriją prieš tai nepasikonsultavę su atitinkamomis nacionalinėmis valdžios institucijomis. Ši nuostata taikoma ir tais atvejais, kai į SIS dėl šio asmens yra įtrauktas įspėjimas.

4.4.   4.1 punkte nurodytais tikslais tarptautinių organizacijų išduodami dokumentai visų pirma yra šie:

| — | Jungtinių Tautų Organizacijos laissez passer, išduoti Jungtinių Tautų ir jai pavaldžių agentūrų darbuotojams pagal 1947 m. lapkričio 21 d. Niujorke Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos priimtą Konvenciją dėl specializuotų agentūrų privilegijų ir imunitetų, |
| --- | --- |

—

Jungtinių Tautų Organizacijos laissez passer, išduoti Jungtinių Tautų ir jai pavaldžių agentūrų darbuotojams pagal 1947 m. lapkričio 21 d. Niujorke Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos priimtą Konvenciją dėl specializuotų agentūrų privilegijų ir imunitetų,

| — | Europos bendrijos (EB) laissez passer, |
| --- | --- |

—

Europos bendrijos (EB) laissez passer,

| — | Europos atominės energijos bendrijos (Euratomo) laissez passer, |
| --- | --- |

—

Europos atominės energijos bendrijos (Euratomo) laissez passer,

| — | Europos Tarybos generalinio sekretoriaus išduotas teisėtumo pažymėjimas, |
| --- | --- |

—

Europos Tarybos generalinio sekretoriaus išduotas teisėtumo pažymėjimas,

| — | dokumentai, išduoti pagal Šiaurės Atlanto Sutarties Šalių susitarimo dėl jų karinių pajėgų statuso III straipsnio 2 dalį (karinis asmens tapatybę patvirtinantis dokumentas, pateikiamas kartu su siuntimu į komandiruotę, kelionės pažyma arba asmeniniu ar kolektyviniu judėjimo įsakymu) ir dokumentai, išduoti remiantis „Partnerystės taikos labui“ programa. |
| --- | --- |

—

dokumentai, išduoti pagal Šiaurės Atlanto Sutarties Šalių susitarimo dėl jų karinių pajėgų statuso III straipsnio 2 dalį (karinis asmens tapatybę patvirtinantis dokumentas, pateikiamas kartu su siuntimu į komandiruotę, kelionės pažyma arba asmeniniu ar kolektyviniu judėjimo įsakymu) ir dokumentai, išduoti remiantis „Partnerystės taikos labui“ programa.

5.   Abipus sienos dirbantys asmenys

5.1.   Abipus sienos dirbančių asmenų tikrinimo tvarką reglamentuoja bendrosios sienos kontrolės taisyklės, visų pirma 7 ir 13 straipsnių nuostatos.

5.2.   Nukrypstant nuo 7 straipsnio, abipus sienos dirbantiems asmenims, kuriuos gerai pažįsta sienos apsaugos pareigūnai dėl to, kad jie dažnai tame pačiame sienos perėjimo punkte kerta sieną, ir dėl kurių, remiantis pirminiu patikrinimu, nėra įspėjimo SIS arba nacionalinių duomenų rinkmenose, taikomi tik atsitiktiniai patikrinimai siekiant įsitikinti, kad jie turi galiojantį dokumentą, leidžiantį jiems kirsti sieną, ir atitinka būtinas atvykimo sąlygas. Be įspėjimo ir nereguliariai šie asmenys kartais nuodugniai patikrinami.

5.3.   5.2 punkto nuostatos gali būti taikomos ir kitoms reguliariai į darbą anapus sienos vykstančių asmenų kategorijoms.

6.   Nepilnamečiai

6.1.   Sienos apsaugos pareigūnai ypatingą dėmesį atkreipia į nepilnamečius, kurie keliauja lydimi ar nelydimi suaugusiųjų. Išorės sieną kertančių nepilnamečių patikrinimai atvykstant ir išvykstant yra tokie patys, kaip ir suaugusiųjų, kaip numatyta šiame reglamente.

6.2.   Jei nepilnamečius lydi suaugusieji, sienos apsaugos pareigūnas patikrina, ar nepilnamečius lydintys asmenys turi tėvų globos teises juos globoti, ypač tais atvejais, kai nepilnamečius lydi tik vienas suaugęs asmuo ir yra rimtų priežasčių įtarti, kad jie galėjo būti neteisėtai atskirti nuo asmens (-ų), kuris (-ie) turi teisėtas tėvų globos teises juos globoti. Pastaruoju atveju sienos apsaugos pareigūnas atlieka tolesnį tyrimą siekdamas nustatyti, ar pateiktoje informacijoje nėra neatitikimų ar prieštaravimų.

6.3.   Nepilnamečiams keliaujant nelydimiems, sienos apsaugos pareigūnai, nuodugniai patikrindami kelionės dokumentus ir patvirtinančiuosius dokumentus, užtikrina, kad nepilnamečiai neišvyktų iš teritorijos prieš asmens (-ų), turinčio (-ių) tėvų globos teises juos globoti, norą.

---

VIII PRIEDAS

Image

---

| 13.4.2006 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 105/33 |
| --- | --- | --- | --- |

13.4.2006

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 105/33

---

TARYBOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 563/2006

2006 m. kovo 13 d.

dėl Europos bendrijos ir Saliamono Salų partnerystės susitarimo dėl žvejybos Saliamono Salų pakrančių vandenyse sudarymo

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 37 straipsnį kartu su 300 straipsnio 2 dalimi ir 300 straipsnio 3 dalies pirmąja pastraipa,

atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą,

atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę (1),

kadangi:

| (1) | Bendrija ir Saliamono Salos vedė derybas ir parafavo Žvejybos partnerystės susitarimą, suteikiantį Bendrijos žvejams žvejybos galimybes vandenyse, į kuriuos Saliamono Salos žuvininkystei turi suverenias teises arba jurisdikciją. |
| --- | --- |

(1)

Bendrija ir Saliamono Salos vedė derybas ir parafavo Žvejybos partnerystės susitarimą, suteikiantį Bendrijos žvejams žvejybos galimybes vandenyse, į kuriuos Saliamono Salos žuvininkystei turi suverenias teises arba jurisdikciją.

| (2) | Tame Susitarime yra numatytas ekonominis, finansinis, techninis ir mokslinis bendradarbiavimas žvejybos sektoriuje, siekiant garantuoti išteklių apsaugą ir tausojantį naudojimą, taip pat ir įmonių partnerystė, kuria siekiama bendrų interesų labui plėtoti ekonominę veiklą žuvininkystės sektoriuje ir su juo susijusias veiklos rūšis. |
| --- | --- |

(2)

Tame Susitarime yra numatytas ekonominis, finansinis, techninis ir mokslinis bendradarbiavimas žvejybos sektoriuje, siekiant garantuoti išteklių apsaugą ir tausojantį naudojimą, taip pat ir įmonių partnerystė, kuria siekiama bendrų interesų labui plėtoti ekonominę veiklą žuvininkystės sektoriuje ir su juo susijusias veiklos rūšis.

| (3) | Tas Susitarimas turėtų būti patvirtintas. |
| --- | --- |

(3)

Tas Susitarimas turėtų būti patvirtintas.

| (4) | Turėtų būti apibrėžtas žvejybos galimybių paskirstymas valstybėms narėms. |
| --- | --- |

(4)

Turėtų būti apibrėžtas žvejybos galimybių paskirstymas valstybėms narėms.

| (5) | Valstybės narės, kurių laivai žvejoja pagal šį Susitarimą, praneša Komisijai apie kiekvienos rūšies kiekius, sugautus Saliamono Salų žvejybos zonoje pagal 2001 m. kovo 14 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 500/2001, nustatantį išsamias Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2847/93 taikymo taisykles dėl Bendrijos žvejybos laivų sugavimų trečiųjų šalių vandenyse ir atviroje jūroje kontrolės (2), |
| --- | --- |

(5)

Valstybės narės, kurių laivai žvejoja pagal šį Susitarimą, praneša Komisijai apie kiekvienos rūšies kiekius, sugautus Saliamono Salų žvejybos zonoje pagal 2001 m. kovo 14 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 500/2001, nustatantį išsamias Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2847/93 taikymo taisykles dėl Bendrijos žvejybos laivų sugavimų trečiųjų šalių vandenyse ir atviroje jūroje kontrolės (2),

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Bendrijos vardu patvirtinamas Europos bendrijos ir Saliamono Salų partnerystės susitarimas dėl žvejybos Saliamono Salų pakrančių vandenyse (toliau – Susitarimas).

Susitarimo tekstas pridedamas prie šio reglamento.

2 straipsnis

Susitarimo protokole nustatytos žvejybos galimybės valstybėms narėms paskirstomos taip:

| — | Tunų žvejybos seineriai-šaldikliai (refrižeratoriai): |
| --- | --- |

—

Tunų žvejybos seineriai-šaldikliai (refrižeratoriai):

Ispanija:

75 % visų žvejybos galimybių

Prancūzija:

25 % visų žvejybos galimybių

| — | Dreifinėmis ūdomis žvejojantys laivai: |
| --- | --- |

—

Dreifinėmis ūdomis žvejojantys laivai:

Ispanija:

6 laivai

Portugalija:

4 laivai

Jeigu šių valstybių narių paraiškose licencijoms gauti nėra išnaudojamos visos Protokole nustatytos žvejybos galimybės, Komisija gali svarstyti bet kurios kitos valstybės narės paraišką licencijai gauti.

3 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja septintą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2006 m. kovo 13 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

M. BARTENSTEIN

---

(1)  2006 m. vasario 14 d. pateikta nuomonė (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje).

1

(2)  OL L 73, 2001 3 15, p. 8.

2

---

Europos Bendrijos ir Saliamono Salų

PARTNERYSTĖS SUSITARIMAS

dėl žvejybos Saliamono Salų pakrančių vandenyse

EUROPOS BENDRIJA, toliau – Bendrija, ir

SALIAMONO SALŲ VYRIAUSYBĖ, toliau – Saliamono Salos,

toliau abi kartu – Šalys,

ATSIŽVELGDAMOS į glaudų Bendrijos ir Saliamono Salų bendradarbiavimą ir nuoširdžius santykius, ypač remiantis Lomé ir Kotonu susitarimais, ir jų abipusiu noru šiuos santykius ir toliau palaikyti bei stiprinti;

ATSIŽVELGDAMOS į Saliamono Salų norą skatinti racionalų savų žuvininkystės išteklių naudojimą suintensyvinant bendradarbiavimą;

PRISIMINDAMOS, kad, žvejybos jūroje atžvilgiu, Saliamono Salų suverenitetas ar jurisdikcija aprėpia iki 200 jūrmylių zoną nuo jų pakrančių bazinių linijų;

ATSIŽVELGDAMOS į Jungtinių Tautų jūrų teisės konvenciją ir Jungtinių Tautų susitarimą dėl žuvų išteklių;

SUVOKDAMOS Jungtinių Tautų Maisto ir žemės ūkio organizacijos 1995 m. konferencijoje patvirtintame Atsakingos žuvininkystės kodekse nustatytų principų svarbą;

PATVIRTINDAMOS, KAD pakrančių valstybės, siekdamos naudoti, saugoti ir valdyti gyvuosius išteklius, jų jurisdikcijai priklausančiuose vandenyse savo suvereniomis teisėmis turi naudotis laikydamosi tarptautinės teisės principų bei praktikos ir tinkamai atsižvelgdamos į regioninę praktiką;

PASIRYŽUSIOS bendradarbiauti, kad bendrų interesų labui skatintų atsakingą žvejybą, užtikrinančią ilgalaikį gyvųjų jūros išteklių išsaugojimą ir tausojantį naudojimą;

ĮSITIKINUSIOS, KAD tokio bendradarbiavimo forma turi būti iniciatyvos ir priemonės, kartu arba kiekviena atskirai papildančios viena kitą, atitinkančios politiką ir užtikrinančios vienalaikį pastangų poveikį;

PASIRYŽUSIOS tam tikslui vesti abipusį dialogą, siekiant apibrėžti Saliamono Salų sektorinę žuvininkystės politiką bei nustatyti tinkamas priemones, užtikrinsiančias veiksmingą šios politikos įgyvendinimą ir ūkio subjektų bei pilietinės visuomenės dalyvavimą šiame procese;

NORĖDAMOS nustatyti Bendrijos laivų žvejybos Saliamono Salų žvejybos zonoje sąlygas ir stiprinti Bendrijos paramą atsakingai žvejybai toje žvejybos zonoje;

PASIRYŽUSIOS siekti glaudesnio ekonominio bendradarbiavimo žvejybos pramonėje ir su ja susijusioje veikloje tam tikslui kurdamos ir plėsdamos abiejų Šalių bendrąsias įmones,

NUSPRENDĖ:

1 straipsnis

Taikymo sritis

Šiame Susitarime yra nustatomi principai, taisyklės ir procedūros, reglamentuojančios:

| — | ekonominį, finansinį, techninį ir mokslinį bendradarbiavimą žuvininkystės sektoriuje, siekiant stiprinti atsakingą žvejybą Saliamono Salų žvejybos zonoje ir taip garantuoti žuvininkystės išteklių išsaugojimą bei tausojantį naudojimą ir plėtoti Saliamono Salų žuvininkystės sektorių, |
| --- | --- |

—

ekonominį, finansinį, techninį ir mokslinį bendradarbiavimą žuvininkystės sektoriuje, siekiant stiprinti atsakingą žvejybą Saliamono Salų žvejybos zonoje ir taip garantuoti žuvininkystės išteklių išsaugojimą bei tausojantį naudojimą ir plėtoti Saliamono Salų žuvininkystės sektorių,

| — | sąlygas, kuriomis Bendrijos žvejybos laivams leidžiama žvejoti Saliamono Salų žvejybos zonoje, |
| --- | --- |

—

sąlygas, kuriomis Bendrijos žvejybos laivams leidžiama žvejoti Saliamono Salų žvejybos zonoje,

| — | žvejybos Saliamono Salų žvejybos zonoje kontrolės priemones, siekiant užtikrinti, kad būtų laikomasi pirmiau minėtų taisyklių ir sąlygų, |
| --- | --- |

—

žvejybos Saliamono Salų žvejybos zonoje kontrolės priemones, siekiant užtikrinti, kad būtų laikomasi pirmiau minėtų taisyklių ir sąlygų,

| — | veiksmingos žuvų išteklių apsaugos ir valdymo priemones, |
| --- | --- |

—

veiksmingos žuvų išteklių apsaugos ir valdymo priemones,

| — | neteisėtos, nepraneštos ir nereguliuojamos žvejybos prevenciją, |
| --- | --- |

—

neteisėtos, nepraneštos ir nereguliuojamos žvejybos prevenciją,

| — | įmonių partnerystę, kurios tikslas – bendrų interesų labui plėtoti ekonominę veiklą žuvininkystės sektoriuje ir kitas su ja susijusias veiklos rūšis. |
| --- | --- |

—

įmonių partnerystę, kurios tikslas – bendrų interesų labui plėtoti ekonominę veiklą žuvininkystės sektoriuje ir kitas su ja susijusias veiklos rūšis.

2 straipsnis

Sąvokų apibrėžimai

Šiame Susitarime:

| a) | „Saliamono Salų institucijos“ – tai Saliamono Salų žuvininkystės ir jūrų išteklių departamentas arba Saliamono Salų žuvininkystės bei jūrų išteklių departamento nuolatinis sekretorius; |
| --- | --- |

a)

„Saliamono Salų institucijos“ – tai Saliamono Salų žuvininkystės ir jūrų išteklių departamentas arba Saliamono Salų žuvininkystės bei jūrų išteklių departamento nuolatinis sekretorius;

| b) | „Bendrijos institucijos“ – tai Europos Komisija; |
| --- | --- |

b)

„Bendrijos institucijos“ – tai Europos Komisija;

| c) | „Saliamono Salų žvejybos zona“ – tai Saliamono Salų vandenys, į kuriuos Saliamono Salos turi suverenias teises arba jurisdikciją dėl žuvininkystės, Saliamono Salų nacionaliniuose teisės aktuose vadinami „Saliamono Salų išskirtine žvejybos zona“; |
| --- | --- |

c)

„Saliamono Salų žvejybos zona“ – tai Saliamono Salų vandenys, į kuriuos Saliamono Salos turi suverenias teises arba jurisdikciją dėl žuvininkystės, Saliamono Salų nacionaliniuose teisės aktuose vadinami „Saliamono Salų išskirtine žvejybos zona“;

| d) | „Bendrijos laivas“ – tai su valstybės narės vėliava plaukiojantis ir Bendrijoje įregistruotas žvejybos laivas; |
| --- | --- |

d)

„Bendrijos laivas“ – tai su valstybės narės vėliava plaukiojantis ir Bendrijoje įregistruotas žvejybos laivas;

| e) | „Bendra įmonė“ – tai komercinė įmonė, kurią Saliamono Salose įsteigė Šalių laivų savininkai arba nacionalinės įmonės, žvejybos arba su ja susijusia veikla užsiimti; |
| --- | --- |

e)

„Bendra įmonė“ – tai komercinė įmonė, kurią Saliamono Salose įsteigė Šalių laivų savininkai arba nacionalinės įmonės, žvejybos arba su ja susijusia veikla užsiimti;

| f) | „Jungtinis komitetas“ – tai komitetas, susidedantis iš Bendrijos ir Saliamono Salų atstovų, kurių funkcijos apibrėžtos šio Susitarimo 9 straipsnyje; |
| --- | --- |

f)

„Jungtinis komitetas“ – tai komitetas, susidedantis iš Bendrijos ir Saliamono Salų atstovų, kurių funkcijos apibrėžtos šio Susitarimo 9 straipsnyje;

| g) | „Žvejyba“ – tai:






  i. | žuvų paieška, gaudymas, traukimas arba surinkimas; |
| --- | --- | --- |

g)

„Žvejyba“ – tai:

i.

žuvų paieška, gaudymas, traukimas arba surinkimas;

| ii. | mėginimai ieškoti, gaudyti, traukti arba surinkti žuvis; |
| --- | --- |

ii.

mėginimai ieškoti, gaudyti, traukti arba surinkti žuvis;

| iii. | dalyvavimas kurioje nors kitoje veikloje, kurios rezultatas, kaip pagrįstai galima tikėtis, yra žuvies radimas, gaudymas, traukimas arba surinkimas; |
| --- | --- |

iii.

dalyvavimas kurioje nors kitoje veikloje, kurios rezultatas, kaip pagrįstai galima tikėtis, yra žuvies radimas, gaudymas, traukimas arba surinkimas;

| iv. | žuvų surinkimo įtaisų arba susijusių elektroninių įrenginių, pavyzdžiui, radijo švyturių, išdėliojimas, ieškojimas ar surinkimas; |
| --- | --- |

iv.

žuvų surinkimo įtaisų arba susijusių elektroninių įrenginių, pavyzdžiui, radijo švyturių, išdėliojimas, ieškojimas ar surinkimas;

| v. | bet kokia jūroje atliekama operacija, tiesiogiai padedanti vykdyti i–iv papunkčiuose aprašytą veiklą arba jai pasirengti; |
| --- | --- |

v.

bet kokia jūroje atliekama operacija, tiesiogiai padedanti vykdyti i–iv papunkčiuose aprašytą veiklą arba jai pasirengti;

| vi. | bet kurios kitos transporto priemonės ore ar jūroje naudojimas i–v papunkčiuose nurodytai veiklai, išskyrus kritinius atvejus, kai gresia pavojus įgulos sveikatai ir saugumui arba laivo saugumui; |
| --- | --- |

vi.

bet kurios kitos transporto priemonės ore ar jūroje naudojimas i–v papunkčiuose nurodytai veiklai, išskyrus kritinius atvejus, kai gresia pavojus įgulos sveikatai ir saugumui arba laivo saugumui;

| h) | „žvejybos reisas“ – tai laivo naudojimas arba ketinimas naudoti žvejybai, įskaitant pagalbinius laivus, pervežimams skirtus laivus ir visus kitus tokiose žvejybos operacijose tiesiogiai dalyvaujančius laivus; |
| --- | --- |

h)

„žvejybos reisas“ – tai laivo naudojimas arba ketinimas naudoti žvejybai, įskaitant pagalbinius laivus, pervežimams skirtus laivus ir visus kitus tokiose žvejybos operacijose tiesiogiai dalyvaujančius laivus;

| i) | „subjektas“ – tai asmuo, prižiūrintis arba atsakingas už žvejybos laivo veikimą, vadovaujantis laivui ar jį kontroliuojantis, įskaitant savininką, frachtuotoją arba kapitoną; |
| --- | --- |

i)

„subjektas“ – tai asmuo, prižiūrintis arba atsakingas už žvejybos laivo veikimą, vadovaujantis laivui ar jį kontroliuojantis, įskaitant savininką, frachtuotoją arba kapitoną;

| j) | „perkrovimas“ – tai tam tikros žuvų dalies arba visų žuvų iškrovimas iš vieno žvejybos laivo ir pakrovimas į kitą jūroje arba uoste. |
| --- | --- |

j)

„perkrovimas“ – tai tam tikros žuvų dalies arba visų žuvų iškrovimas iš vieno žvejybos laivo ir pakrovimas į kitą jūroje arba uoste.

3 straipsnis

Šio Susitarimo įgyvendinimo principai ir tikslai

1.   Šalys įsipareigoja skatinti atsakingą žvejybą Saliamono Salų žvejybos zonoje, nediskriminuodamos šioje zonoje žvejojančių laivynų ir nepažeisdamos besivystančių šalių atitinkamame geografiniame regione sudarytų susitarimų, įskaitant abipusius žvejybos susitarimus.

2.   Šalys bendradarbiauja siekdamos apibrėžti ir įgyvendinti sektorinę žuvininkystės politiką Saliamono Salų žvejybos zonoje ir tam tikslui pradeda politinį dialogą dėl būtinų reformų. Jos įsipareigoja šioje srityje nepriimti jokių priemonių, prieš tai nepasitarusios viena su kita.

3.   Šalys taip pat bendradarbiauja atlikdamos pagal šį Susitarimą įgyvendintų priemonių, programų ir veiksmų ex-ante, nuolatinius bei ex-post vertinimus, tiek bendrus, tiek vienašalius.

4.   Šalys įsipareigoja užtikrinti, kad šis Susitarimas būtų įgyvendintas vadovaujantis gero ekonominio ir socialinio valdymo principais.

5.   Saliamono Salų jūrininkų įdarbinimą Bendrijos laivuose reglamentuoja Tarptautinės darbo organizacijos (TDO) deklaracija dėl pagrindinių principų ir teisių darbe, kuri be apribojimų taikoma atitinkamoms darbo sutartims ir bendroms įdarbinimo sąlygoms. Tai pirmiausia susiję su laisve jungtis į asociacijas ir veiksmingu teisės į kolektyvines darbuotojų derybas pripažinimu bei diskriminacijos panaikinimu darbo ir profesinėje srityse.

4 straipsnis

Mokslinis bendradarbiavimas

1.   Šio Susitarimo taikymo laikotarpiu Bendrija ir Saliamono Salos stebi Saliamono Salų žvejybos zonos išteklių būklę; prireikus tam tikslui rengiamas bendras susitikimas su mokslininkais pakaitomis Bendrijoje ir Saliamono Salose.

2.   Atsižvelgdamos į šio mokslinio susitikimo išvadas ir į naujausią turimą mokslinę informaciją, Šalys tariasi viena su kita 9 straipsnyje numatytame Jungtiniame komitete ir, jei reikia, abipusiu susitarimu imasi priemonių, užtikrinančių tausojantį žuvininkystės išteklių valdymą.

3.   Šalys konsultuojasi viena su kita tiesiogiai arba per atitinkamas tarptautines organizacijas, kad užtikrintų Ramiojo vandenyno vakarinės ir vidurinės dalies gyvųjų išteklių valdymą bei išsaugojimą, ir bendradarbiauja atliekant susijusius mokslinius tyrimus.

5 straipsnis

Galimybė Bendrijos laivams žvejoti Saliamono Salų žvejybos zonoje

1.   Saliamono Salos įsipareigoja suteikti Bendrijos laivams leidimus užsiimti žvejybos veikla jų žvejybos zonoje pagal šį Susitarimą, įskaitant jo Protokolą ir priedą.

2.   Šiuo Susitarimu reglamentuojamai žvejybos veiklai taikomi Saliamono Salų įstatymai ir kiti teisės aktai. Saliamono Salos praneša Komisijai apie visus minėtų įstatymų ir kitų teisės aktų pakeitimus atitinkamai per šešis ir per vieną mėnesį iki jų taikymo pradžios.

3.   Saliamono Salos prisiima atsakomybę už Protokole pateiktų žvejybos stebėsenos nuostatų veiksmingą įgyvendinimą. Bendrijos laivai bendradarbiauja su Saliamono Salų valdžios institucijomis, atsakingomis už šią stebėseną. Priemonės, kurių Saliamono Salos imasi žvejybai reguliuoti, kad būtų apsaugoti žuvininkystės ištekliai, turi būti pagrįstos objektyviais ir moksliniais kriterijais. Jos taikomos nediskriminuojant Bendrijos, Saliamono Salų ir užsienio laivų bei nepažeidžiant vieno geografinio regiono besivystančių šalių sudarytų susitarimų, įskaitant abipusius žvejybos susitarimus.

4.   Bendrija imasi visų būtinų priemonių, kurios užtikrintų, kad jos laivai laikytųsi šio Susitarimo ir Saliamono Salų žvejybos zonoje žvejybą reglamentuojančių įstatymų bei kitų teisės aktų.

6 straipsnis

Licencijos

Žvejybos licencijos suteikimo laivui tvarka, taikytini mokesčiai ir atsiskaitymo būdas, kurį turi naudoti laivų savininkai, yra nustatomas Protokolo priede.

7 straipsnis

Finansinė parama

1.   Bendrija, laikydamasi Protokole ir prieduose nurodytų sąlygų, suteikia Saliamono Saloms vienkartinę finansinę paramą. Ši vienkartinė parama apskaičiuojama remiantis šiais dviem susijusiais veiksniais:

| a) | galimybė Bendrijos laivams žvejoti Saliamono Salų žvejybos zonoje ir |
| --- | --- |

a)

galimybė Bendrijos laivams žvejoti Saliamono Salų žvejybos zonoje ir

| b) | Bendrijos finansine parama, skirta atsakingai žvejybai ir tausojančiam žuvininkystės išteklių naudojimui Saliamono Salų žvejybos zonoje skatinti. |
| --- | --- |

b)

Bendrijos finansine parama, skirta atsakingai žvejybai ir tausojančiam žuvininkystės išteklių naudojimui Saliamono Salų žvejybos zonoje skatinti.

1 dalies b punkte nurodytos finansinės paramos dalis nustatoma ir administruojama atsižvelgiant į abipusiu Šalių susitarimu pagal Protokolą nustatytus tikslus, kurie turi būti pasiekti vykdant sektorinę žuvininkystės politiką Saliamono Salose ir atsižvelgiant į metinę bei daugiametę jos įgyvendinimo programą.

2.   Bendrijos finansinė parama mokama kiekvienais metais, remiantis Protokolu ir nepažeidžiant šio Susitarimo bei jo Protokolo nuostatų dėl paramos sumos pakeitimo dėl:

| a) | svarbių aplinkybių, išskyrus gamtos reiškinius, trukdančių žvejybos veiklai Saliamono Salų žvejybos zonoje (pagal šio Susitarimo 14 straipsnį); |
| --- | --- |

a)

svarbių aplinkybių, išskyrus gamtos reiškinius, trukdančių žvejybos veiklai Saliamono Salų žvejybos zonoje (pagal šio Susitarimo 14 straipsnį);

| b) | Bendrijos laivams suteiktų žvejybos galimybių sumažinimo, nustatyto abipusiu Šalių susitarimu, siekiant valdyti atitinkamas žuvų rūšis, jei manoma, kad tai būtina siekiant išsaugoti ir tausojančiai naudoti išteklius pagal naujausią turimą mokslinę informaciją (pagal Protokolo 4 straipsnį); |
| --- | --- |

b)

Bendrijos laivams suteiktų žvejybos galimybių sumažinimo, nustatyto abipusiu Šalių susitarimu, siekiant valdyti atitinkamas žuvų rūšis, jei manoma, kad tai būtina siekiant išsaugoti ir tausojančiai naudoti išteklius pagal naujausią turimą mokslinę informaciją (pagal Protokolo 4 straipsnį);

| c) | Bendrijos laivams suteiktų žvejybos galimybių padidinimo, nustatyto abipusiu Šalių susitarimu, jei pagal naujausią turimą mokslinę informaciją išteklių būklė tai leidžia (pagal Protokolo 1 ir 4 straipsnius); |
| --- | --- |

c)

Bendrijos laivams suteiktų žvejybos galimybių padidinimo, nustatyto abipusiu Šalių susitarimu, jei pagal naujausią turimą mokslinę informaciją išteklių būklė tai leidžia (pagal Protokolo 1 ir 4 straipsnius);

| d) | sektorinei žuvininkystės politikai Saliamono Salose įgyvendinti skirtos Bendrijos finansinės paramos sąlygų pakartotinio vertinimo (pagal Protokolo 5 straipsnį), jei jis atliekamas dėl abiejų Šalių metinių ir daugiamečių programų įgyvendinimo rezultatų; |
| --- | --- |

d)

sektorinei žuvininkystės politikai Saliamono Salose įgyvendinti skirtos Bendrijos finansinės paramos sąlygų pakartotinio vertinimo (pagal Protokolo 5 straipsnį), jei jis atliekamas dėl abiejų Šalių metinių ir daugiamečių programų įgyvendinimo rezultatų;

| e) | šio Susitarimo nutraukimo pagal 12 straipsnį; |
| --- | --- |

e)

šio Susitarimo nutraukimo pagal 12 straipsnį;

| f) | šio Susitarimo įgyvendinimo sustabdymo pagal 13 straipsnį. |
| --- | --- |

f)

šio Susitarimo įgyvendinimo sustabdymo pagal 13 straipsnį.

8 straipsnis

Ūkio subjektų ir pilietinės visuomenės bendradarbiavimo skatinimas

1.   Šalys skatina ekonominį, komercinį, mokslinį ir techninį bendradarbiavimą žuvininkystės ir su juo susijusiuose sektoriuose. Jos tariasi tarpusavyje, siekdamos derinti įvairias priemones, kurių gali prireikti šioje srityje.

2.   Šalys skatina keistis informacija apie žvejybos būdus ir įrankius, žuvų išsaugojimo būdus ir pramoninį žuvininkystės produktų perdirbimą.

3.   Šalys siekia kurti palankias sąlygas techniniams, ekonominiams ir prekybiniams ryšiams tarp Šalių įmonių užmegzti, skatindamos verslo ir investicijų plėtrai palankios aplinkos kūrimą.

4.   Šalys ypač skatina kurti abipusiai naudingą bendrų įmonių steigimą. Bendros įmonės Saliamono Salose steigiamos ir Bendrijos laivai į jas perkeliami sistemingai laikantis Saliamono Salų ir Bendrijos teisės aktų.

9 straipsnis

Jungtinis komitetas

1.   Šio Susitarimo įgyvendinimui stebėti įsteigiamas Jungtinis komitetas. Jungtinis komitetas atlieka šias funkcijas:

| a) | stebi šio Susitarimo vykdymą, aiškinimą ir įgyvendinimą, ypač Protokolo 5 straipsnio 2 dalyje nurodytų metinių bei daugiamečių programų rengimą ir įgyvendinimo vertinimą; |
| --- | --- |

a)

stebi šio Susitarimo vykdymą, aiškinimą ir įgyvendinimą, ypač Protokolo 5 straipsnio 2 dalyje nurodytų metinių bei daugiamečių programų rengimą ir įgyvendinimo vertinimą;

| b) | padeda užmegzti ryšį, būtiną sprendžiant abiem Šalims rūpimus žuvininkystės klausimus; |
| --- | --- |

b)

padeda užmegzti ryšį, būtiną sprendžiant abiem Šalims rūpimus žuvininkystės klausimus;

| c) | rengia susitikimus, kuriuose draugiškai sprendžiami ginčai dėl Susitarimo aiškinimo ir įgyvendinimo; |
| --- | --- |

c)

rengia susitikimus, kuriuose draugiškai sprendžiami ginčai dėl Susitarimo aiškinimo ir įgyvendinimo;

| d) | prireikus iš naujo vertina žvejybos galimybes, o taip pat ir finansinę paramą. Konsultacijos grindžiamos Protokolo 1, 2 ir 3 straipsniuose nustatytais principais; |
| --- | --- |

d)

prireikus iš naujo vertina žvejybos galimybes, o taip pat ir finansinę paramą. Konsultacijos grindžiamos Protokolo 1, 2 ir 3 straipsniuose nustatytais principais;

| e) | visas kitas funkcijas, dėl kurių susitaria abi Šalys. |
| --- | --- |

e)

visas kitas funkcijas, dėl kurių susitaria abi Šalys.

2.   Jungtinis komitetas renkasi ne mažiau kaip kartą per metus pakaitomis Bendrijoje ir Saliamono Salose, jam pirmininkauja ta Šalis, kurioje vyksta susirinkimas. Vienos iš Šalių prašymu Jungtinis komitetas šaukia specialų susirinkimą.

10 straipsnis

Geografinė teritorija, kuriai taikomas šis Susitarimas

Šis Susitarimas taikomas teritorijose, kuriose taikoma Europos bendrijos steigimo sutartis pagal šioje Sutartyje nustatytas sąlygas, ir Saliamono Salų teritorijoje.

11 straipsnis

Trukmė

Šis Susitarimas taikomas trejus metus nuo jo įsigaliojimo dienos, po to jis kaskart automatiškai pratęsiamas dar trejiems metams, jei nepateikiamas pranešimas apie nutraukimą pagal 12 straipsnį.

12 straipsnis

Nutraukimas

1.   Bet kuri iš Šalių gali nutraukti šį Susitarimą, esant svarbioms aplinkybėms, pavyzdžiui, išsekus atitinkamiems žuvų ištekliams, nustačius, kad sumažėjo Bendrijos laivams suteiktų žvejybos galimybių išnaudojimo lygis, arba Šalims nesilaikant įsipareigojimų kovoti su neteisėta, nepranešta ir nereguliuojama žvejyba.

2.   Apie savo ketinimą atsisakyti Susitarimo atitinkama Šalis kitai Šaliai praneša raštu ne vėliau kaip prieš šešis mėnesius iki pradinio laikotarpio pabaigos arba kiekvieno papildomo laikotarpio pabaigos.

3.   Pirmesnėje dalyje minėto pranešimo pateikimas reiškia Šalių konsultacijų pradžią.

4.   Tų metų, kuriais Susitarimas tampa negaliojančiu, finansinės paramos išmoka, nurodyta 7 straipsnyje, mažinama proporcingai ir pro rata temporis.

5.   Iki kiekvieno šio Susitarimo protokolo galiojimo laikotarpio pabaigos Šalys veda derybas, siekdamos susitarti, kokie Protokolo arba priedo pakeitimai ar papildymai turi būti padaryti.

13 straipsnis

Finansinės paramos mokėjimo sustabdymas ir išmokos persvarstymas

1.   Vienos iš Šalių iniciatyva šio Susitarimo įgyvendinimas gali būti sustabdytas, jei kyla rimtų nesutarimų dėl Susitarimo ar jo Protokolo ir priedo nuostatų įgyvendinimo. Norėdama sustabdyti Susitarimo įgyvendinimą, Šalis turi ne vėliau kaip prieš tris mėnesius iki tos dienos, kurią sustabdymas įsigalioja, raštu pranešti apie savo ketinimą. Gavusios tokį pranešimą, Šalys pradeda konsultacijas, kad draugiškai išspręstų nesutarimus.

2.   7 straipsnyje minėtos finansinės paramos išmoka mažinama proporcingai ir pro rata temporis, atsižvelgiant į sustabdymo laiką.

14 straipsnis

Sustabdymas dėl neįveikiamų aplinkybių

1.   Jei žvejybos veiklą Saliamono Salų išskirtinėje ekonominėje zonoje (IEZ) sutrukdo rimtos aplinkybės, išskyrus gamtos reiškinius, Europos bendrija, remdamasi abiejų Šalių konsultacijomis, jei tai įmanoma, gali sustabdyti Protokolo 2 straipsnyje numatytos finansinės paramos išmokėjimą, jei sustabdymo metu Bendrija buvo išmokėjusi visas mokėtinas sumas.

2.   Finansinės paramos mokėjimas atnaujinamas, kai tik Šalys konsultacijose prieitu abipusiu susitarimu nustato, kad žvejybos veiklą trukdžiusių aplinkybių jau nėra ir esama padėtis leidžia tęsti žvejybos veiklą. Abiems Šalims patvirtinus, šis mokėjimas turi būti atliktas per dviejų mėnesių laikotarpį.

3.   Pagal Susitarimo 6 straipsnį ir Protokolo 1 straipsnį Bendrijos laivams suteiktų licencijų galiojimo laikas pratęsiamas tokiam laikotarpiui, kokiam buvo sustabdyta žvejybos veikla.

15 straipsnis

Protokolas ir priedas sudaro neatskiriamą šio Susitarimo dalį.

16 straipsnis

Šis Susitarimas sudaromas dviem egzemplioriais anglų, danų, graikų, ispanų, italų, olandų, portugalų, prancūzų, suomių, švedų ir vokiečių kalbomis. Visi tekstai yra autentiški. Susitarimas įsigalioja tą dieną, kai Šalys praneša viena kitai apie priėmimo procedūrų užbaigimą.

PROTOKOLAS,

nustatantis žvejybos galimybes ir išmokas, numatytas Europos Bendrijos ir Saliamono Salų partnerystės susitarime dėl žvejybos Saliamono Salų pakrančių vandenyse

1 straipsnis

Taikymo laikotarpis ir žvejybos galimybės

1.   Pagal Susitarimo 6 straipsnį Saliamono salos Bendrijos tunų žvejybos laivams suteikia metines žvejybos licencijas, pagal jų Nacionalinio tunų žvejybos valdymo planą ir Palau susitarime dėl žvejybos gaubiamaisiais tinklais Ramiojo vandenyno vakarinėje dalyje valdymo (toliau – Palau susitarimas) numatytus apribojimus.

2.   Nuo šio Protokolo įsigaliojimo dienos trejiems metams nustatomos tokios Susitarimo 5 straipsnyje numatytos žvejybos galimybės:

| — | metinės licencijos vienu metu žvejoti Saliamono Salų žvejybos zonose suteikiamos 4 gaubiamaisiais tinklais ir 10 ūdomis žvejojančių laivų. |
| --- | --- |

—

metinės licencijos vienu metu žvejoti Saliamono Salų žvejybos zonose suteikiamos 4 gaubiamaisiais tinklais ir 10 ūdomis žvejojančių laivų.

3.   Nuo antrųjų šio Protokolo taikymo metų, nepažeidžiant Susitarimo 9 straipsnio 1 dalies d punkto ir Protokolo 4 straipsnio, gaubiamaisiais tinklais žvejojantiems laivams pagal Protokolo 1 straipsnio 2 dalį išduodamų žvejybos licencijų skaičius Komisijos prašymu gali būti padidintas, jei tai leidžia ištekliai ir yra laikomasi Palau susitarime numatytų metinių apribojimų bei atsižvelgiama į pagal objektyvius ir mokslinius kriterijus tinkamai atliktą tunų išteklių vertinimą, įskaitant Ramiojo vandenyno bendrijos sekretoriato kasmet skelbiamą „Tunų žvejybos Ramiojo vandenyno vakarinėje ir vidurinėje dalyje apžvalgą bei išteklių būklę.“

4.   Šio straipsnio 1, 2 ir 3 dalys taikomos atsižvelgiant į šio Protokolo 4, 6 ir 7 straipsnius.

2 straipsnis

Finansinė parama. Mokėjimo būdai

1.   Susitarimo 7 straipsnyje minėta vienkartinė finansinė parama yra 400 000 EUR per metus.

2.   Šio straipsnio 1 dalis taikoma atsižvelgiant į Protokolo 4 straipsnį ir šio Susitarimo 13 bei 14 straipsnius.

3.   Jei visas Bendrijos laivų Saliamono Salų žvejybos zonoje per metus sugaunamas tunų kiekis viršija 6 000 tonų, bendra metinė finansinės paramos suma didinama 65 EUR už kiekvieną papildomai sugautą tunų toną. Tačiau visa suma, kurią Bendrija turi sumokėti per metus, negali būti tris kartus didesnė už 1 dalyje nurodytą finansinės paramos sumą.

4.   Pagal 1 straipsnio 3 dalį už kiekvieną Saliamono Salų papildomai suteiktą licenciją gaubiamaisiais tinklais žvejojantiems laivams šio Protokolo 2 straipsnio 1 dalyje nurodytą finansinę pagalbą Bendrija padidina 65 000 EUR per metus.

5.   Pirmaisiais metais išmoka mokama ne vėliau kaip iki gegužės 1 d., o vėlesniais metais – ne vėliau kaip Protokolo įsigaliojimo dieną.

6.   Remdamosi 5 straipsniu, Saliamono Salos šią finansinę paramą gali naudoti savo nuožiūra.

7.   Finansinė parama mokama į valstybės biudžeto sąskaitą, kurią atidaro Saliamono Salų nurodyta finansų įstaiga. Tai yra Saliamono Salų centriniame banke (Honiara) atidaryta Saliamono Salų valstybės biudžeto sąskaita Nr. 0260–002. Į šią sąskaitą pervedama metinė finansinė parama, kurią Bendrija turi mokėti už papildomai suteiktas metines licencijas pagal 1 straipsnio 3 dalį ir 2 straipsnio 4 dalį.

3 straipsnis

Bendradarbiavimas, susijęs su atsakinga žvejyba

1.   Abi Šalys įsipareigoja skatinti atsakingą žvejybą Saliamono Salų žvejybos zonoje vadovaudamosi įvairių tuose vandenyse žvejojančių laivynų nediskriminavimo principu.

2.   Šiame Protokole nurodytu laikotarpiu Bendrija ir Saliamono Salos stebi Saliamono Salų žvejybos zonos išteklių būklę ir tvarumą.

3.   Remdamosi kasmetinių Palau susitarimo narių susitikimų išvadomis ir Ramiojo vandenyno bendrijos sekretoriato atliekamu kasmetiniu išteklių vertinimu, abi Šalys tariasi viena su kita Susitarimo 9 straipsnyje nurodytame Jungtiniame komitete ir prireikus abipusiu susitarimu imasi priemonių, užtikrinančių tausojantį žuvininkystės išteklių valdymą.

4 straipsnis

Žvejybos galimybių persvarstymas

1.   1 straipsnyje nurodytos žvejybos galimybės bendru susitarimu gali būti padidintos, jei kasmetinių Palau susitarimo narių susitikimų išvados ir Ramiojo vandenyno bendrijos sekretoriato atliekamas atsargų kasmetinis vertinimas patvirtina, kad šis padidinimas nesukels grėsmės tausojančiam Saliamono Salų išteklių valdymui. Tokiu atveju 2 straipsnio 1 dalyje nurodyta finansinė parama didinama proporcingai ir pro rata temporis.

2.   Priešingu atveju, jei Šalys sutinka patvirtinti priemones, dėl kurių 1 straipsnyje numatytos žvejybos galimybės sumažėja, finansinė parama mažinama proporcingai ir pro rata temporis.

3.   Skirtingoms laivų kategorijoms paskirstytos žvejybos galimybės abipusiu Šalių susitarimu taip pat gali būti persvarstytos, tačiau visi pakeitimai turi būti atlikti atsižvelgiant į visas mokslinio susitikimo rekomendacijas dėl žuvų išteklių valdymo, jei šiems ištekliams toks perskirstymas gali turėti poveikio. Šalys susitaria dėl finansinės paramos koregavimo, jei tai pateisina žvejybos galimybių perskirstymas.

5 straipsnis

Parama, skirta atsakingai žvejybai Saliamono Salų vandenyse skatinti

1.   Saliamono Salos apibrėžia ir įgyvendina sektorinę žuvininkystės politiką Saliamono Salose, siekdamos skatinti atsakingą žvejybą jų vandenyse. Šiems tikslams skiriama 30 % Protokolo 2 straipsnio 1 dalyje nurodytos vienkartinės finansinės paramos. Ši parama naudojama atsižvelgiant į tikslus, nustatytus abipusiu Šalių susitarimu, ir į tiems tikslams pasiekti skirtas metines bei daugiametes programas.

2.   Taikant šio straipsnio 1 dalį, įsigaliojus šiam Protokolui ir ne vėliau kaip po trijų mėnesių nuo tos dienos, Bendrija ir Saliamono Salos susitikusios Susitarimo 9 straipsnyje nustatytame Jungtiniame komitete susitaria dėl daugiametės sektorinės programos ir išsamių įgyvendinimo taisyklių, ypač:

| a) | metinių ir daugiamečių rekomendacijų dėl šio straipsnio 1 dalyje nurodytos finansinės paramos dalies naudojimo; |
| --- | --- |

a)

metinių ir daugiamečių rekomendacijų dėl šio straipsnio 1 dalyje nurodytos finansinės paramos dalies naudojimo;

| b) | metinių ir daugiamečių tikslų, kurių būtina siekti, norint ilgainiui įdiegti atsakingą žvejybą ir tausojančią žuvininkystę, atsižvelgiant į Saliamono Salų nacionalinėje žuvininkystės politikoje ir kitose politikos srityse, susijusiose su atsakingos žvejybos ir tausojančios žuvininkystės skatinimu arba turinčiose joms poveikį, nurodytus prioritetus; |
| --- | --- |

b)

metinių ir daugiamečių tikslų, kurių būtina siekti, norint ilgainiui įdiegti atsakingą žvejybą ir tausojančią žuvininkystę, atsižvelgiant į Saliamono Salų nacionalinėje žuvininkystės politikoje ir kitose politikos srityse, susijusiose su atsakingos žvejybos ir tausojančios žuvininkystės skatinimu arba turinčiose joms poveikį, nurodytus prioritetus;

| c) | kiekvienais metais gaunamų rezultatų vertinimo kriterijų ir procedūrų. |
| --- | --- |

c)

kiekvienais metais gaunamų rezultatų vertinimo kriterijų ir procedūrų.

3.   Visus pasiūlytus daugiametės sektorinės programos pakeitimus turi patvirtinti abi Šalys Jungtiniame komitete.

4.   Kiekvienais metais Saliamono Salos skiria šio straipsnio 1 dalyje nurodytą vienkartinės finansinės paramos dalį daugiametei programai įgyvendinti. Pirmaisiais šio Protokolo taikymo metais apie tokį skyrimą Bendrijai turi būti pranešta daugiametės sektorinės programos tvirtinimo Jungtiniame komitete metu. Kiekvienais vėlesniais metais apie šį skyrimą Saliamono Salos Bendrijai praneša ne vėliau kaip prieš 45 dienas iki šio Protokolo įsigaliojimo dienos.

5.   Šio straipsnio 1 dalyje numatytą vienkartinės finansinės paramos dalį (30 %) kontroliuoja Žuvininkystės ir jūrų išteklių departamentas kartu su Finansų ir valstybės iždo departamentu.

6.   Atsižvelgiant į metinį pažangos, pasiektos įgyvendinant daugiametę sektorinę programą, vertinimą, Europos bendrija gali paprašyti sumažinti šio Protokolo 5 straipsnio 1 dalyje nurodytą vienkartinės finansinės paramos dalį, kad tikroji programai įgyvendinti skirtų finansinių išteklių suma atitiktų vertinimo rezultatus.

6 straipsnis

Ginčai. Protokolo įgyvendinimo sustabdymas

1.   Visi Šalių ginčai dėl šio Protokolo aiškinimo arba jo taikymo sprendžiami Šalims konsultuojantis Susitarimo 9 straipsnyje numatytame Junginiame komitete, o prireikus ir specialiame susitikime.

2.   Nepažeisdama 7 straipsnio nuostatų, viena Šalis gali sustabdyti Protokolo įgyvendinimą, jei tarp Šalių kilęs ginčas rimtas ir jei šio straipsnio 1 dalyje minėtų konsultacijų Jungtiniame komitete metu ginčas nebuvo draugiškai išspręstas.

3.   Norėdama sustabdyti Protokolo įgyvendinimą, suinteresuotoji šalis ne vėliau kaip prieš tris mėnesius iki sustabdymo įsigaliojimo dienos turi raštu pranešti apie savo ketinimą.

4.   Jei įgyvendinimas sustabdomas, Šalys ir toliau tariasi siekdamos draugiškai išspręsti savo ginčą. Šalims susitarus, Protokolas toliau įgyvendinamas, o finansinės paramos suma sumažinama proporcingai ir pro rata temporis, atsižvelgiant į laikotarpį, kurį Protokolas buvo sustabdytas.

7 straipsnis

Protokolo įgyvendinimo sustabdymas dėl nemokėjimo

Pagal Susitarimo 9 straipsnį, jei Bendrija neatlieka Protokolo 2 straipsnyje numatytų mokėjimų, šio Protokolo įgyvendinimas gali būti sustabdytas šiomis sąlygomis:

| a) | Saliamono Salų kompetentingos valdžios institucijos praneša Europos Komisijai apie šį nemokėjimą. Komisija atlieka būtinus patikrinimus ir, jei reikia, ne vėliau kaip per 45 darbo dienas nuo minėto pranešimo gavimo perveda šį mokėjimą; |
| --- | --- |

a)

Saliamono Salų kompetentingos valdžios institucijos praneša Europos Komisijai apie šį nemokėjimą. Komisija atlieka būtinus patikrinimus ir, jei reikia, ne vėliau kaip per 45 darbo dienas nuo minėto pranešimo gavimo perveda šį mokėjimą;

| b) | jei per a punkte nurodytą laiką mokėjimas neatliekamas ir tai tinkamai nepagrindžiama, Saliamono Saloms suteikiama teisė sustabdyti šio Protokolo įgyvendinimą. Apie tai jos nedelsdamos praneša Europos Komisijai; |
| --- | --- |

b)

jei per a punkte nurodytą laiką mokėjimas neatliekamas ir tai tinkamai nepagrindžiama, Saliamono Saloms suteikiama teisė sustabdyti šio Protokolo įgyvendinimą. Apie tai jos nedelsdamos praneša Europos Komisijai;

| c) | atlikus mokėjimą, Protokolas toliau įgyvendinamas. |
| --- | --- |

c)

atlikus mokėjimą, Protokolas toliau įgyvendinamas.

8 straipsnis

Nacionaliniai įstatymai ir kiti teisės aktai

Pagal šį Protokolą ir jo priedus naudojamų laivų veikla, ypač perkrovimas, naudojimasis uosto paslaugomis ir atsargų pirkimas, reglamentuojami Saliamono Salose galiojančių nacionalinių įstatymų ir kitų teisės aktų.

9 straipsnis

Įsigaliojimas

1.   Šis Protokolas ir jo priedas įsigalioja tą dieną, kurią Šalys praneša viena kitai apie tam tikslui būtinų procedūrų užbaigimą.

2.   Jis taikomas ne anksčiau kaip nuo 2005 m. sausio 1 d.

PRIEDAS

Bendrijos laivų žvejybos veiklą Saliamono Salų žvejybos zonoje reglamentuojančios sąlygos

I SKYRIUS

PARAIŠKŲ PATEIKIMO FORMALUMAI IR LICENCIJŲ IŠDAVIMAS

1 SKIRSNIS

Licencijų išdavimas

1.   Žvejybos Saliamono Salose licencija gali būti išduota tik reikalavimus atitinkantiems laivams.

2.   Kad laivas atitiktų reikalavimus, nei jo savininkui, nei kapitonui, nei pačiam laivui neturi būti uždrausta žvejoti Saliamono Salose. Jie turi laikytis Vyriausybės nustatytų reikalavimų, t. y. turi būti įvykdę visus ankstesnius įsipareigojimus, susijusius su jų žvejybos veikla Saliamono Salose pagal su Bendrija sudarytą žvejybos susitarimą.

3.   Visiems Bendrijos žvejybos laivams, kuriems prašoma licencijos turi atstovauti Saliamono Salose gyvenantis agentas. To agento vardas, pavardė ir adresas nurodomi paraiškoje licencijai gauti.

4.   Atitinkamos Bendrijos valdžios institucijos per Europos Komisijos delegaciją, atsakingą už Saliamono Salas (toliau – Komisijos delegacija arba Delegacija), pateikia Saliamono Salų žuvininkystės ir jūrų išteklių departamento nuolatiniam sekretoriui (toliau – nuolatinis sekretorius) paraišką dėl kiekvieno laivo, pageidaujančio žvejoti pagal minėtą Susitarimą, ne vėliau kaip prieš 15 dienų iki prašomo galiojimo laikotarpio pradžios.

5.   Paraiškos nuolatiniam sekretoriui pateikiamos 1 priedėlyje nurodyto pavyzdžio blanke.

6.   Kartu su kiekviena paraiška pateikiami šie dokumentai:

| — | pažyma, kad mokestis už licencijos galiojimo laikotarpį yra sumokėtas, |
| --- | --- |

—

pažyma, kad mokestis už licencijos galiojimo laikotarpį yra sumokėtas,

| — | vėliavos valstybės narės patvirtinto talpos pažymėjimo, kuriame nurodyta laivo talpa, išreikšta bendra registrine talpa (BRT), kopija, |
| --- | --- |

—

vėliavos valstybės narės patvirtinto talpos pažymėjimo, kuriame nurodyta laivo talpa, išreikšta bendra registrine talpa (BRT), kopija,

| — | ne mažesnė kaip 15 cm × 10 cm patvirtinta nauja, spalvota dabartinė laivo fotografija iš šono, |
| --- | --- |

—

ne mažesnė kaip 15 cm × 10 cm patvirtinta nauja, spalvota dabartinė laivo fotografija iš šono,

| — | kiti dokumentai ar sertifikatai, kurių reikalauja specialiosios taisyklės, pagal šį Protokolą taikytinos atitinkamo tipo laivams. |
| --- | --- |

—

kiti dokumentai ar sertifikatai, kurių reikalauja specialiosios taisyklės, pagal šį Protokolą taikytinos atitinkamo tipo laivams.

7.   Mokestis mokamas į nuolatinio sekretoriaus nurodytą valstybės biudžeto sąskaitą Nr. 0260–002, atidarytą Saliamono Salų centriniame banke (Honiara).

8.   Rinkliavas sudaro visi nacionaliniai ir vietiniai mokesčiai, išskyrus uosto, paslaugų ir perkrovimo mokesčius.

9.   Laivams skirtas licencijas laivų savininkams arba jų agentams išduoda Komisijos delegacija per 15 darbo dienų nuo tos dienos, kai nuolatinis sekretorius gauna visus 6 punkte nurodytus dokumentus.

10.   Jei licencija pasirašoma tuo metu, kai Europos Komisijos delegacijos įstaigos nedirba, licencija siunčiama tiesiai laivo agentui, o jos kopija – Delegacijai.

11.   Licencijos išduodamos konkrečiam laivui ir neperduodamos kitiems laivams.

12.   Europos bendrijai paprašius ir pasitvirtinus neįveikiamoms aplinkybėms, laivo licencija pakeičiama nauja licencija, skirta kitam panašias savybes turinčiam laivui be jokio papildomo mokesčio. Jei pakaitinio laivo bendroji registrinė talpa (BRT) yra didesnė už ankstesnio laivo talpą, mokesčio skirtumas mokamas pro rata temporis. Siekiant nustatyti, ar pagal Protokolo 2 straipsnio 3 dalį Bendrija turi atlikti papildomus mokėjimus, apskaičiuojant Bendrijos laivų sugauto laimikio kiekio lygį, atsižvelgiama į bendrą abiejų atitinkamų laivų sugautą laimikį.

13.   Pirmojo laivo savininkas arba jo agentas per Europos Komisijos delegaciją grąžina atšauktą licenciją nuolatiniam sekretoriui.

14.   Nauja licencija įsigalioja tą dieną, kai laivo savininkas nuolatiniam sekretoriui grąžina atšauktą licenciją. Apie licencijos perdavimą pranešama Europos Komisijos delegacijai Saliamono Salose.

15.   Licencija visada turi būti laikoma laive, nepažeidžiant šio priedo VII skyriaus 2 punkto.

2 SKIRSNIS

Licencijų išdavimo sąlygos. Mokesčiai ir avansas

1.   Licencijos galioja vienerius metus. Jos gali būti pratęstos. Pratęsiant atsižvelgiama į Protokole nustatytų turimų žvejybos galimybių skaičių.

2.   Mokestis yra 35 EUR už toną Saliamono Salų žvejybos zonoje sugautų žuvų.

3.   Licencijos išduodamos į Saliamono Salų centriniame banke (Honiara) atidarytą valstybės biudžeto sąskaitą Nr. 0260–002 pervedus šias standartines sumas:

| — | 13 000 EUR už kiekvieną tunų seinerį; ši suma atitinka už 371 toną per metus sugautų tunų ir tuninių rūšių žuvų mokėtiną sumą, |
| --- | --- |

—

13 000 EUR už kiekvieną tunų seinerį; ši suma atitinka už 371 toną per metus sugautų tunų ir tuninių rūšių žuvų mokėtiną sumą,

| — | 3 000 EUR už kiekvieną paviršinėmis ūdomis žvejojantį laivą; ši suma atitinka už 80 tonų per metus sugautų tunų ir tuninių rūšių žuvų mokėtiną sumą, |
| --- | --- |

—

3 000 EUR už kiekvieną paviršinėmis ūdomis žvejojantį laivą; ši suma atitinka už 80 tonų per metus sugautų tunų ir tuninių rūšių žuvų mokėtiną sumą,

4.   Europos Bendrijų Komisija, remdamasi laivų savininkų pateiktomis sugauto laimikio deklaracijomis, kiekvienais metais iki birželio 30 d. parengia galutinę žvejybos metų mokėtinų sumų ataskaitą, kurioje nurodo ankstesniais metais sugautus kiekius. Duomenis turi patvirtinti mokslo institutai, atsakingi už duomenų apie Bendrijos sugautus laimikius tikrinimą (Institut de Recherche pour le Développment (IRD), Instituto Español de Oceanografía (IEO) arba Instituto Português de Investigação Maritima (IPIMAR)) ir Ramiojo vandenyno bendrijos sekretoriatas (SPC). Remdamasi šiais patvirtintos sugauto laimikio ataskaitos duomenimis, Komisija rengia kiekvieno licencijos galiojimo laikotarpio mokėtinų sumų, apskaičiuotų taikant 35 EUR už sugautų žuvų toną įkainį, ataskaitą.

5.   Komisijos parengta mokėtinų sumų ataskaita perduodama nuolatiniam sekretoriui patikrinti ir patvirtinti.

Saliamono Salų valdžios institucijos per 30 dienų nuo mokėtinų sumų ataskaitos gavimo gali su ja nesutikti ir, tokiu atveju, paprašyti sušaukti Jungtinį komitetą.

Jei per 30 dienų nuo ataskaitos gavimo prieštaravimų nepateikiama, manoma, kad Saliamono Salos patvirtino mokėtinų sumų ataskaitą.

6.   Galutinė mokėtinų sumų ataskaita vienu metu ir nedelsiant per nacionalines valdymo įstaigas perduodama nuolatiniam sekretoriui, Europos Komisijos delegacijai, Ramiojo vandenyno bendrijos sekretoriatui (SPC) ir laivų savininkams.

7.   Visus papildomus Saliamono Salų institucijoms skirtus mokėjimus laivų savininkai atlieka per keturiasdešimt penkias (45) dienas nuo pranešimo apie galutinės ataskaitos patvirtinimą gavimo, pervesdami mokėjimus į Saliamono Salų valstybės biudžeto sąskaitą Nr. 0260–002, atidarytą Saliamono Salų centriniame banke (Honiara).

8.   Jeigu galutinėje ataskaitoje nurodyta suma yra mažesnė už šio skirsnio 3 punkte nurodytą avansą, dėl to susidaręs likutis laivo savininkui negrąžinamas.

II SKYRIUS

ŽVEJYBOS ZONOS

1.   Protokolo 1 straipsnyje nurodytiems laivams leidžiama užsiimti žvejybos veikla Saliamono Salų žvejybos zonoje, išskyrus trisdešimt (30) jūrmylių spinduliu apie pagrindinio salyno salų grupę ir kitų salynų salų salyno ir teritorinius vandenis. Nuolatinis sekretorius iki šio Susitarimo įsigaliojimo pateikia pagrindinio salyno salų A vandenų ir likusių salyno vandenų (t. y. B vandenų, C vandenų, D vandenų ir E vandenų) koordinates. Nuolatinis sekretorius praneša Europos Komisijai apie visus minėtų uždarų žvejybos zonų pakeitimus ne vėliau kaip prieš du mėnesius iki jų taikymo pradžios.

2.   Jokiomis aplinkybėmis neleidžiama žvejoti arčiau kaip 3 jūrmylės iki bet kurio įtvirtinto žuvų kaupimo įtaiso, apie kurio buvimo vietą pranešama nurodant geografines koordinates.

III SKYRIUS

PRANEŠIMO APIE SUGAUTĄ LAIMIKĮ TVARKA

1.   Taikant šį priedą, Bendrijos laivo reiso trukmė apibrėžiama taip:

| — | laikotarpis nuo įplaukimo į Saliamono Salų žvejybos zoną iki išplaukimo iš jos, |
| --- | --- |

—

laikotarpis nuo įplaukimo į Saliamono Salų žvejybos zoną iki išplaukimo iš jos,

| — | arba laikotarpis nuo įplaukimo į Saliamono Salų žvejybos zoną iki perkrovimo, |
| --- | --- |

—

arba laikotarpis nuo įplaukimo į Saliamono Salų žvejybos zoną iki perkrovimo,

| — | arba laikotarpis nuo įplaukimo į Saliamono Salų žvejybos zoną iki iškrovimo į krantą. |
| --- | --- |

—

arba laikotarpis nuo įplaukimo į Saliamono Salų žvejybos zoną iki iškrovimo į krantą.

Visi laivai, kuriems pagal šį Susitarimą leidžiama žvejoti Saliamono Salų vandenyse, turi pranešti nuolatiniam sekretoriui apie savo sugautą laimikį toliau nurodytu būdu:

2.1.   Deklaracijose nurodomas kiekvieno laivo reiso metu sugautas laimikis. Deklaracijos nuolatiniam sekretoriui perduodamos elektroniniu būdu kartu su kopija Europos Komisijai po kiekvieno reiso ir visada prieš laivui išplaukiant iš Saliamono Salų žvejybos zonos. Abu minėti adresatai siunčia laivui gavimą patvirtinantį pranešimą, o vienas kitam – to pranešimo kopiją.

2.2.   Metus galiojančios licencijos galiojimo laikotarpiu, kaip apibrėžta pirmiau nurodytame 2.1 punkte, elektroniniu būdu išsiųstų deklaracijų originalai per keturiasdešimt penkias (45) dienas nuo paskutiniojo minėto laikotarpio reiso pabaigos fizinėje laikmenoje perduodami nuolatiniam sekretoriui. Tuo pat metu Europos bendrijai išsiunčiamos jų kopijos elektroninėje laikmenoje.

2.3.   Sugavimai deklaruojami atitinkamame laivo žurnalo blanke, kurio pavyzdys pateikiamas 2 priedėlyje. Laikotarpiais, kai laivo nebuvo Saliamono Salų vandenyse, pirmiau minėtame laivo žurnale įrašoma „Už Saliamono Salų išskirtinės ekonominės zonos.“

2.4.   Blankai pildomi įskaitomai; juos pasirašo laivo kapitonas.

3.   Jei šio skyriaus nuostatų nesilaikoma, Saliamono Salos pasilieka teisę sustabdyti nuostatas pažeidusio laivo licencijos galiojimą, kol bus baigti formalumai, ir paskirti taikytinuose Saliamono Salų teisės aktuose nustatytą baudą. Apie tai pranešama Europos Komisijai.

IV SKYRIUS

JŪRININKŲ ĮDARBINIMAS LAIVE

1.   Kiekviename pagal šį Susitarimą žvejojančiame Europos bendrijos laive įsipareigojama įdarbinti ne mažiau kaip vieną (1) Saliamono Salų pilietį įgulos nariu. Saliamono Salų piliečių tarnybos sąlygos turi atitikti Saliamono Salų pramonės standartus.

2.   Jei Europos bendrijos laivas neturi galimybės įdarbinti savo įguloje vieno (1) Saliamono Salų piliečio, laivo savininkai įsipareigoja sumokėti dviejų įgulos narių atlyginimų dydžio vienkartinę išmoką už visą žvejybos Saliamono Salų žvejybos zonoje sezoną.

3.   Pirmiau minėta suma mokama į valstybės biudžeto sąskaitą Nr. 0260–002, atidarytą Saliamono Salų centriniame banke (Honiara).

4.   Laivų savininkams leidžiama į laivą priimamą jūrininką pasirinkti iš nuolatinio sekretoriaus pateikto vardų, pavardžių sąrašo.

5.   Laivo savininkas arba agentas praneša nuolatiniam sekretoriui į atitinkamą laivą priimtų Saliamono Salų jūrininkų vardus, pavardes ir įguloje užimamas pareigas.

6.   Europos bendrijos laivuose įdarbintiems jūrininkams be apribojimų taikoma Tarptautinės darbo organizacijos (TDO) Deklaracija dėl pagrindinių principų ir teisių darbe. Tai pirmiausia susiję su laisve jungtis į asociacijas ir veiksmingu teisės į kolektyvines darbuotojų derybas pripažinimu bei diskriminacijos panaikinimu darbo ir profesinėje srityse.

7.   Saliamono Salų jūrininkų darbo sutartys, kurių kopijas gauna jas pasirašę asmenys, sudaro laivų savininkų agentas (–ai) ir jūrininkai bei (arba) jų profesinės sąjungos arba atstovai, pasitarę su nuolatiniu sekretoriumi. Šios sutartys garantuoja jūrininkams socialinę apsaugą, įskaitant gyvybės draudimą ir draudimą nuo ligų bei nelaimingų atsitikimų.

8.   Saliamono Salų jūrininkams atlyginimus moka laivų savininkai. Atlyginimai nustatomi prieš išduodant licencijas, abipusiu savininkų arba jų agentų ir nuolatinio sekretoriaus susitarimu. Tačiau Saliamono Salų jūrininkams mokami atlyginimai negali būti mažesni už Saliamono Salų įguloms mokamus atlyginimus ir jokiomis aplinkybėmis – mažesni už TDO standartus.

9.   Visi Bendrijos laivuose įdarbinti jūrininkai dieną prieš jų pasiūlytą įlaipinimo į laivą datą prisistato paskirto laivo kapitonui. Jei jūrininkas sutartą įlaipinimo dieną ir valandą neprisistato, laivų savininkai automatiškai atleidžiami nuo įsipareigojimo priimti tą jūrininką į laivą.

10.   Jei dėl kokių nors priežasčių, išskyrus priežastis, nurodytas pirmesniame punkte, į laivą nepriimamas nė vienas Saliamono Salų jūrininkas, laivų savininkai privalo kuo greičiau sumokėti nustatytą vienodo dydžio sumą (už žvejybos metus), atitinkančią į laivą nepriimtų jūrininkų atlyginimų sumą.

11.   Ta suma naudojama Saliamono Salų jūrininkams (žvejams) mokyti ir mokama į Saliamono Salų centriniame banke (Honiara) atidarytą valstybės biudžeto sąskaitą Nr. 0260–002.

V SKYRIUS

TECHNINIAI DUOMENYS

Laivai turi atitikti Ramiojo vandenyno bendrijos ir Palau susitarimo narių patvirtintas priemones bei rekomendacijas dėl žvejybos įrankių bei jų techninių duomenų ir visų kitų jų žvejybos veiklai taikytinų techninių priemonių reikalavimus.

VI SKYRIUS

STEBĖTOJAI

1.   Kiekvienas Bendrijos laivas, pateikdamas paraišką licencijai gauti, į Saliamono Salų centriniame banke (Honiara) atidarytą valstybės biudžeto sąskaitą Nr. 0260–002 sumoka 400 EUR, skirtų stebėjimo programai.

Laivai, kuriems pagal šį Susitarimą leidžiama žvejoti Saliamono Salų vandenyse, Saliamono Salų paskirtus stebėtojus priima toliau nurodytomis sąlygomis:

2.1.   Nuolatinis sekretorius, remdamasis laivų, kuriems leidžiama žvejoti jo jurisdikcijai priklausančiuose vandenyse, skaičiumi, kiekvienais metais nustato stebėjimo laive programos apimtį ir išteklių, kuriuos tie laivai žvejoja, būklę. Jis nustato laivų, kurie turi priimti į laivą stebėtoją, skaičių arba dalį pagal žvejybos kategorijas.

2.2.   Nuolatinis sekretorius sudaro laivų, kuriems paskirtas stebėtojas, sąrašą ir paskirtų stebėtojų sąrašą. Šie sąrašai nuolat atnaujinami. Jie persiunčiami Europos Komisijai iš karto po jų sudarymo, o vėliau – kas tris mėnesius, jei jie atnaujinami.

2.3.   Apie ketinimą į laivą priimti paskirtą stebėtoją nuolatinis sekretorius atitinkamiems laivų savininkams arba jų agentams praneša licencijos išdavimo metu arba ne vėliau kaip prieš penkiolika (15) dienų iki numatytos stebėtojo įlipimo į laivą dienos, o stebėtojo vardą, pavardę – kaip įmanoma greičiau.

3.   Stebėtojų buvimo laive laikotarpį nustato nuolatinis sekretorius, tačiau tas laikotarpis paprastai neturi viršyti laikotarpio, reikalingo jų pareigoms atlikti. Apie tai nuolatinis sekretorius laivų savininkus arba jų agentus informuoja tuo pačiu metu, kai praneša į tą laivą paskirto stebėtojo vardą, pavardę.

4.   Dėl stebėtojų priėmimo į laivą sąlygų susitaria laivų savininkai arba jų agentai ir nuolatinis sekretorius.

5.   Per dvi savaites ir įspėję prieš dešimt dienų laivų savininkai praneša, kokiuose Saliamono Salų uostuose ir kuriomis dienomis jie ketina priimti stebėtojus į laivą.

6.   Jei stebėtojai į laivą priimami užsienio uoste, jų kelionės išlaidas padengia laivo savininkas. Jei laivas, kuriame yra stebėtojas iš Saliamono Salų, išplaukia iš Saliamono Salų žvejybos zonos, turi būti imtasi visų priemonių, užtikrinančių, kad stebėtojas laivo savininko sąskaita kuo greičiau grįžtų į Saliamono Salas.

7.   Jei stebėtojas sutartu laiku ir dar šešias (6) valandas po to neatvyksta į sutartą vietą, laivų savininkai automatiškai atleidžiami nuo įsipareigojimo priimti tą stebėtoją į laivą.

Stebėtojai laikomi pareigūnais. Jie atlieka šias užduotis:

8.1.   stebi laivų žvejybos veiklą;

8.2.   tikrina žvejybos operacijose dalyvaujančių laivų koordinates;

8.3.   ima biologinius ėminius pagal mokslines programas;

8.4.   užrašo, kokie žvejybos įrankiai naudojami;

8.5.   tikrina laivo žurnale įrašytus duomenis apie Saliamono Salose zonoje sugautą laimikį;

8.6.   tikrina priegaudų dalį ir įvertina išmetamų paklausių pelekinių žuvų, vėžiagyvių, galvakojų moliuskų ir jūrinių žinduolių rūšių kiekį;

8.7.   kartą per savaitę per radiją praneša žūklės duomenis, įskaitant laive esantį laimikį ir priegaudą.

9.   Laivų kapitonai daro viską, ką gali, kad užtikrintų savo pareigas atliekančių stebėtojų fizinį saugumą ir gerovę.

10.   Be to, stebėtojai kiek įmanoma aprūpinami visomis priemonėmis, reikalingomis toms pareigoms atlikti. Kapitonas suteikia jiems galimybę naudotis ryšio priemonėmis, reikalingomis atliekant jų pareigas, dokumentais, tiesiogiai susijusiais su laivo žvejybos veikla, įskaitant, visų pirma, laivo žurnalą ir navigacijos žurnalą, jiems leidžiama patekti į atitinkamas laivo dalis, kad būtų lengviau atlikti stebėtojo darbą.

Būdami laive stebėtojai turi:

11.1.   imtis visų reikalingų veiksmų, užtikrinančių, kad jų įlaipinimo į laivą ir buvimo jame sąlygos nenutrauktų žvejybos veiklos ir jai netrukdytų,

11.2.   tausoti laive esantį inventorių bei įrangą ir saugo laivo dokumentų slaptumą.

12.   Stebėjimo laikotarpio pabaigoje ir prieš palikdami laivą stebėtojai rengia veiklos ataskaitą, kuri perduodama nuolatiniam sekretoriui, o jos kopija – Europos Komisijos delegacijai. Šią ataskaitą jie pasirašo dalyvaujant kapitonui, kuris gali pats ją papildyti arba paprašyti papildyti, jo nuomone, svarbiomis pastabomis, po kuriomis jis pats turi pasirašyti. Ataskaitos kopija kapitonui įteikiama išlaipinus stebėtoją į krantą.

13.   Laivų savininkai padengia stebėtojų apgyvendinimo tomis pačiomis sąlygomis, kaip ir kitų laivo pareigūnų, išlaidas.

14.   Stebėtojų darbo užmokestį ir socialines įmokas moka Saliamono Salų Vyriausybė.

VII SKYRIUS

LAIVŲ IDENTIFIKAVIMAS IR REIKALAVIMŲ VYKDYMAS

1.   Žvejybos ir laivyno saugumo sumetimais kiekvienas laivas ženklinamas ir identifikuojamas pagal Maisto ir žemės ūkio organizacijos (FAO) patvirtintas standartines žvejybos laivų ženklinimo ir identifikavimo technines sąlygas.

2.   Laivo pavadinimas spausdintomis lotyniškomis raidėmis aiškiai užrašomas laivo priekyje ir gale.

3.   Kiekvienas laivas, neturintis nustatyta tvarka užrašyto pavadinimo ir radijo šaukinio ar išorinio ženklinimo raidžių, gali būti palydėtas į Saliamono Salų uostą tolesniam tyrimui.

4.   Laivo operatorius užtikrina nuolatinį tarptautinio avarinio ryšio ir 2 182 kHz šaukinių dažnio (HF – aukšto dažnio) ir (arba) tarptautinės saugos ir 156,8 MHz šaukinių dažnio (16 kanalas, VHF–FM) stebėjimą, siekiant palengvinti susisiekimą su vyriausybinėmis žvejybos vadybos, priežiūros ir reikalavimų vykdymo užtikrinimo institucijomis.

5.   Laivo operatorius užtikrina, kad laive visada būtų paskutinio ir atnaujinto Tarptautinio signalų sąvado (INTERCO) kopija ir galimybė juo naudotis.

VIII SKYRIUS

RYŠYS SU SALIAMONO SALŲ INSPEKCINIAIS LAIVAIS

Ryšys tarp leidimus turinčių laivų ir valstybinių inspekcinių laivų palaikomas taikant šiuos tarptautinius signalinius kodus:

| Tarptautinis signalo kodas — | Reikšmė: |
| --- | --- |
| L ... | Nedelsiant sustokite |
| SQ3 ... | Sustokite arba sulėtinkite greitį, noriu patekti į jūsų laivą |
| QN ... | Priplukdykite savo laivą prie dešiniojo mūsų laivo borto |
| QN1 ... | Priplukdykite savo laivą prie kairiojo mūsų laivo borto |
| TD2 ... | Ar jūsų laivas žvejybinis? |
| C ... | Taip |
| N ... | Ne |
| QR ... | Mes negalime priplukdyti savo laivo prie jūsų laivo |
| QP ... | Priplukdysime savo laivą prie jūsų laivo |

Tarptautinis signalo kodas —

Reikšmė:

L ...

Nedelsiant sustokite

SQ3 ...

Sustokite arba sulėtinkite greitį, noriu patekti į jūsų laivą

QN ...

Priplukdykite savo laivą prie dešiniojo mūsų laivo borto

QN1 ...

Priplukdykite savo laivą prie kairiojo mūsų laivo borto

TD2 ...

Ar jūsų laivas žvejybinis?

C ...

Taip

N ...

Ne

QR ...

Mes negalime priplukdyti savo laivo prie jūsų laivo

QP ...

Priplukdysime savo laivą prie jūsų laivo

IX SKYRIUS

STEBĖSENA

1.   Europos bendrija tvarko nuolat atnaujinamą laivų, kuriems išduotos šiame Protokole numatytos žvejybos licencijos, sąrašą. Sąrašą parengus arba kiekvieną kartą jį atnaujinus, jis perduodamas už žvejybos kontrolę atsakingoms Saliamono Salų valdžios institucijoms.

2.   Į pirmesniame punkte minėtą sąrašą Bendrijos laivai gali būti įtraukiami gavus pranešimą apie šio priedo I skyriaus 2 skirsnio 3 punkte nurodyto avanso sumokėjimą. Tada laivo savininkas gali gauti patvirtintą šio sąrašo kopiją; ji turi būti saugoma laive vietoj žvejybos licencijos, kol ji bus išduota.

3.   Įplaukimas į zoną ir išplaukimas iš jos

3.1.   Bendrijos laivai ne vėliau kaip prieš 24 valandas praneša nuolatiniam sekretoriui apie savo ketinimą įplaukti į Saliamono Salų žvejybos zoną arba iš jos išplaukti. Kai tik laivai įplaukia į Saliamono Salų žvejybos zoną, jie faksu, elektroniniu paštu arba radijo ryšiu praneša apie tai nuolatiniam sekretoriui.

3.2.   Pranešdami apie išplaukimą, laivai nurodo ir savo koordinates bei laive laikomo sugauto laimikio kiekį ir rūšis. Pageidautina tai pranešti faksu, bet fakso neturintys laivai gali pranešti elektroniniu paštu ar per radiją.

3.3.   Jeigu nustatoma, kad laivai žvejoja apie tai nepranešę nuolatiniam sekretoriui, šie laivai laikomi neturinčiais licencijos.

3.4.   Išduodant žvejybos licenciją, laivams pateikiami fakso bei telefono numeriai ir elektroninio pašto adresas.

4.   Kontrolės tvarka

4.1.   Saliamono Salose žvejybos veikla užsiimančių Bendrijos žvejybos laivų kapitonai leidžia ir padeda už žvejybos veiklos tikrinimą ir kontrolę atsakingiems Saliamono Salų pareigūnams įsilaipinti į jų laivus ir atlikti savo pareigas.

4.2.   Šie pareigūnai nebūna laive ilgiau nei būtina jų pareigoms atlikti.

4.3.   Užbaigus tikrinimą, laivo kapitonui išduodamas sertifikatas.

5.   Žvejybos laivų sulaikymas

5.1.   Nuolatinis sekretorius per 48 valandas praneša Europos Komisijos delegacijai apie visus Saliamono Salų žvejybos zonoje žvejojančių Bendrijos laivų sulaikymus ir laivams paskirtas baudas.

5.2.   Tuo pat metu Europos Komisijos delegacijai išsiunčiamas trumpas pranešimas apie sulaikymo aplinkybes ir priežastis.

6.   Pranešimas apie sulaikymą

6.1.   Inspektoriui parengus pranešimą, jį pasirašo kapitonas.

6.2.   Šis parašas nepažeidžia kapitono teisių į gynybą dėl tariamo pažeidimo.

6.3.   Kapitonas nuplukdo laivą į tikrinančio pareigūno paskirtą uostą. Jei pažeidimas nedidelis, nuolatinis sekretorius gali leisti laivui tęsti žvejybos veiklą.

7.   Konsultacinis pasitarimas, sulaikius laivą

7.1.   Prieš svarstant kapitonui arba įgulai taikytinas priemones arba laivo kroviniui ir įrangai taikytinus veiksmus, išskyrus tuos, kurie skirti su tariamu pažeidimu susijusiems įrodymams apsaugoti, per vieną dieną nuo pirmiau minėtos informacijos gavimo rengiamas Europos Komisijos delegacijos ir nuolatinio sekretoriaus pasitarimas, kuriame gali dalyvauti ir atitinkamos valstybės narės atstovas.

7.2.   Šiame posėdyje Šalys pasikeičia atitinkamais dokumentais arba informacija, padedančiais išsiaiškinti įvykio faktines aplinkybes. Laivo savininkui arba jo agentui pranešama apie posėdžio išvadas ar dėl sulaikymo taikytinas priemones.

8.   Sulaikymo problemos sprendimas

8.1.   Prieš taikant bet kokius procesinius veiksmus, tariamo pažeidimo problemą bandoma spręsti kompromisu. Kompromisas turi būti pasiektas ne vėliau kaip per keturias (4) darbo dienas nuo laivo sulaikymo.

8.2.   Jei ginčas išsprendžiamas taikiai, baudos suma nustatoma remiantis Saliamono Salų teisės aktais.

8.3.   Jei tai negali būti išspręsta taikiai ir tenka pateikti ieškinį kompetentingai teisės institucijai, laivo savininkas į Saliamono Salų centriniame banke (Honiara) atidarytą valstybės biudžeto sąskaitą Nr. 0260–002 perveda banko užstato sumą, nustatytą atsižvelgiant į sustabdymo išlaidas, baudas ir kompensaciją, kurią turi mokėti pažeidimą padariusios šalys.

8.4.   Banko užstatas negrąžinamas iki teisinės procedūros pabaigos. Jis grąžinamas, jei procesiniai veiksmai baigiasi neskelbiant apkaltinamojo nuosprendžio. Jei nusprendžiama skirti pateikto užstato dydžio nesiekiančią baudą, likutį grąžina nuolatinis sekretorius (Finansų ministerija).

8.5.   Laivas paleidžiamas, o jo įgulai leidžiama išvykti iš uosto:

| — | įvykdžius taikiu susitarimu prisiimtus įsipareigojimus arba |
| --- | --- |

—

įvykdžius taikiu susitarimu prisiimtus įsipareigojimus arba

| — | nuolatiniam sekretoriui patvirtinus 8.3 punkte nurodyto banko užstato pateikimo faktą, kol nebaigti procesiniai veiksmai. |
| --- | --- |

—

nuolatiniam sekretoriui patvirtinus 8.3 punkte nurodyto banko užstato pateikimo faktą, kol nebaigti procesiniai veiksmai.

9.   Perkrovimas

9.1.   Bendrijos laivai, norintys perkrauti laimikį Saliamono Salų vandenyse, tai padaro patvirtintuose Saliamono Salų uostuose.

9.2.   Šių laivų savininkai ne mažiau kaip prieš 48 valandas turi perduoti nuolatiniam sekretoriui tokią informaciją:

| — | perkraunančių žvejybos laivų pavadinimus, |
| --- | --- |

—

perkraunančių žvejybos laivų pavadinimus,

| — | krovininių laivų pavadinimus, |
| --- | --- |

—

krovininių laivų pavadinimus,

| — | perkraunamą kiekį tonomis pagal rūšis, |
| --- | --- |

—

perkraunamą kiekį tonomis pagal rūšis,

| — | perkrovimo dieną. |
| --- | --- |

—

perkrovimo dieną.

9.3.   Perkrovimas laikomas išvykimu iš Saliamono Salų žvejybos zonos. Todėl laivai turi pateikti nuolatiniam sekretoriui sugauto laimikio deklaracijas ir nurodyti, ar jie ketina tęsti žvejybą, ar išvykti iš Saliamono Salų žvejybos zonos.

9.4.   Saliamono Salų žvejybos zonoje draudžiamas bet koks kitas laimikio perkrovimas, išskyrus pirmiau nurodytą. Kiekvienas šią nuostatą pažeidęs asmuo bus baudžiamas pagal Saliamono Salų įstatymus.

Iškrovimo arba perkrovimo operacijas Saliamono Salų uostuose atliekantys Bendrijos žvejybos laivų kapitonai leidžia ir padeda Saliamono Salų inspektoriams jas tikrinti. Po patikrinimo laivo kapitonui išduodamas sertifikatas.

Priedėliai

| 1. | Paraiškos licencijai gauti forma. |
| --- | --- |

1.

Paraiškos licencijai gauti forma.

| 2. | Laivo žurnalas. |
| --- | --- |

2.

Laivo žurnalas.

1 priedėlis

Image

Image

2a priedėlis

Image

2b priedėlis

Image

---

| 13.4.2006 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 105/54 |
| --- | --- | --- | --- |

13.4.2006

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 105/54

---

EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS DIREKTYVA 2006/24/EB

2006 m. kovo 15 d.

dėl duomenų, generuojamų arba tvarkomų teikiant viešai prieinamas elektroninių ryšių paslaugas arba viešuosius ryšių tinklus, saugojimo ir iš dalies keičianti Direktyvą 2002/58/EB

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 95 straipsnį,

atsižvelgdami į Komisijos pasiūlymą,

atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

laikydamiesi Sutarties 251 straipsnyje nustatytos tvarkos (2),

kadangi:

| (1) | 1995 m. spalio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 95/46/EB dėl asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo (3) reikalauja, kad valstybės narės saugotų fizinių asmenų teises ir laisves, susijusias su asmens duomenų tvarkymu, ypač jų teisę į privatumą, siekiant užtikrinti laisvą asmens duomenų srautą Bendrijoje. |
| --- | --- |

(1)

1995 m. spalio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 95/46/EB dėl asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo (3) reikalauja, kad valstybės narės saugotų fizinių asmenų teises ir laisves, susijusias su asmens duomenų tvarkymu, ypač jų teisę į privatumą, siekiant užtikrinti laisvą asmens duomenų srautą Bendrijoje.

| (2) | 2002 m. liepos 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2002/58/EB dėl asmens duomenų tvarkymo ir privatumo apsaugos elektroninių ryšių sektoriuje (Direktyva dėl privatumo ir elektroninių ryšių) (4) Direktyvoje 95/46/EB nustatyti principai perkeliami į konkrečias elektroninių ryšių sektoriaus taisykles. |
| --- | --- |

(2)

2002 m. liepos 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2002/58/EB dėl asmens duomenų tvarkymo ir privatumo apsaugos elektroninių ryšių sektoriuje (Direktyva dėl privatumo ir elektroninių ryšių) (4) Direktyvoje 95/46/EB nustatyti principai perkeliami į konkrečias elektroninių ryšių sektoriaus taisykles.

| (3) | Direktyvos 2002/58/EB 5, 6 ir 9 straipsniuose nustatomos taisyklės, taikomos tinklo ir paslaugų teikėjams tvarkant srauto ir vietos nustatymo duomenis, generuojamus naudojantis elektroninių ryšių paslaugomis. Tokie duomenys turi būti sunaikinti ar pakeisti taip, kad taptų anoniminiais, kai jie nebėra reikalingi pranešimui perduoti, išskyrus kai reikia pateikti sąskaitas ir atsiskaityti už tinklų sujungimą. Jei yra sutikimas, tam tikri duomenys taip pat gali būti tvarkomi rinkodaros bei pridėtinės vertės paslaugų teikimo tikslais. |
| --- | --- |

(3)

Direktyvos 2002/58/EB 5, 6 ir 9 straipsniuose nustatomos taisyklės, taikomos tinklo ir paslaugų teikėjams tvarkant srauto ir vietos nustatymo duomenis, generuojamus naudojantis elektroninių ryšių paslaugomis. Tokie duomenys turi būti sunaikinti ar pakeisti taip, kad taptų anoniminiais, kai jie nebėra reikalingi pranešimui perduoti, išskyrus kai reikia pateikti sąskaitas ir atsiskaityti už tinklų sujungimą. Jei yra sutikimas, tam tikri duomenys taip pat gali būti tvarkomi rinkodaros bei pridėtinės vertės paslaugų teikimo tikslais.

| (4) | Direktyvos 2002/58/EB 15 straipsnio 1 dalyje nustatomos sąlygos, pagal kurias valstybės narės gali apriboti tos direktyvos 5 ir 6 straipsniuose, 8 straipsnio 1, 2, 3 ir 4 dalyse bei 9 straipsnyje nustatytų principų ir pareigų taikymo sritį. Visi tokie apribojimai turi būti būtini, tinkami ir adekvatūs demokratinėje visuomenėje konkrečiais viešosios tvarkos tikslais, t. y. siekiant apsaugoti nacionalinį saugumą (t. y. valstybės saugumą), gynybą, visuomenės saugumą ir užtikrinti nusikalstamų veikų ar neteisėto elektroninių ryšių sistemų naudojimo prevenciją, tyrimą, atskleidimą ir baudžiamąjį persekiojimą. |
| --- | --- |

(4)

Direktyvos 2002/58/EB 15 straipsnio 1 dalyje nustatomos sąlygos, pagal kurias valstybės narės gali apriboti tos direktyvos 5 ir 6 straipsniuose, 8 straipsnio 1, 2, 3 ir 4 dalyse bei 9 straipsnyje nustatytų principų ir pareigų taikymo sritį. Visi tokie apribojimai turi būti būtini, tinkami ir adekvatūs demokratinėje visuomenėje konkrečiais viešosios tvarkos tikslais, t. y. siekiant apsaugoti nacionalinį saugumą (t. y. valstybės saugumą), gynybą, visuomenės saugumą ir užtikrinti nusikalstamų veikų ar neteisėto elektroninių ryšių sistemų naudojimo prevenciją, tyrimą, atskleidimą ir baudžiamąjį persekiojimą.

| (5) | Kelios valstybės narės priėmė teisės aktus, kuriuose numatyta paslaugų teikėjams saugoti duomenis nusikalstamų veikų prevencijos, tyrimo, atskleidimo ir baudžiamojo persekiojimo tikslu. Nacionalinės teisės aktų nuostatos labai skiriasi. |
| --- | --- |

(5)

Kelios valstybės narės priėmė teisės aktus, kuriuose numatyta paslaugų teikėjams saugoti duomenis nusikalstamų veikų prevencijos, tyrimo, atskleidimo ir baudžiamojo persekiojimo tikslu. Nacionalinės teisės aktų nuostatos labai skiriasi.

| (6) | Nacionalinių nuostatų, susijusių su duomenų saugojimu nusikalstamų veikų prevencijos, tyrimo, atskleidimo ir baudžiamojo persekiojimo tikslu, skirtumai sudaro kliūtis elektroninių ryšių vidaus rinkai, kadangi paslaugų teikėjams yra keliami skirtingi reikalavimai dėl srauto ir vietos nustatymo duomenų, kurie turi būti saugomi, rūšių, taip pat saugojimo sąlygų ir terminų. |
| --- | --- |

(6)

Nacionalinių nuostatų, susijusių su duomenų saugojimu nusikalstamų veikų prevencijos, tyrimo, atskleidimo ir baudžiamojo persekiojimo tikslu, skirtumai sudaro kliūtis elektroninių ryšių vidaus rinkai, kadangi paslaugų teikėjams yra keliami skirtingi reikalavimai dėl srauto ir vietos nustatymo duomenų, kurie turi būti saugomi, rūšių, taip pat saugojimo sąlygų ir terminų.

| (7) | 2002 m. gruodžio 19 d. Teisingumo ir vidaus reikalų tarybos išvadose pabrėžiama, kad smarkiai didėjant elektroninių ryšių galimybėms duomenys, susiję su elektroninių ryšių naudojimu, turi didelę reikšmę ir todėl tai yra svarbi nusikalstamų veikų, ypač organizuoto nusikalstamumo, prevencijos, tyrimo, atskleidimo ir baudžiamojo persekiojimo priemonė. |
| --- | --- |

(7)

2002 m. gruodžio 19 d. Teisingumo ir vidaus reikalų tarybos išvadose pabrėžiama, kad smarkiai didėjant elektroninių ryšių galimybėms duomenys, susiję su elektroninių ryšių naudojimu, turi didelę reikšmę ir todėl tai yra svarbi nusikalstamų veikų, ypač organizuoto nusikalstamumo, prevencijos, tyrimo, atskleidimo ir baudžiamojo persekiojimo priemonė.

| (8) | 2004 m. kovo 25 d. Europos Vadovų Tarybos priimtoje Deklaracijoje dėl kovos su terorizmu Tarybai nurodoma išnagrinėti priemones, siekiant nustatyti taisykles dėl ryšių srautų duomenų saugojimo, kurį atliktų paslaugų teikėjai. |
| --- | --- |

(8)

2004 m. kovo 25 d. Europos Vadovų Tarybos priimtoje Deklaracijoje dėl kovos su terorizmu Tarybai nurodoma išnagrinėti priemones, siekiant nustatyti taisykles dėl ryšių srautų duomenų saugojimo, kurį atliktų paslaugų teikėjai.

| (9) | Pagal Europos žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvencijos (EŽTK) 8 straipsnį kiekvienas turi teisę į tai, kad būtų gerbiamas jo privatus gyvenimas ir susirašinėjimo slaptumas. Valstybės institucija gali kištis į naudojimąsi ta teise tik laikydamosi įstatymų ir jeigu tai būtina demokratinėje visuomenėje, inter alia, valstybės saugumo ar visuomenės apsaugos interesams, siekiant užkirsti kelią viešosios tvarkos pažeidimams ar nusikaltimams arba siekiant apsaugoti kitų asmenų teises ir laisves. Kadangi duomenų saugojimas pasitvirtino kaip būtina ir veiksminga teisėsaugos institucijų tyrimo priemonė keliose valstybėse narėse, visų pirma tiriant sunkius nusikaltimus, pavyzdžiui, organizuotą nusikalstamumą ir terorizmą, būtina užtikrinti, kad teisėsaugos institucijos galėtų naudotis saugomais duomenimis tam tikrą laikotarpį, laikantis šioje direktyvoje nustatytų sąlygų. Todėl dokumento dėl duomenų saugojimo, atitinkančio EŽTK 8 straipsnio reikalavimus, priėmimas yra būtina priemonė. |
| --- | --- |

(9)

Pagal Europos žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvencijos (EŽTK) 8 straipsnį kiekvienas turi teisę į tai, kad būtų gerbiamas jo privatus gyvenimas ir susirašinėjimo slaptumas. Valstybės institucija gali kištis į naudojimąsi ta teise tik laikydamosi įstatymų ir jeigu tai būtina demokratinėje visuomenėje, inter alia, valstybės saugumo ar visuomenės apsaugos interesams, siekiant užkirsti kelią viešosios tvarkos pažeidimams ar nusikaltimams arba siekiant apsaugoti kitų asmenų teises ir laisves. Kadangi duomenų saugojimas pasitvirtino kaip būtina ir veiksminga teisėsaugos institucijų tyrimo priemonė keliose valstybėse narėse, visų pirma tiriant sunkius nusikaltimus, pavyzdžiui, organizuotą nusikalstamumą ir terorizmą, būtina užtikrinti, kad teisėsaugos institucijos galėtų naudotis saugomais duomenimis tam tikrą laikotarpį, laikantis šioje direktyvoje nustatytų sąlygų. Todėl dokumento dėl duomenų saugojimo, atitinkančio EŽTK 8 straipsnio reikalavimus, priėmimas yra būtina priemonė.

| (10) | 2005 m. liepos 13 d. Taryba savo deklaracijoje, smerkiančioje teroristinius išpuolius Londone, dar kartą patvirtino poreikį kuo greičiau priimti bendras priemones dėl telekomunikacijų duomenų saugojimo. |
| --- | --- |

(10)

2005 m. liepos 13 d. Taryba savo deklaracijoje, smerkiančioje teroristinius išpuolius Londone, dar kartą patvirtino poreikį kuo greičiau priimti bendras priemones dėl telekomunikacijų duomenų saugojimo.

| (11) | Atsižvelgiant į srauto ir vietos nustatymo duomenų svarbą nusikalstamų veikų tyrimui, atskleidimui ir baudžiamajam persekiojimui, įrodytą atlikus nagrinėjimą ir remiantis kelių valstybių narių praktine patirtimi, reikia Europos lygmeniu užtikrinti, kad duomenys, kuriuos teikdami ryšių paslaugas generuoja arba tvarko viešai prieinamų elektroninių ryšių paslaugų arba viešųjų ryšių tinklų tiekėjai, būtų saugomi tam tikrą laikotarpį, laikantis šioje direktyvoje numatytų sąlygų. |
| --- | --- |

(11)

Atsižvelgiant į srauto ir vietos nustatymo duomenų svarbą nusikalstamų veikų tyrimui, atskleidimui ir baudžiamajam persekiojimui, įrodytą atlikus nagrinėjimą ir remiantis kelių valstybių narių praktine patirtimi, reikia Europos lygmeniu užtikrinti, kad duomenys, kuriuos teikdami ryšių paslaugas generuoja arba tvarko viešai prieinamų elektroninių ryšių paslaugų arba viešųjų ryšių tinklų tiekėjai, būtų saugomi tam tikrą laikotarpį, laikantis šioje direktyvoje numatytų sąlygų.

| (12) | Direktyvos 2002/58/EB 15 straipsnio 1 dalis ir toliau taikoma duomenims, įskaitant duomenis, susijusius su nesėkmingais skambučiais, kurių specialiai nereikalaujama saugoti pagal šią direktyvą ir kurie dėl to nepatenka į šios direktyvos taikymo sritį, bei duomenų išsaugojimui kitais šioje direktyvoje nenumatytais tikslais, įskaitant teisminius tikslus. |
| --- | --- |

(12)

Direktyvos 2002/58/EB 15 straipsnio 1 dalis ir toliau taikoma duomenims, įskaitant duomenis, susijusius su nesėkmingais skambučiais, kurių specialiai nereikalaujama saugoti pagal šią direktyvą ir kurie dėl to nepatenka į šios direktyvos taikymo sritį, bei duomenų išsaugojimui kitais šioje direktyvoje nenumatytais tikslais, įskaitant teisminius tikslus.

| (13) | Ši direktyva apima tik duomenis, generuojamus arba tvarkomus perdavus pranešimą ar pasinaudojus ryšių paslaugomis ir neapima perduotos informacijos turinio. Duomenis reikėtų saugoti tokiu būdu, kad jie nebūtų išsaugoti daugiau nei vieną kartą. Teikiant atitinkamas ryšių paslaugas generuojami arba tvarkomi duomenys reiškia duomenis, kurie yra prieinami. Išsaugant duomenis, susijusius su internetu perduodamu elektroniniu paštu ir interneto telefonija, pareiga saugoti duomenis gali būti taikoma tik duomenims, susijusiems su pačių teikėjų ar tinklo teikėjų paslaugomis. |
| --- | --- |

(13)

Ši direktyva apima tik duomenis, generuojamus arba tvarkomus perdavus pranešimą ar pasinaudojus ryšių paslaugomis ir neapima perduotos informacijos turinio. Duomenis reikėtų saugoti tokiu būdu, kad jie nebūtų išsaugoti daugiau nei vieną kartą. Teikiant atitinkamas ryšių paslaugas generuojami arba tvarkomi duomenys reiškia duomenis, kurie yra prieinami. Išsaugant duomenis, susijusius su internetu perduodamu elektroniniu paštu ir interneto telefonija, pareiga saugoti duomenis gali būti taikoma tik duomenims, susijusiems su pačių teikėjų ar tinklo teikėjų paslaugomis.

| (14) | Technologijos, susijusios su elektroniniais ryšiais, sparčiai vystosi ir gali didėti kompetentingų institucijų teisėti reikalavimai. Komisija, siekdama konsultuotis ir skatinti keistis patirtimi apie geriausią praktiką šiais klausimais, ketina sudaryti grupę, kurioje dalyvautų valstybių narių teisėsaugos institucijos, elektroninių ryšių pramonės asociacijos, Europos Parlamento atstovai ir duomenų apsaugos institucijos, įskaitant Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūną. |
| --- | --- |

(14)

Technologijos, susijusios su elektroniniais ryšiais, sparčiai vystosi ir gali didėti kompetentingų institucijų teisėti reikalavimai. Komisija, siekdama konsultuotis ir skatinti keistis patirtimi apie geriausią praktiką šiais klausimais, ketina sudaryti grupę, kurioje dalyvautų valstybių narių teisėsaugos institucijos, elektroninių ryšių pramonės asociacijos, Europos Parlamento atstovai ir duomenų apsaugos institucijos, įskaitant Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūną.

| (15) | Direktyva 95/46/EB ir Direktyva 2002/58/EB taikomos visa apimtimi pagal šią direktyvą saugomų duomenų atžvilgiu. Direktyvos 95/46/EB 30 straipsnio 1 dalies c punkte numatytas reikalavimas konsultuotis su pagal tos direktyvos 29 straipsnį sukurta Darbo grupe asmenų apsaugai tvarkant asmens duomenis. |
| --- | --- |

(15)

Direktyva 95/46/EB ir Direktyva 2002/58/EB taikomos visa apimtimi pagal šią direktyvą saugomų duomenų atžvilgiu. Direktyvos 95/46/EB 30 straipsnio 1 dalies c punkte numatytas reikalavimas konsultuotis su pagal tos direktyvos 29 straipsnį sukurta Darbo grupe asmenų apsaugai tvarkant asmens duomenis.

| (16) | Direktyvos 95/46/EB 6 straipsnyje nustatytos paslaugų teikėjų pareigos, susijusios su duomenų kokybės užtikrinimo priemonėmis, ir minėtos direktyvos 16 ir 17 straipsniuose nustatytos jų pareigos, susijusios su duomenų tvarkymo konfidencialumui ir saugumui užtikrinti skirtomis priemonėmis, visapusiškai taikomos duomenims, saugomiems pagal šią direktyvą. |
| --- | --- |

(16)

Direktyvos 95/46/EB 6 straipsnyje nustatytos paslaugų teikėjų pareigos, susijusios su duomenų kokybės užtikrinimo priemonėmis, ir minėtos direktyvos 16 ir 17 straipsniuose nustatytos jų pareigos, susijusios su duomenų tvarkymo konfidencialumui ir saugumui užtikrinti skirtomis priemonėmis, visapusiškai taikomos duomenims, saugomiems pagal šią direktyvą.

| (17) | Svarbu, kad valstybės narės imtųsi teisinių priemonių, siekdamos užtikrinti, kad pagal šią direktyvą saugomi duomenys būtų teikiami tik kompetentingoms nacionalinėms institucijoms, laikantis nacionalinės teisės aktų ir visapusiškai gerbiant atitinkamų asmenų pagrindines teises. |
| --- | --- |

(17)

Svarbu, kad valstybės narės imtųsi teisinių priemonių, siekdamos užtikrinti, kad pagal šią direktyvą saugomi duomenys būtų teikiami tik kompetentingoms nacionalinėms institucijoms, laikantis nacionalinės teisės aktų ir visapusiškai gerbiant atitinkamų asmenų pagrindines teises.

| (18) | Direktyvos 95/46/EB 24 straipsnyje yra nustatyta valstybių narių pareiga nustatyti sankcijas už pagal tą direktyvą priimtų nuostatų pažeidimus. Direktyvos 2002/58/EB 15 straipsnio 2 dalyje tas pats reikalavimas taikomas nacionalinių nuostatų, priimtų pagal tą direktyvą, pažeidimams. 2005 m. vasario 24 d. Tarybos pamatiniame sprendime 2005/222/TVR dėl atakų prieš informacines sistemas (5) numatyta, kad už tyčinę neteisėtą prieigą prie informacinių sistemų, įskaitant prieigą prie jose saugomų duomenų, būtų baudžiama kaip už nusikalstamą veiką. |
| --- | --- |

(18)

Direktyvos 95/46/EB 24 straipsnyje yra nustatyta valstybių narių pareiga nustatyti sankcijas už pagal tą direktyvą priimtų nuostatų pažeidimus. Direktyvos 2002/58/EB 15 straipsnio 2 dalyje tas pats reikalavimas taikomas nacionalinių nuostatų, priimtų pagal tą direktyvą, pažeidimams. 2005 m. vasario 24 d. Tarybos pamatiniame sprendime 2005/222/TVR dėl atakų prieš informacines sistemas (5) numatyta, kad už tyčinę neteisėtą prieigą prie informacinių sistemų, įskaitant prieigą prie jose saugomų duomenų, būtų baudžiama kaip už nusikalstamą veiką.

| (19) | Asmens, patyrusio nuostolius dėl neteisėtos duomenų tvarkymo operacijos ar kokio nors veiksmo, nesuderinamo su nacionalinėmis nuostatomis, priimtomis pagal Direktyvą 95/46/EB, teisė gauti kompensaciją, kuri kyla iš tos direktyvos 23 straipsnio, taip pat taikoma neteisėtam asmens duomenų tvarkymui pagal šią direktyvą. |
| --- | --- |

(19)

Asmens, patyrusio nuostolius dėl neteisėtos duomenų tvarkymo operacijos ar kokio nors veiksmo, nesuderinamo su nacionalinėmis nuostatomis, priimtomis pagal Direktyvą 95/46/EB, teisė gauti kompensaciją, kuri kyla iš tos direktyvos 23 straipsnio, taip pat taikoma neteisėtam asmens duomenų tvarkymui pagal šią direktyvą.

| (20) | 2001 m. Europos Tarybos konvencija dėl elektroninių nusikaltimų ir 1981 m. Europos Tarybos konvencija dėl asmenų apsaugos ryšium su asmens duomenų automatizuotu tvarkymu taip pat apima saugotinus duomenis, kaip apibrėžta šioje direktyvoje. |
| --- | --- |

(20)

2001 m. Europos Tarybos konvencija dėl elektroninių nusikaltimų ir 1981 m. Europos Tarybos konvencija dėl asmenų apsaugos ryšium su asmens duomenų automatizuotu tvarkymu taip pat apima saugotinus duomenis, kaip apibrėžta šioje direktyvoje.

| (21) | Kadangi šios direktyvos tikslų, būtent suderinti teikėjų įsipareigojimus saugoti tam tikrus duomenis ir užtikrinti, kad tie duomenys būtų prieinami sunkių nusikaltimų, kaip jie apibrėžiami kiekvienos valstybės narės nacionalinėje teisėje, tyrimams, atskleidimui ir baudžiamajam persekiojimui, valstybės narės negali deramai pasiekti, ir kadangi dėl šios direktyvos masto bei poveikio tų tikslų būtų geriau siekti Bendrijos lygmeniu, laikydamasi Sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Bendrija gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šia direktyva neviršijama to, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti. |
| --- | --- |

(21)

Kadangi šios direktyvos tikslų, būtent suderinti teikėjų įsipareigojimus saugoti tam tikrus duomenis ir užtikrinti, kad tie duomenys būtų prieinami sunkių nusikaltimų, kaip jie apibrėžiami kiekvienos valstybės narės nacionalinėje teisėje, tyrimams, atskleidimui ir baudžiamajam persekiojimui, valstybės narės negali deramai pasiekti, ir kadangi dėl šios direktyvos masto bei poveikio tų tikslų būtų geriau siekti Bendrijos lygmeniu, laikydamasi Sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Bendrija gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šia direktyva neviršijama to, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti.

| (22) | Šia direktyva gerbiamos pagrindinės teisės ir laikomasi principų, kurie visų pirma pripažįstami Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje. Visų pirma šia direktyva ir Direktyva 2002/58/EB siekiama užtikrinti visapusišką piliečių pagrindinių teisių į privataus gyvenimo ir komunikacijų apsaugą bei jų asmens duomenų apsaugą gerbimą, kaip įtvirtinta Chartijos 7 ir 8 straipsniuose. |
| --- | --- |

(22)

Šia direktyva gerbiamos pagrindinės teisės ir laikomasi principų, kurie visų pirma pripažįstami Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje. Visų pirma šia direktyva ir Direktyva 2002/58/EB siekiama užtikrinti visapusišką piliečių pagrindinių teisių į privataus gyvenimo ir komunikacijų apsaugą bei jų asmens duomenų apsaugą gerbimą, kaip įtvirtinta Chartijos 7 ir 8 straipsniuose.

| (23) | Atsižvelgiant į tai, kad elektroninių ryšių paslaugų teikėjų pareigos turėtų būti proporcingos, pagal šią direktyvą jie privalo saugoti tik tuos duomenis, kurie yra generuojami arba tvarkomi jiems teikiant ryšių paslaugas. Jei tokie duomenys tų teikėjų nėra generuojami arba tvarkomi, jų neprivaloma saugoti. Šia direktyva nesiekiama suderinti duomenims saugoti skirtų technologijų, kurios pasirenkamos nacionaliniame lygmenyje. |
| --- | --- |

(23)

Atsižvelgiant į tai, kad elektroninių ryšių paslaugų teikėjų pareigos turėtų būti proporcingos, pagal šią direktyvą jie privalo saugoti tik tuos duomenis, kurie yra generuojami arba tvarkomi jiems teikiant ryšių paslaugas. Jei tokie duomenys tų teikėjų nėra generuojami arba tvarkomi, jų neprivaloma saugoti. Šia direktyva nesiekiama suderinti duomenims saugoti skirtų technologijų, kurios pasirenkamos nacionaliniame lygmenyje.

| (24) | Remiantis Tarpinstitucinio susitarimo dėl geresnės teisės aktų leidybos (6) 34 punktu, valstybės narės skatinamos savo pačių ir Bendrijos interesų labui parengti lenteles, kurios kuo geriau iliustruotų direktyvų ir perkėlimo į nacionalinę teisę priemonių tarpusavio atitikimą, ir viešai jas paskelbti. |
| --- | --- |

(24)

Remiantis Tarpinstitucinio susitarimo dėl geresnės teisės aktų leidybos (6) 34 punktu, valstybės narės skatinamos savo pačių ir Bendrijos interesų labui parengti lenteles, kurios kuo geriau iliustruotų direktyvų ir perkėlimo į nacionalinę teisę priemonių tarpusavio atitikimą, ir viešai jas paskelbti.

| (25) | Šia direktyva nepažeidžiama valstybių narių teisė priimti teisėkūros priemones dėl jų pačių paskirtų nacionalinių institucijų prieigos prie duomenų ir galimybės jais naudotis. Su nacionalinių institucijų prieiga prie duomenų, saugomų pagal šios direktyvos nuostatas, vykdant Direktyvos 95/46/EB 3 straipsnio 2 dalies pirmojoje įtraukoje numatytą veiklą susiję klausimai nepatenka į Bendrijos teisės reglamentavimo sritį. Vis dėl to, šie klausimai gali būti nacionalinės teisės arba veiksmų pagal Europos Sąjungos sutarties VI antraštinę dalį dalykas. Tokiais teisės aktais ar veiksmais turi būti gerbiamos pagrindinės teisės, nes jos kyla iš valstybėms narėms bendrų konstitucinių tradicijų ir garantuotos EŽTK. Pagal EŽTK 8 straipsnį, kaip išaiškino Europos žmogaus teisių teismas, valdžios institucijų kišimasis į privatumo teisę turi atitikti būtinumo ir proporcingumo reikalavimus ir todėl turi siekti nustatytų, aiškių ir teisėtų tikslų bei turi būti vykdomas tokiu būdu, kuris atitiktų tikslą, dėl kurio įsikišama, būtų su šiuo tikslu susijęs ir savo apimtimi jo neviršytų, |
| --- | --- |

(25)

Šia direktyva nepažeidžiama valstybių narių teisė priimti teisėkūros priemones dėl jų pačių paskirtų nacionalinių institucijų prieigos prie duomenų ir galimybės jais naudotis. Su nacionalinių institucijų prieiga prie duomenų, saugomų pagal šios direktyvos nuostatas, vykdant Direktyvos 95/46/EB 3 straipsnio 2 dalies pirmojoje įtraukoje numatytą veiklą susiję klausimai nepatenka į Bendrijos teisės reglamentavimo sritį. Vis dėl to, šie klausimai gali būti nacionalinės teisės arba veiksmų pagal Europos Sąjungos sutarties VI antraštinę dalį dalykas. Tokiais teisės aktais ar veiksmais turi būti gerbiamos pagrindinės teisės, nes jos kyla iš valstybėms narėms bendrų konstitucinių tradicijų ir garantuotos EŽTK. Pagal EŽTK 8 straipsnį, kaip išaiškino Europos žmogaus teisių teismas, valdžios institucijų kišimasis į privatumo teisę turi atitikti būtinumo ir proporcingumo reikalavimus ir todėl turi siekti nustatytų, aiškių ir teisėtų tikslų bei turi būti vykdomas tokiu būdu, kuris atitiktų tikslą, dėl kurio įsikišama, būtų su šiuo tikslu susijęs ir savo apimtimi jo neviršytų,

PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ:

1 straipsnis

Dalykas ir taikymo sritis

1.   Šia direktyva siekiama suderinti valstybių narių nuostatas, susijusias su viešai prieinamų elektroninių ryšių paslaugų ir viešųjų ryšių tinklų teikėjų pareigomis saugant tam tikrus duomenis, kurie yra jų generuojami arba tvarkomi, ir tuo siekiant užtikrinti, kad duomenys būtų prieinami sunkių nusikaltimų, kaip jie apibrėžti kiekvienos valstybės narės nacionalinėje teisėje, tyrimo, atskleidimo ir baudžiamojo persekiojimo tikslu.

2.   Ši direktyva taikoma fizinių ir juridinių asmenų srauto ir vietos nustatymo duomenims bei susijusiems duomenims, būtiniems nustatyti abonentą ar registruotą naudotoją. Ji netaikoma elektroninių ryšių turiniui, įskaitant informaciją, kurios ieškoma naudojant elektroninių ryšių tinklus.

2 straipsnis

Sąvokų apibrėžimai

1.   Šioje direktyvoje vartojamos sąvokos suprantamos taip, kaip jos apibrėžtos Direktyvoje 95/46/EB, 2002 m. kovo 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2002/21/EB dėl elektroninių ryšių tinklų ir paslaugų bendrosios reguliavimo sistemos (Pagrindų direktyva) (7) ir Direktyvoje 2002/58/EB.

2.   Šioje direktyvoje:

| a) | „duomenys“ – tai srauto ir vietos nustatymo duomenys bei susiję duomenys, būtini abonento ar paslaugų naudotojo nustatymui; |
| --- | --- |

a)

„duomenys“ – tai srauto ir vietos nustatymo duomenys bei susiję duomenys, būtini abonento ar paslaugų naudotojo nustatymui;

| b) | „paslaugų gavėjas“ – tai fizinis ar juridinis asmuo, asmeniniams ar verslo tikslams besinaudojantis viešai prieinamomis elektroninių ryšių paslaugomis, kuris nebūtinai turi būti tų paslaugų abonentas; |
| --- | --- |

b)

„paslaugų gavėjas“ – tai fizinis ar juridinis asmuo, asmeniniams ar verslo tikslams besinaudojantis viešai prieinamomis elektroninių ryšių paslaugomis, kuris nebūtinai turi būti tų paslaugų abonentas;

| c) | „telefono ryšio paslauga“ – tai skambučiai (įskaitant balso ryšį, balso paštą, skambučius konferenciniu ryšiu ir duomenų skambučius), papildomos paslaugos (įskaitant skambučių peradresavimą ir skambučių persiuntimą) bei žinučių ir daugialypės terpės paslaugos (įskaitant trumpųjų žinučių paslaugas (SMS), pagerintas ryšių terpės paslaugas ir daugialypės terpės paslaugas); |
| --- | --- |

c)

„telefono ryšio paslauga“ – tai skambučiai (įskaitant balso ryšį, balso paštą, skambučius konferenciniu ryšiu ir duomenų skambučius), papildomos paslaugos (įskaitant skambučių peradresavimą ir skambučių persiuntimą) bei žinučių ir daugialypės terpės paslaugos (įskaitant trumpųjų žinučių paslaugas (SMS), pagerintas ryšių terpės paslaugas ir daugialypės terpės paslaugas);

| d) | „naudotojo atpažinimo kodas“ – tai asmeniui suteiktas unikalus kodas, kai jis tampa prieigos prie interneto paslaugų ar interneto ryšio paslaugų abonentu arba registruojasi šioms paslaugoms; |
| --- | --- |

d)

„naudotojo atpažinimo kodas“ – tai asmeniui suteiktas unikalus kodas, kai jis tampa prieigos prie interneto paslaugų ar interneto ryšio paslaugų abonentu arba registruojasi šioms paslaugoms;

| e) | „vietovės žyma“ (Cell ID) – tai vietovės, kurioje judriojo telefono ryšio skambutis inicijuojamas, ar vietovės, kurioje skambutis baigėsi, atpažinimo kodas; |
| --- | --- |

e)

„vietovės žyma“ (Cell ID) – tai vietovės, kurioje judriojo telefono ryšio skambutis inicijuojamas, ar vietovės, kurioje skambutis baigėsi, atpažinimo kodas;

| f) | „nesėkmingas skambutis“ – tai ryšys, kai telefono skambutis buvo sėkmingai sujungtas, bet į jį nebuvo atsakyta arba buvo tinklo administratoriaus intervencija. |
| --- | --- |

f)

„nesėkmingas skambutis“ – tai ryšys, kai telefono skambutis buvo sėkmingai sujungtas, bet į jį nebuvo atsakyta arba buvo tinklo administratoriaus intervencija.

3 straipsnis

Pareiga saugoti duomenis

1.   Nukrypdamos nuo Direktyvos 2002/58/EB 5, 6 ir 9 straipsnių, valstybės narės priima priemones siekdamos užtikrinti, kad šios direktyvos 5 straipsnyje nurodyti duomenys būtų išsaugomi pagal šios direktyvos nuostatas, jeigu tuos duomenis generuoja arba tvarko jų jurisdikcijai priklausantys viešai prieinamų elektroninių ryšių paslaugų ar viešųjų ryšių tinklų teikėjai teikdami atitinkamas ryšių paslaugas.

2.   1 dalyje nurodyta pareiga saugoti duomenis apima 5 straipsnyje nurodytų duomenų, susijusių su nesėkmingais skambučiais, saugojimą, kai tuos duomenis generuoja ar tvarko bei saugo (telefonijos duomenys) arba registruoja (interneto duomenys) atitinkamos valstybės narės jurisdikcijai priklausantys viešai prieinamų elektroninių ryšių paslaugų ar viešųjų ryšių tinklų teikėjai teikdami atitinkamas ryšių paslaugas. Pagal šią direktyvą neprivaloma saugoti duomenų apie skambučius, kurių nepavyko sujungti.

4 straipsnis

Prieiga prie duomenų

Valstybės narės patvirtina priemones siekdamos užtikrinti, kad pagal šią direktyvą saugomi duomenys kompetentingoms nacionalinėms institucijoms būtų teikiami tik konkrečiais atvejais ir laikantis nacionalinės teisės. Atsižvelgiant į Europos Sąjungos teisės ar viešosios tarptautinės teisės ir visų pirma EŽTK, kaip ją aiškina Europos žmogaus teisių teismas, atitinkamas nuostatas, kiekviena valstybė narė, laikydamasi būtinumo ir proporcingumo reikalavimų, savo nacionalinėje teisėje nustato tvarką ir sąlygas, kurių turi būti laikomasi siekiant gauti prieigą prie saugomų duomenų.

5 straipsnis

Duomenų, kurie turi būti saugomi, kategorijos

1.   Valstybės narės užtikrina, kad šios duomenų kategorijos būtų saugomos pagal šią direktyvą:

| a) | duomenys, būtini ryšio šaltiniui išaiškinti ir nustatyti:






  1) | susiję su fiksuoto telefono ryšio tinklu ir judriuoju telefono ryšiu:






  i) | telefono numeris, iš kurio skambinta; |
| --- | --- | --- | --- |

a)

duomenys, būtini ryšio šaltiniui išaiškinti ir nustatyti:

1)

susiję su fiksuoto telefono ryšio tinklu ir judriuoju telefono ryšiu:

i)

telefono numeris, iš kurio skambinta;

| ii) | abonento ar registruoto naudotojo vardas ir pavardė (pavadinimas) bei adresas; |
| --- | --- |

ii)

abonento ar registruoto naudotojo vardas ir pavardė (pavadinimas) bei adresas;

| 2) | susiję su interneto prieiga, interneto elektroniniu paštu ir interneto telefonija:






  i) | suteikti naudotojų atpažinimo kodai; |
| --- | --- | --- |

2)

susiję su interneto prieiga, interneto elektroniniu paštu ir interneto telefonija:

i)

suteikti naudotojų atpažinimo kodai;

| ii) | naudotojo atpažinimo kodas ir telefono numeris, suteikti bet kokiam ryšiui, patenkančiam į viešąjį telefono tinklą; |
| --- | --- |

ii)

naudotojo atpažinimo kodas ir telefono numeris, suteikti bet kokiam ryšiui, patenkančiam į viešąjį telefono tinklą;

| iii) | abonento ar registruoto naudotojo, kuriam ryšio metu buvo suteiktas interneto protokolo (IP) adresas, naudotojo atpažinimo kodas ar telefono numeris, vardas ir pavardė (pavadinimas) ir adresas; |
| --- | --- |

iii)

abonento ar registruoto naudotojo, kuriam ryšio metu buvo suteiktas interneto protokolo (IP) adresas, naudotojo atpažinimo kodas ar telefono numeris, vardas ir pavardė (pavadinimas) ir adresas;

| b) | duomenys, būtini ryšio paskirties taškui nustatyti:






  1) | susiję su fiksuoto telefono ryšio tinklu ir judriuoju telefono ryšiu:






  i) | rinktas telefono numeris ar numeriai (telefono numeris (-iai), į kurį (-iuos) skambinta), o papildomų paslaugų, pvz., skambučių peradresavimo ar skambučių persiuntimo atvejais – telefono numeris arba numeriai, į kuriuos nukreiptas skambutis; |
| --- | --- | --- | --- |

b)

duomenys, būtini ryšio paskirties taškui nustatyti:

1)

susiję su fiksuoto telefono ryšio tinklu ir judriuoju telefono ryšiu:

i)

rinktas telefono numeris ar numeriai (telefono numeris (-iai), į kurį (-iuos) skambinta), o papildomų paslaugų, pvz., skambučių peradresavimo ar skambučių persiuntimo atvejais – telefono numeris arba numeriai, į kuriuos nukreiptas skambutis;

| ii) | abonento (-ų) ar registruoto (-ų) naudotojo (-ų) vardas (-ai) ir pavardė (-s) (pavadinimas (-ai)) bei adresas (-ai); |
| --- | --- |

ii)

abonento (-ų) ar registruoto (-ų) naudotojo (-ų) vardas (-ai) ir pavardė (-s) (pavadinimas (-ai)) bei adresas (-ai);

| 2) | susiję su internetu perduodamu elektroniniu paštu ir internetine telefonija:






  i) | telefono skambučių internetu numatomo (-ų) gavėjo (-ų) naudotojo atpažinimo kodas ar telefono numeris; |
| --- | --- | --- |

2)

susiję su internetu perduodamu elektroniniu paštu ir internetine telefonija:

i)

telefono skambučių internetu numatomo (-ų) gavėjo (-ų) naudotojo atpažinimo kodas ar telefono numeris;

| ii) | abonento (-ų) ar registruoto (-ų) naudotojo (-ų) vardas (-i) ir adresas (-i) ir telefono skambučių internetu numatomo (-ų) gavėjo (-ų) naudotojo atpažinimo kodas; |
| --- | --- |

ii)

abonento (-ų) ar registruoto (-ų) naudotojo (-ų) vardas (-i) ir adresas (-i) ir telefono skambučių internetu numatomo (-ų) gavėjo (-ų) naudotojo atpažinimo kodas;

| c) | duomenys, būtini ryšio datai, laikui ir trukmei nustatyti:






  1) | susiję su fiksuoto telefono ryšio tinklu ir judriuoju telefono ryšiu – ryšio pradžios ir pabaigos laikas bei data; |
| --- | --- | --- |

c)

duomenys, būtini ryšio datai, laikui ir trukmei nustatyti:

1)

susiję su fiksuoto telefono ryšio tinklu ir judriuoju telefono ryšiu – ryšio pradžios ir pabaigos laikas bei data;

| 2) | susiję su prieiga prie interneto, internetu perduodamu elektroniniu paštu ir internetine telefonija:






  i) | prisijungimo prie interneto ir atsijungimo nuo interneto prieigos paslaugų data ir laikas tam tikroje laiko juostoje ir dinamiškas ar statiškas interneto protokolo (IP) adresas, kurį ryšiui suteikė prieigos prie interneto paslaugos teikėjas, ir abonento ar registruoto naudotojo atpažinimo kodas; |
| --- | --- | --- |

2)

susiję su prieiga prie interneto, internetu perduodamu elektroniniu paštu ir internetine telefonija:

i)

prisijungimo prie interneto ir atsijungimo nuo interneto prieigos paslaugų data ir laikas tam tikroje laiko juostoje ir dinamiškas ar statiškas interneto protokolo (IP) adresas, kurį ryšiui suteikė prieigos prie interneto paslaugos teikėjas, ir abonento ar registruoto naudotojo atpažinimo kodas;

| ii) | prisijungimo prie interneto ir atsijungimo nuo internetu perduodamo elektroninio pašto paslaugos ar internetinės telefonijos paslaugos data ir laikas tam tikroje laiko juostoje; |
| --- | --- |

ii)

prisijungimo prie interneto ir atsijungimo nuo internetu perduodamo elektroninio pašto paslaugos ar internetinės telefonijos paslaugos data ir laikas tam tikroje laiko juostoje;

| d) | duomenys, būtini ryšio tipui nustatyti:






  1) | susiję su fiksuoto telefono ryšio tinklu ir judriuoju telefono ryšiu — telefoninio ryšio paslauga, kuria pasinaudota; |
| --- | --- | --- |

d)

duomenys, būtini ryšio tipui nustatyti:

1)

susiję su fiksuoto telefono ryšio tinklu ir judriuoju telefono ryšiu — telefoninio ryšio paslauga, kuria pasinaudota;

| 2) | susiję su interneto prieiga, internetu perduodamu elektroniniu paštu ir internetine telefonija — interneto paslauga, kuria pasinaudota; |
| --- | --- |

2)

susiję su interneto prieiga, internetu perduodamu elektroniniu paštu ir internetine telefonija — interneto paslauga, kuria pasinaudota;

| e) | duomenys, būtini naudotojų ryšio įrangai ar tam, kas turėtų būti ryšio įranga, nustatyti:






  1) | susiję su fiksuoto telefono ryšio tinklu – telefono numeriai, į kuriuos ir iš kurių skambinta; |
| --- | --- | --- |

e)

duomenys, būtini naudotojų ryšio įrangai ar tam, kas turėtų būti ryšio įranga, nustatyti:

1)

susiję su fiksuoto telefono ryšio tinklu – telefono numeriai, į kuriuos ir iš kurių skambinta;

| 2) | susiję su judriuoju telefono ryšiu:






  i) | telefono numeriai, į kuriuos ir iš kurių skambinta; |
| --- | --- | --- |

2)

susiję su judriuoju telefono ryšiu:

i)

telefono numeriai, į kuriuos ir iš kurių skambinta;

| ii) | kviečiančiosios šalies tarptautinis judriojo ryšio abonento identifikatorius (IMSI); |
| --- | --- |

ii)

kviečiančiosios šalies tarptautinis judriojo ryšio abonento identifikatorius (IMSI);

| iii) | kviečiančiosios šalies tarptautinis judriojo ryšio įrangos identifikatorius (IMEI); |
| --- | --- |

iii)

kviečiančiosios šalies tarptautinis judriojo ryšio įrangos identifikatorius (IMEI);

| iv) | kviečiamosios šalies tarptautinis judriojo ryšio abonento identifikatorius (IMSI); |
| --- | --- |

iv)

kviečiamosios šalies tarptautinis judriojo ryšio abonento identifikatorius (IMSI);

| v) | kviečiamosios šalies tarptautinis judriojo ryšio įrangos identifikatorius (IMEI); |
| --- | --- |

v)

kviečiamosios šalies tarptautinis judriojo ryšio įrangos identifikatorius (IMEI);

| vi) | iš anksto apmokėtų anoniminių paslaugų atveju paslaugos pirminio aktyvavimo data ir laikas bei žyma vietovės (Cell ID), iš kurios paslauga buvo aktyvuota; |
| --- | --- |

vi)

iš anksto apmokėtų anoniminių paslaugų atveju paslaugos pirminio aktyvavimo data ir laikas bei žyma vietovės (Cell ID), iš kurios paslauga buvo aktyvuota;

| 3) | susiję su interneto prieiga, internetu perduodamu elektroniniu paštu ir internetine telefonija:






  i) | telefono, iš kurio skambinama, numeris naudojamas tiesioginio rinkimo interneto ryšiu; |
| --- | --- | --- |

3)

susiję su interneto prieiga, internetu perduodamu elektroniniu paštu ir internetine telefonija:

i)

telefono, iš kurio skambinama, numeris naudojamas tiesioginio rinkimo interneto ryšiu;

| ii) | skaitmeninė abonento linija (DSL) ar kiti pranešimo siuntėjo galiniai tinklo taškai; |
| --- | --- |

ii)

skaitmeninė abonento linija (DSL) ar kiti pranešimo siuntėjo galiniai tinklo taškai;

| f) | duomenys, būtini judriojo ryšio įrangos vietai nustatyti:






  1) | vietovės žyma (Cell ID) ryšio pradžioje; |
| --- | --- | --- |

f)

duomenys, būtini judriojo ryšio įrangos vietai nustatyti:

1)

vietovės žyma (Cell ID) ryšio pradžioje;

| 2) | duomenys, padedantys nustatyti geografinę įrangos buvimo vietą pagal vietovės žymas (Cell ID) tuo laikotarpiu, kai ryšio duomenys išsaugomi. |
| --- | --- |

2)

duomenys, padedantys nustatyti geografinę įrangos buvimo vietą pagal vietovės žymas (Cell ID) tuo laikotarpiu, kai ryšio duomenys išsaugomi.

2.   Pagal šią direktyvą duomenys, atskleidžiantys pranešimo turinį, negali būti išsaugomi.

6 straipsnis

Saugojimo laikotarpiai

Valstybės narės užtikrina, kad 5 straipsnyje nurodytos duomenų kategorijos būtų saugomos ne trumpiau kaip šešis mėnesius ir ne ilgiau kaip dvejus metus nuo ryšio datos.

7 straipsnis

Duomenų apsauga ir duomenų saugumas

Nepažeisdama nuostatų, priimtų pagal Direktyvą 95/46/EB ir Direktyvą 2002/58/EB, kiekviena valstybė narė užtikrina, kad viešai prieinamų elektroninių ryšių paslaugų arba viešojo ryšių tinklo teikėjai pagal šią direktyvą saugomų duomenų atveju laikytųsi bent šių duomenų saugumo principų:

| a) | saugomi duomenys turi būti tokios pačios kokybės ir jiems taikomi tokie patys saugumo ir apsaugos reikalavimai kaip ir tinkle esantiems duomenims; |
| --- | --- |

a)

saugomi duomenys turi būti tokios pačios kokybės ir jiems taikomi tokie patys saugumo ir apsaugos reikalavimai kaip ir tinkle esantiems duomenims;

| b) | duomenims taikomos tinkamos techninės ir organizacinės priemonės, kad duomenys būtų apsaugoti nuo atsitiktinio ar neteisėto sunaikinimo, atsitiktinio praradimo ar pakeitimo, neleistino ar neteisėto saugojimo, tvarkymo, naudojimo ar atskleidimo; |
| --- | --- |

b)

duomenims taikomos tinkamos techninės ir organizacinės priemonės, kad duomenys būtų apsaugoti nuo atsitiktinio ar neteisėto sunaikinimo, atsitiktinio praradimo ar pakeitimo, neleistino ar neteisėto saugojimo, tvarkymo, naudojimo ar atskleidimo;

| c) | duomenims taikomos tinkamos techninės ir organizacinės priemonės siekiant užtikrinti, kad prieigą prie jų galėtų gauti tik specialiai įgaliotas personalas,
  ir |
| --- | --- |

c)

duomenims taikomos tinkamos techninės ir organizacinės priemonės siekiant užtikrinti, kad prieigą prie jų galėtų gauti tik specialiai įgaliotas personalas,

ir

| d) | duomenys, išskyrus tuos, prie kurių buvo gauta prieiga ir kurie buvo išsaugoti, pasibaigus saugojimo laikotarpiui sunaikinami. |
| --- | --- |

d)

duomenys, išskyrus tuos, prie kurių buvo gauta prieiga ir kurie buvo išsaugoti, pasibaigus saugojimo laikotarpiui sunaikinami.

8 straipsnis

Saugomų duomenų laikymo sąlygos

Valstybės narės užtikrina, kad 5 straipsnyje nurodyti duomenys būtų saugomi pagal šią direktyvą taip, kad kompetentingų institucijų reikalavimu saugomi duomenys ir visa kita reikalinga informacija, susijusi su tais duomenimis, būtų nedelsiant perduota.

9 straipsnis

Priežiūros institucija

1.   Kiekviena valstybė narė paskiria vieną ar kelias valdžios institucijas, atsakingas už valstybių narių pagal 7 straipsnį priimtų nuostatų dėl saugomų duomenų saugumo taikymo jų teritorijoje stebėseną. Šią užduotį gali vykdyti ir Direktyvos 95/46/EB 28 straipsnyje nurodytos institucijos.

2.   1 dalyje nurodytos institucijos, vykdydamos toje dalyje nurodytą stebėseną, veikia visiškai nepriklausomai.

10 straipsnis

Statistika

1.   Valstybės narės užtikrina, kad statistiniai duomenys, susiję su duomenų, generuojamų arba tvarkomų teikiant viešai prieinamas elektroninių ryšių paslaugas arba viešuosius ryšių tinklus, saugojimu, kiekvienais metais būtų pateikiami Komisijai. Šie statistiniai duomenys apima:

| — | atvejus, kai informacija buvo suteikta kompetentingoms institucijoms pagal taikytiną nacionalinę teisę, |
| --- | --- |

—

atvejus, kai informacija buvo suteikta kompetentingoms institucijoms pagal taikytiną nacionalinę teisę,

| — | laikotarpį, praėjusį nuo duomenų saugojimo pradžios iki dienos, kai kompetentinga institucija paprašė perduoti duomenis, |
| --- | --- |

—

laikotarpį, praėjusį nuo duomenų saugojimo pradžios iki dienos, kai kompetentinga institucija paprašė perduoti duomenis,

| — | atvejus, kai reikalavimai negalėjo būti patenkinti. |
| --- | --- |

—

atvejus, kai reikalavimai negalėjo būti patenkinti.

2.   Šiuose statistiniuose duomenyse nepateikiami asmens duomenys.

11 straipsnis

Direktyvos 2002/58/EB dalinis pakeitimas

Direktyvos 2002/58/EB 15 straipsnyje įterpiama ši dalis:

„1a.   1 dalis netaikoma duomenims, kuriuos pagal 2006 m. kovo 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2006/24/EB dėl duomenų, generuojamų arba tvarkomų teikiant viešai prieinamas elektroninių ryšių paslaugas arba viešuosius ryšių tinklus, saugojimo (8) konkrečiai reikalaujama išsaugoti tos direktyvos 1 straipsnio 1 dalyje nurodytais tikslais.

12 straipsnis

Būsimos priemonės

1.   Valstybė narė, kurioje susidaro ypatingos aplinkybės, pateisinančios, kad ribotam laikotarpiui būtų pratęstas 6 straipsnyje nurodytas didžiausias saugojimo laikotarpis, gali imtis reikiamų priemonių. Valstybė narė nedelsdama praneša Komisijai ir informuoja kitas valstybes nares apie priemones, kurių ėmėsi pagal šį straipsnį, ir nurodo jų priežastis.

2.   Komisija per šešis mėnesius nuo 1 dalyje nurodyto pranešimo patvirtina arba atmeta atitinkamas nacionalines priemones, patikrinusi, ar jos nėra savavališkos diskriminacijos priemonė arba užslėptas valstybių narių tarpusavio prekybos apribojimas ir ar jos netrukdo veikti vidaus rinkai. Jeigu Komisija per minėtą laikotarpį nepriima jokio sprendimo, laikoma, kad nacionalinės priemonės buvo patvirtintos.

3.   Jeigu nuo šios direktyvos nuostatų nukrypstančios valstybės narės nacionalinės priemonės patvirtinamos pagal 2 straipsnį, Komisija gali svarstyti, ar reikėtų siūlyti iš dalies pakeisti šią direktyvą.

13 straipsnis

Teisės gynimo būdai, turtinė atsakomybė ir sankcijos

1.   Kiekviena valstybė narė imasi būtinų priemonių užtikrinti, kad Direktyvos 95/46/EB III skyrių įgyvendinančios nacionalinės priemonės, numatančios teisės gynimo būdus, atsakomybę ir sankcijas, būtų visapusiškai įgyvendintos tvarkant duomenis pagal šią direktyvą.

2.   Kiekviena valstybė narė visų pirma imasi būtinų priemonių užtikrinti, kad už tyčinę prieigą prie pagal šią direktyvą saugomų duomenų ar jų perdavimą, kurie yra neleistini pagal nacionalinės teisės aktus, priimtus pagal šią direktyvą, būtų baudžiama taikant sankcijas, įskaitant administracines ar baudžiamąsias sankcijas, kurios turi būti veiksmingos, proporcingos ir atgrasančios.

14 straipsnis

Vertinimas

1.   Ne vėliau kaip 2010 m. rugsėjo 15 d. Komisija, atsižvelgdama į tolesnę elektroninių ryšių technologijų raidą ir į pagal 10 straipsnį Komisijai pateiktus statistinius duomenis, pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai šios direktyvos taikymo ir jos poveikio ūkio subjektams ir vartotojams vertinimą, siekdama nustatyti, ar būtina iš dalies pakeisti šios direktyvos nuostatas, ypač dėl 5 straipsnyje pateikto duomenų sąrašo ir 6 straipsnyje numatytų saugojimo laikotarpių. Vertinimų rezultatai skelbiami viešai.

2.   Šiuo tikslu Komisija išnagrinėja visas pastabas, kurias jai pateikia valstybės narės ar pagal Direktyvos 95/46/EB 29 straipsnį įkurta darbo grupė.

15 straipsnis

Perkėlimas į nacionalinę teisę

1.   Valstybės narės priima įstatymus ir kitus teisės aktus, kurie, įsigalioję ne vėliau kaip 2007 m. rugsėjo 15 d., įgyvendina šią direktyvą. Apie tai jos nedelsdamos praneša Komisijai. Valstybės narės, tvirtindamos tas priemones, daro jose nuorodą į šią direktyvą arba tokia nuoroda daroma jas oficialiai skelbiant. Nuorodos darymo tvarką nustato valstybės narės.

2.   Valstybės narės pateikia Komisijai šios direktyvos taikymo srityje priimtų pagrindinių nacionalinės teisės aktų nuostatų tekstus.

3.   Iki 2009 m. rugsėjo 15 d. kiekviena valstybė narė gali atidėti šios direktyvos taikymą ryšių duomenų, susijusių su prieiga prie interneto, interneto telefonija ir internetu perduodamu elektroniniu paštu, saugojimui. Valstybė narė, ketinanti pasinaudoti šia dalimi, priėmus šią direktyvą informuoja apie tai Tarybą ir Komisiją pateikdama pareiškimą. Pareiškimas skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

16 straipsnis

Įsigaliojimas

Ši direktyva įsigalioja dvidešimtą dieną po jos paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

17 straipsnis

Adresatai

Ši direktyva skirta valstybėms narėms.

Priimta Strasbūre, 2006 m. kovo 15 d.

Europos Parlamento vardu

Pirmininkas

J. BORRELL FONTELLES

Tarybos vardu

Pirmininkas

H. WINKLER

---

(1)  2006 m. sausio 19 d. pateikta nuomonė (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje).

1

(2)  2005 m. gruodžio 14 d. Europos Parlamento nuomonė (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje) ir 2006 m. vasario 21 d. Tarybos sprendimas.

2

(3)  OL L 281, 1995 11 23, p. 31. Direktyva su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1882/2003 (OL L 284, 2003 10 31, p. 1).

3

(4)  OL L 201, 2002 7 31, p. 37.

4

(5)  OL L 69, 2005 3 16, p. 67.

5

(6)  OL C 321, 2003 12 31, p. 1.

6

(7)  OL L 108, 2002 4 24, p. 33.

7

(8)  OL L 105, 2006 4 13, p. 54“.

8

---

Nyderlandų deklaracija

pagal Direktyvos 2006/24/EB 15 straipsnio 3 dalį

Atsižvelgdami į Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą dėl duomenų, tvarkomų teikiant viešai prieinamas elektroninių ryšių paslaugas, saugojimo ir iš dalies keičiančią Direktyvą 2002/58/EB Nyderlandai pasinaudos galimybe atidėti direktyvos taikymą ryšio duomenų, susijusių su interneto prieiga, interneto telefonija ir interneto elektroniniu paštu, saugojimui ne ilgesniam kaip 18 mėnesių laikotarpiui nuo šios direktyvos įsigaliojimo dienos.

---

Austrijos deklaracija

pagal Direktyvos 2006/24/EB 15 straipsnio 3 dalį

Austrija pareiškia, kad ji atidės šios direktyvos taikymą ryšių duomenų, susijusių su interneto prieiga, interneto telefonija ir interneto elektroniniu paštu, saugojimui 18 mėnesių nuo 15 straipsnio 1 dalyje nurodytos dienos.

---

Estijos deklaracija

pagal Direktyvos 2006/24/EB 15 straipsnio 3 dalį

Pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl duomenų, gautų arba tvarkomų teikiant viešai prieinamas elektroninių ryšių paslaugas arba viešuosius ryšių tinklus, saugojimo ir iš dalies keičiančios Direktyvą 2002/58/EB 15 straipsnio 3 dalį Estija pareiškia savo ketinimą pasinaudoti ta dalimi ir atidėti direktyvos taikymą ryšių duomenų, susijusių su interneto prieiga, interneto telefonija ir interneto elektroniniu paštu, saugojimui 36 mėnesiams nuo direktyvos priėmimo dienos.

---

Jungtinės Karalystės deklaracija

pagal Direktyvos 2006/24/EB 15 straipsnio 3 dalį

Jungtinė Karalystė pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl duomenų, gautų arba tvarkomų teikiant viešai prieinamas elektroninių ryšių paslaugas arba viešuosius ryšių tinklus, saugojimo ir iš dalies keičiančios Direktyvą 2002/58/EB 15 straipsnio 3 dalį pareiškia, kad atidės direktyvos taikymą ryšių duomenų, susijusių su interneto prieiga, interneto telefonija ir interneto elektroniniu paštu, saugojimui.

---

Kipro Respublikos deklaracija

pagal Direktyvos 2006/24/EB 15 straipsnio 3 dalį

Kipro Respublika pareiškia, kad atideda direktyvos taikymą ryšių duomenų, susijusių su interneto prieiga, interneto telefonija ir interneto elektroniniu paštu, saugojimui iki 15 straipsnio 3 dalyje nustatytos dienos.

---

Graikijos Respublikos deklaracija

pagal Direktyvos 2006/24/EB 15 straipsnio 3 dalį

Graikija pareiškia, kad pagal 15 straipsnio 3 dalį atidės šios direktyvos taikymą ryšių duomenų, susijusių su interneto prieiga, interneto telefonija ir interneto elektroniniu paštu, saugojimui 18 mėnesių nuo laikotarpio, numatyto 15 straipsnio 1 dalyje, pabaigos.

---

Liuksemburgo Didžiosios Hercogystės deklaracija

pagal Direktyvos 2006/24/EB 15 straipsnio 3 dalį

Pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl duomenų, gautų arba tvarkomų teikiant viešai prieinamas elektroninių ryšių paslaugas arba viešuosius ryšių tinklus, saugojimo ir iš dalies keičiančios Direktyvą 2002/58/EB 15 straipsnio 3 dalį Liuksemburgo Didžiosios Hercogystės Vyriausybė pareiškia, kad ketina pasinaudoti direktyvos 15 straipsnio 3 dalimi, kad galėtų atidėti direktyvos taikymą ryšių duomenų, susijusių su interneto prieiga, interneto telefonija ir interneto elektroniniu paštu, saugojimui.

---

Slovėnijos deklaracija

pagal Direktyvos 2006/24/EB 15 straipsnio 3 dalį

Slovėnija prisijungia prie valstybių narių, pateikusių deklaraciją pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl duomenų, gautų arba tvarkomų teikiant viešai prieinamas elektroninių ryšių paslaugas arba viešuosius ryšių tinklus, saugojimo ir iš dalies keičiančios Direktyvą 2002/58/EB 15 straipsnio 3 dalį, grupės, kad 18 mėnesių būtų atidėtas direktyvos taikymas ryšių duomenų, susijusių su internetu, interneto telefonija ir interneto elektroniniu paštu, saugojimui.

---

Švedijos deklaracija

pagal Direktyvos 2006/24/EB 15 straipsnio 3 dalį

Pagal 15 straipsnio 3 dalį Švedija pageidauja pasirinkti galimybę atidėti šios direktyvos taikymą ryšių duomenų, susijusių su interneto prieiga, interneto telefonija ir interneto elektroniniu paštu, saugojimui.

---

Lietuvos Respublikos deklaracija

pagal Direktyvos 2006/24/EB 15 straipsnio 3 dalį

Vadovaudamasi Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl duomenų, generuojamų arba tvarkomų teikiant viešai prieinamas elektroninių ryšių paslaugas arba viešuosius ryšių tinklus, saugojimo ir iš dalies keičiančios Direktyvą 2002/58/EB (toliau – Direktyva) projekto 15 straipsnio 3 dalimi, Lietuvos Respublika pareiškia, jog priėmus Direktyvą Lietuvos Respublika atidės Direktyvos taikymą ryšių duomenų, susijusių su prieiga prie interneto, interneto telefonija ir internetu perduodamu elektroniniu paštu, saugojimui Direktyvos 15 straipsnio 3 dalyje numatytam laikotarpiui.

---

Latvijos Respublikos deklaracija

pagal Direktyvos 2006/24/EB 15 straipsnio 3 dalį

Latvija pareiškia pagal 2006 m. kovo 15 d. Direktyvos 2006/24/EB dėl duomenų, gautų arba tvarkomų teikiant viešai prieinamas elektroninių ryšių paslaugas arba viešuosius ryšių tinklus, saugojimo ir iš dalies keičiančios Direktyvą 2002/58/EB 15 straipsnio 3 dalį, kad atideda direktyvos taikymą ryšių duomenų, susijusių su interneto prieiga, interneto telefonija ir interneto elektroniniu paštu, saugojimui iki 2009 m. kovo 15 d.

---

Čekijos Respublikos deklaracija

pagal Direktyvos 2006/24/EB 15 straipsnio 3 dalį

Pagal 15 straipsnio 3 dalį Čekijos Respublika pareiškia, kad atideda šios direktyvos taikymą ryšių duomenų, susijusių su interneto prieiga, interneto telefonija ir interneto elektroniniu paštu, saugojimui 36 mėnesiams nuo jos priėmimo dienos.

---

Belgijos deklaracija

pagal Direktyvos 2006/24/EB 15 straipsnio 3 dalį

Belgija pareiškia, kad pasinaudodama galimybe, suteikiama pagal 15 straipsnio 3 dalį, atidės šios direktyvos taikymą 36 mėnesiams nuo jos priėmimo ryšio duomenų, susijusių su interneto prieiga, interneto telefonija ir interneto elektroniniu paštu, saugojimui.

---

Lenkijos Respublikos deklaracija

pagal Direktyvos 2006/24/EB 15 straipsnio 3 dalį

Lenkija pareiškia, kad ji ketina pasinaudoti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl duomenų, gautų arba tvarkomų teikiant viešai prieinamas elektroninių ryšių paslaugas arba viešuosius ryšių tinklus, ir iš dalies keičiančios Direktyvą 2002/58/EB 15 straipsnio 3 dalyje numatyta galimybe ir atidėti direktyvos taikymą ryšių duomenų, susijusių su interneto prieiga, interneto telefonija ir interneto elektroniniu paštu taikymą 18 mėnesių nuo 15 straipsnio 1 dalyje nurodytos datos.

---

Suomijos deklaracija

pagal Direktyvos 2006/24/EB 15 straipsnio 3 dalį

Suomija pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl duomenų, gautų arba tvarkomų teikiant viešai prieinamas elektroninių ryšių paslaugas arba viešuosius ryšių tinklus, saugojimo ir iš dalies keičiančios Direktyvą 2002/58/EB 15 straipsnio 3 dalį pareiškia, kad atidės direktyvos taikymą ryšių duomenų, susijusių su interneto prieiga, interneto telefonija ir interneto elektroniniu paštu, saugojimui.

---

Vokietijos deklaracija

pagal Direktyvos 2006/24/EB 15 straipsnio 3 dalį

Vokietija pasilieka sau teisę atidėti šios direktyvos taikymą ryšių duomenų, susijusių su interneto prieiga, interneto telefonija ir interneto elektroniniu paštu, saugojimui 18 mėnesių nuo 15 straipsnio 1 dalies 1 sakinyje nurodytos dienos.

---

Klaidų ištaisymas

| 13.4.2006 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 105/64 |
| --- | --- | --- | --- |

13.4.2006

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 105/64

---

2004 m. lapkričio 16 d. Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 2028/2004, iš dalies keičiančio Reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1150/2000, įgyvendinantį Sprendimą 94/728/EB, Euratomas dėl Bendrijų nuosavų išteklių sistemos, klaidų ištaisymas

(
  Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 352, 2004 m. lapkričio 27 d.
  )

| 1. | 4 puslapis, 5 punkto f papunkčio (Reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1150/2000 10 straipsnio 4 dalies pakeitimas) antrasis sakinys: |
| --- | --- |

1.

4 puslapis, 5 punkto f papunkčio (Reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1150/2000 10 straipsnio 4 dalies pakeitimas) antrasis sakinys:

vietoje:

„Tačiau kiekvienos valstybės narės PVM išteklių bazė, kuriai taikomas pirmiau nurodytas tarifas, negali būti didesnė už Sprendimo 2000/597/EB, Euratomas 2 straipsnio 1 dalyje nustatytą procentais išreikštą jos BNP dalį, kaip nurodoma šio straipsnio 7 dalies pirmajame sakinyje.“

skaityti:

„Tačiau kiekvienos valstybės narės PVM išteklių bazė, kuriai taikomas pirmiau nurodytas tarifas, negali būti didesnė už Sprendimo 2000/597/EB, Euratomas 2 straipsnio 1 dalies c punkte nustatytą procentais išreikštą jos BNP dalį, kaip nurodoma šio straipsnio 7 dalies pirmajame sakinyje.“

| 2. | 5 puslapis, 7 punkto (Reglamento (EB, Euratomas Nr. 1150/2000 11 straipsnio pakeitimas) 2 dalies pirmoji pastraipa: |
| --- | --- |

2.

5 puslapis, 7 punkto (Reglamento (EB, Euratomas Nr. 1150/2000 11 straipsnio pakeitimas) 2 dalies pirmoji pastraipa:

vietoje:

„2.   Jei valstybė narė priklauso Ekonominei ir pinigų sąjungai, palūkanų norma yra lygi palūkanų normai, skelbtai Europos Sąjungos oficialiojo leidinio C serijoje, kurią Europos centrinis bankas naudojo savo refinansavimo operacijoms...“

skaityti:

skaityti:

„2.   Jei valstybė narė priklauso Ekonominei ir pinigų sąjungai, palūkanų norma yra lygi palūkanų normai, skelbtai Europos Sąjungos oficialiojo leidinio C serijoje, kurią Europos centrinis bankas naudojo savo pagrindinėms refinansavimo operacijoms...“

| 3. | 7 puslapis, 16 punktas (IX dalies su 21a straipsniu įterpimas į Reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1150/2000): |
| --- | --- |

3.

7 puslapis, 16 punktas (IX dalies su 21a straipsniu įterpimas į Reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1150/2000):

vietoje:

vietoje:

„21a straipsnis

Šio reglamento 11 straipsnyje nurodyta norma toliau taikoma palūkanų už pavėluotą mokėjimą apskaičiavimui, kai paskutinė mokėjimo diena yra prieš pasibaigiant mėnesiui, kurį įsigalioja 2004 m. lapkričio 16 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2028/2004, iš dalies keičiantis Reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1150/2000, įgyvendinantį Sprendimą 94/728/EB, Euratomas dėl Bendrijų nuosavų išteklių sistemos (1).

skaityti:

skaityti:

„21a straipsnis

Šio reglamento toje redakcijoje, kokia buvo prieš 2004 m. lapkričio 16 d. Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 2028/2004, iš dalies keičiančio Reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1150/2000, įgyvendinantį Sprendimą 94/728/EB, Euratomas dėl Bendrijų nuosavų išteklių sistemos (2), įsigaliojimą, 11 straipsnyje nurodyta norma toliau taikoma palūkanų už pavėluotą mokėjimą apskaičiavimui, kai paskutinė mokėjimo diena yra prieš pasibaigiant mėnesiui, kurį įsigalioja minėtas Reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 2028/2004.

---

(1)  OL L 352, 2004 11 27, p. 1.“

1

(2)  OL L 352, 2004 11 27, p. 1.“

2

---

| 13.4.2006 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 105/65 |
| --- | --- | --- | --- |

13.4.2006

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 105/65

---

2005 m. rugsėjo 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2005/35/EB dėl taršos iš laivų ir sankcijų už pažeidimus įvedimo klaidų ištaisymas

(
  Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 255, 2005 m. rugsėjo 30 d.
  )

11 puslapyje po pavadinimu įterpiamas šis tekstas:

„(tekstas svarbus EEE)“

11 puslapyje 8 konstatuojamosios dalies antrame sakinyje:

vietoje:

„Šie pažeidimai pagal šią direktyvą papildantį Pamatinį sprendimą 2005/667/TVR ir susiklosčius jame numatytoms aplinkybėms laikomi baudžiamaisiais nusižengimais.“;

skaityti:

„Šie pažeidimai pagal šią direktyvą papildantį Pamatinį sprendimą 2005/667/TVR ir susiklosčius jame numatytoms aplinkybėms laikomi nusikalstamomis veikomis.“

13 puslapyje 4 straipsnio antrame sakinyje:

vietoje:

„Šie pažeidimai pagal šią direktyvą papildantį Pamatinį sprendimą 2005/667/TVR ir susiklosčius jame numatytoms aplinkybėms laikomi baudžiamaisiais nusižengimais.“;

skaityti:

„Šie pažeidimai pagal šią direktyvą papildantį Pamatinį sprendimą 2005/667/TVR ir susiklosčius jame numatytoms aplinkybėms laikomi nusikalstamomis veikomis.“

---

| 13.4.2006 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 105/66 |
| --- | --- | --- | --- |

13.4.2006

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 105/66

---

1996 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 96/74/EB dėl tekstilės pavadinimų klaidų ištaisymas

(
  Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 32, 1997 m. vasario 3 d.
  )

(Specialusis leidimas lietuvių kalba, 13 skyrius, 18 tomas, p. 226)

48 puslapyje (Specialusis leidimas, 236 puslapis), II priede, trečioje skiltyje, 19 punkte:

| vietoje: | „19 | Acetatinis | 19,00“ |
| --- | --- | --- | --- |

vietoje:

„19

Acetatinis

19,00“

| skaityti: | „19 | Acetatinis | 9,00“ |
| --- | --- | --- | --- |

skaityti:

„19

Acetatinis

9,00“

---