----

----

II Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

EUROOPA MAJANDUSPIIRKOND

EFTA järelevalveamet

----

EFTA JÄRELEVALVEAMETI OTSUS nr 262/02/COL,

18. detsember 2002,

millega kolmekümne viiendat korda muudetakse riigiabi menetlus- ja sisulisi eeskirju, lisades neile luhtunud kuludega seotud riigiabi analüüsimise metoodikat käsitlevad suunised

EFTA JÄRELEVALVEAMET,

VÕTTES ARVESSE Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, (1) eriti selle artikleid 61 – 63,

VÕTTES ARVESSE EFTA riikide vahelist järelevalveameti ja kohtu asutamist käsitlevat lepingut, (2) eriti selle artiklit 24 ja protokolli nr 3 artiklit 1,

ARVESTADES, et järelevalve- ja kohtulepingu artikli 24 kohaselt jõustab EFTA järelevalveamet EMP lepingu riigiabi käsitlevad sätted,

ARVESTADES, et järelevalve- ja kohtulepingu artikli 5 lõike 2 punkti b kohaselt väljastab EFTA järelevalveamet teateid või suuniseid küsimuste kohta, mida EMP leping käsitleb, kui see on sätestatud kõnealuses lepingus või järelevalve- ja kohtulepingus või kui EFTA järelevalveamet peab seda vajalikuks,

MEENUTADES riigiabi käsitlevaid menetlus- ja sisulisi eeskirju, (3) mille EFTA järelevalveamet võttis vastu 19. jaanuaril 1994. (4)

ARVESTADES, et Euroopa Komisjon võttis 26. juulil 2001 vastu teatise, (5) milles käsitletakse elektrisektoris tekkinud luhtunud kuludega seotud riigiabi analüüsimise metoodikat,

ARVESTADES, et kõnealune teatis on oluline ka Euroopa Majanduspiirkonna jaoks,

ARVESTADES, et EMP riigiabi eeskirjade ühetaoline kohaldamine tuleb tagada kogu Euroopa Majanduspiirkonnas,

ARVESTADES, et EMP lepingu XV lisa lõpus oleva peatüki “ÜLDINE” II punkti kohaselt peab EFTA järelevalveamet pärast komisjoniga konsulteerimist vastu võtma komisjoni poolt vastuvõetud õigusaktidega kooskõlas olevaid õigusakte, et tagada võrdsed konkurentsitingimused,

OLLES konsulteerinud Euroopa Komisjoniga,

MEENUTADES, et EFTA järelevalveamet on kõnealusel teemal pidanud nõu EFTA riikidega 19. oktoobril 2001 toimunud mitmepoolsel kohtumisel,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Brüssel, 18. detsember 2002

EFTA järelevalveameti nimel

president

Einar M. BULL

kolleegiumi liige

Hannes HAFSTEIN

----

(1)  Edaspidi “EMP leping”.

(2)  Edaspidi “järelevalve- ja kohtuleping”.

(3)  Edaspidi “riigiabi suunised”.

(4)  Algselt avaldatud EÜT L 231, 3.9.1994 EMP lisas nr 32.

(5)  http://europa.eu.int/comm/competition/state_aid/legislation/stranded_costs/en.pdf

----

LISA

“21.   LUHTUNUD KULUDEGA SEOTUD RIIGIABI ANALÜÜSIMISE METOODIKA

21.1   SISSEJUHATUS

21.2.   ÜLEMINEKUMEETMED JA RIIGIABI

21.3.   ABIKÕLBLIKE LUHTUNUD KULUDE MÄÄRATLUS

21.4.   LUHTNUD KULUD JA RIIGIABI

21.5.   LUHTUNUD KULUDE KOMPENSEERIMISEKS ANTAVA ABI RAHASTAMISE VIISID

21.6.   MUUD HINNATAVAD TEGURID

----

(1)EÜT L 27, 30.1.1997, lk 20.

(2)EÜT L 61, 1.3.2001, lk 23 ja EMP kaasaanne nr 11, 1.3.2001, lk. 221.

(3)  Otsuse 168/1999 artiklis 3 on sätestatud: “Käesolev otsus jõustub 27. novembril 1999, juhul kui EMP ühendkomiteele on esitatud kõik lepingu artikli 103 lõikele 1 vastavad teated.”

(4)  Seepärast arvutatakse pika tähtajaga müügi- või ostulepingu puhul luhtunud kulusid võrdluses tingimustega, mille kohaselt ettevõtja saaks müüa või osta võrreldavat toodet vabaturul, eeldusel, et kõik tingimused on võrdsed.

(5)  Seda tuleb mõista nii, et investeeringuid, mida elektri siseturu vabakslaskmise tulemusel ei saa ümber korraldada või mis ei ole majanduslikult tasuvad, võib selle metoodika kohaselt käsitleda luhtunud kuludena ka juhul, kui nad jätkuvad pärast 2006. aastat. Lisaks võivad selle metoodika kohaselt abikõlblikud luhtunud kulud olla tagatised või garantiid, mis peavad pärast 26. novembrit 2006 kindlasti edasi kestma, kuna vastasel korral tekib oht keskkonnakaitsele, ühiskonna turvalisusele, töötajate sotsiaalkaitsele või elektrivõrgu turvalisusele.

(6)EÜT L 237, 6.9.2001, lk 16.

(7)EÜT L 111, 29.4.1999 ja EMP kaasaanne nr 18. Selle kohta vt lähemalt riigiabi suuniste 25. peatükki.

----

----

EFTA JÄRELEVALVEAMETI OTSUS nr 263/02/COL,

18. detsember 2002,

millega kolmekümnekuuendat korda muudetakse riigiabi käsitlevaid menetlus- ja sisulisi eeskirju, lisades uue peatüki 26A: “Mitut valdkonda hõlmav raamprogramm regionaalabi andmiseks ulatuslikele investeerimisprojektidele”

EFTA JÄRELEVALVEAMET,

VÕTTES ARVESSE Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, (1) eriti selle artikleid 61-63,

VÕTTES ARVESSE EFTA riikide vahelise, järelevalveameti ja kohtu loomist käsitlevat lepingut (2) ja eriti selle artiklit 24 ja protokolli nr 3 artiklit 1,

ARVESTADES, et järelevalve- ja kohtulepingu artikli 24 kohaselt EFTA järelevalveamet jõustab Euroopa Majanduspiirkonna lepingu riigiabi käsitlevad sätted,

ARVESTADES, et järelevalve- ja kohtulepingu artikli 5 lõike 2 punkti b kohaselt EFTA järelevalveamet väljastab teateid või suuniseid küsimuste kohta, mida EMP leping käsitleb, kui kõnealuses lepingus või järelevalve- ja kohtulepingus niimoodi sätestatakse või kui EFTA järelevalveamet seda vajalikuks peab,

MEENUTADES riigiabi käsitlevaid menetlus- ja sisulisi eeskirju, (3) mille EFTA järelevalveamet (4) kiitis heaks 19. jaanuaril 1994, eriti peatükis 26 sisaldunud sätteid (mitut valdkonda hõlmav raamprogramm regionaalabi (endine: piirkondlik abi) andmiseks ulatuslikele investeerimisprojektidele),

ARVESTADES, et Euroopa Komisjon avaldas 7. märtsil 2002. aastal uue teatise (5) põhimõtete kohta, mille alusel hinnatakse suurtele investeerimisprojektidele antava regionaalabi kokkusobivust asutamislepinguga,

ARVESTADES, et kõnealune teatis on oluline ka Euroopa Majanduspiirkonna suhtes,

ARVESTADES, et EMP riigiabi eeskirjade ühetaoline kohaldamine tuleb tagada kogu Euroopa Majanduspiirkonnas,

ARVESTADES, et EMP lepingu XV lisa lõpus oleva peatüki “ÜLDSÄTTED” II punkti kohaselt peab EFTA järelevalveamet pärast EÜ komisjoniga konsulteerimist vastu võtma komisjoni poolt vastu võetud õigusaktidega kooskõlas olevaid õigusakte,

OLLES konsulteerinud Euroopa Komisjoniga,

MEENUTADES, et EFTA järelevalveamet on kõnealusel teemal konsulteerinud EFTA riikidega 19. oktoobril 2001 toiminud mitmepoolsel kohtumisel,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Brüssel, 18. detsember 2002

EFTA järelevalveameti nimel

president

Einar M. BULL

kolleegiumi liige

Hannes HAFSTEIN

----

(1)  Edaspidi “EMPi leping”.

(2)  Edaspidi “Järelevalve- ja kohtuleping”.

(3)  Edaspidi “riigiabi suunised”.

(4)  Algselt avaldatud EÜT L 231, 3.9.1994, EMP kaasandes nr 32.

(5)EÜT C 70, 19.3.2002, lk 8.

----

LISA

“26A.   MITUT VALDKONDA HÕLMAV RAAMPROGRAMM REGIONAALABI ANDMISEKS ULATUSLIKELE INVESTEERIMISPROJEKTIDELE

26A.1.   SISSEJUHATUS: MEETME REGULEERIMISALA

26A.2.   MEETME VAJALIKKUS

26A.3.   ULATUSLIKE INVESTEERIMISPROJEKTIDE ABIMÄÄRADE VÄHENDAMINE

26A.4.   ABI KEELAMINE TERASETÖÖSTUSE INVESTEERIMISPROJEKTIDELE

26A.5.   INVESTEERIMISPROJEKTID MUUDES STRUKTUURILISTE PROBLEEMIDEGA VALDKONDADES (VÄLJA ARVATUD TERASETÖÖSTUS)

26A.6.   JÄRELKONTROLL

26A.7.   RAAMPROGRAMMI KEHTIVUSAEG

26A.8.   ÜLEMINEKUSÄTTED

26A.9.   ASJAKOHASED MEETMED

26A.10   TEATAMISKOHUSTUS

26A.11   KASUTATUD MÕISTED

Investeerimisprojekt

Abikõlblikud kulud

Regionaalabi ülemmäär

Vaatlusalune toode

Nähtav tarbimine

MITUT VALDKONDA HÕLMAVA RAAMPROGRAMMI A-LISA

(JÄRELKONTROLLI VORM)

MITUT VALDKONDA HÕLMAVA RAAMPROGRAMMI B-LISA

TERASETÖÖSTUSE MÄÄRATLUS MITUT VALDKONDA HÕLMAVA RAAMPROGRAMMI KONTEKSTIS

Mitut valdkonda hõlmava raamprogrammi kontekstis hõlmab terasetööstus ettevõtjaid, mis tegelevad järgmiste terasetoodete valmistamisega.

MITUT VALDKONDA HÕLMAVA RAAMPROGRAMMI C-LISA

MOOTORSÕIDUKITÖÖSTUSE MÄÄRATLUS MITUT VALDKONDA HÕLMAVA RAAMPROGRAMMI KONTEKSTIS

Mootorsõidukitööstus tähendab mootorsõidukite, mootorsõidukite mootorite ning selliste sõidukite või mootorite jaoks ettenähtud moodulite või allsüsteemide arendamist, tootmist ja kokkupanemist kas otseselt tootja või, koondprojekti raames, esmatasandi tarnija poolt.

MITUT VALDKONDA HÕLMAVA RAAMPROGRAMMI D-LISA

SÜNTEESKIUTÖÖSTUSE MÄÄRATLUS MITUT VALDKONDA HÕLMAVA RAAMPROGRAMMI KONTEKSTIS

Mitut valdkonda hõlmava raamprogrammi kontekstis hõlmab sünteeskiutööstus järgmist:

MITUT VALDKONDA HÕLMAVA RAAMPROGRAMMI E-LISA

TEATISE VORM (20)

1. JAGU – EFTA RIIK

Andmed teatise esitanud asutuse kohta

1.1.2.   Teatise esitaja nimi ja aadress

1.1.3.   Lisateavet andva(te) isiku(te) nimi, telefoni- ja faksinumber, elektronposti aadress ning ametikoht

Andmed alalises esinduses töötava kontaktisiku kohta

1.2.1.   Lisateavet andva isiku nimi, telefoni- ja faksinumber, elektronposti aadress ning ametikoht

2. JAGU – ABISAAJA

Projekti investeeriva äriühingu/investeerivate äriühingute struktuur

2.1.1.   Abisaaja andmed

2.1.2.   Kui abisaaja on projekti rahastava(te)st ettevõtja(te)st või abi saava(te)st ettevõtja(te)st erinev juriidiline isik, selgitada erinevusi

2.1.3.   Andmed abisaaja emakontserni kohta ning iga emaettevõtja kontsernistruktuuri ja omandistruktuuri kirjeldus

Projekti investeeriva(te) äriühingu(te) osas esitada viimase kolme majandusaasta kohta järgmised andmed

2.2.1.   Käive kogu maailmas, käive EMPs, käive asjaomastes EFTA riikides

2.2.2.   Kasum pärast maksustamist ja rahavoog (konsolideeritud alusel)

2.2.3.   Tööhõive kogu maailmas, EMPs ja asjaomastes EFTA riikides

2.2.4.   Müügituru jagunemine asjaomases liikmesriigis, ülejäänud EMP territooriumil ja väljaspool EMP territooriumi

2.2.5.   Viimase kolme aasta auditeeritud raamatupidamisaruanded ja majandusaasta aruanded

Kui investeering tehakse olemasolevasse tootmisrajatisse, esitada kõnealuse üksuse viimase kolme majandusaasta kohta järgmised andmed

2.3.1.   Kogukäive

2.3.2.   Kasum pärast maksustamist ja rahavoog

2.3.3.   Tööhõive

2.3.4.   Müügituru jagunemine: asjaomases EFTA riigis, ülejäänud EMP territooriumil ja väljaspool EMP territooriumi

3. JAGU – RIIGIABI ANDMINE

Iga kavandatud riigiabimeetme kohta esita tavad andmed

Üksikasjad

3.1.1.   Abikava nimetus (või märkus selle kohta, et tegemist on sihtotstarbelise abiga)

3.1.2.   Õiguslik alus (seadus, seadlus, jne)

3.1.3.   Abi andev avalik-õiguslik üksus

3.1.4.   Kui abi andmise õiguslik alus on järelevalveameti heaks kiidetud abikava, märkida heakskiitmise kuupäev ja riigiabi viitenumber

Ettepandava abi vorm

3.2.1.   Kas ettepandav abi on toetus, intressitoetus, sotsiaalkindlustusmaksete vähendamine, maksu ümberarvutus (maksevabastus), osalus aktsiakapitalis, võla ümberarvestamine või kustutamine, sooduslaen, maksude tasumise edasilükkamine, tagamisskeemiga hõlmatud summa, jne

3.2.2.   Ettepandava abi maksmise eeltingimused

Ettepandava abi summa

3.3.1.   Toetuse nominaalsumma ning toetuse bruto- ja netoekvivalent

3.3.2.   Kas abimeede maksustatakse ettevõtte tulumaksuga (või mõne muu otsese maksuga)? Kui osaliselt, siis mil määral?

3.3.3.   Ettepandud abi täielik maksegraafik. Ettepandud riigiabi paketi kohta esitada järgmised andmed

Abimeetmete kirjeldus

3.4.1.   Kas abipakett hõlmab veel määratlemata meetmeid? Jaatava vastuse korral täpsustage

3.4.2.   Milliseid eespool nimetatud meetmeid ei käsitleta riigiabina? Esitada põhjendus(ed)

3.5.   Kas sama projekti jaoks taotletakse lisatoetust muudest Euroopa või rahvusvahelistest rahastamisasutustest? Kui vastus on jaatav, siis mil määral?

Riigiabimeetmete kumuleerimine

3.6.1.   Abimeetmete hinnanguline toetuse brutoekvivalent kokku (enne maksustamist)

3.6.2.   Abimeetmete hinnanguline toetuse netoekvivalent kokku (pärast maksustamist)

4. JAGU – TOETATAV PROJEKT

Projekti asukoht

4.1.1.   Piirkond, haldusüksus ja aadress

Projekti kestus

4.2.1.   Investeerimisprojekti alguskuupäev ja investeeringu lõppkuupäev

4.2.2.   Uue tootmise kavandatav alguskuupäev ning aasta, mil tootmine saavutab eeldatavalt täisvõimsuse

Projekti kirjeldus

4.3.1.   Projekti liik, andmed selle kohta, kas tegemist on uue käitise rajamise, olemasoleva võimsuse laiendamise või mõne muu projektiga

4.3.2.   Projekti üldine lühikirjeldus

Projektikulude jaotus

4.4.1.   Projekti kestuse ajal investeeritavate ja kulumina maha arvestatud kapitalikulude kogusumma

4.4.2.   Investeerimisprojektiga seotud kapitalikulude ja muude kulude2 üksikasjalik jaotus

Projekti kogumaksumuse rahastamine

4.5.1.   Andmed investeerimisprojekti kogumaksumuse rahastamise kohta

5. JAGU – TOOTE- JA TURUKIRJELDUS

Projektiga hõlmatud too(de)te kirjeldus

5.1.1.   Toetatavas tootmisrajatises pärast investeeringut toodetav toode/toodetavad tooted ning asjaomane allsektor/asjaomased allsektorid, kuhu toode kuulub/tooted kuuluvad (märkida PRODCOMi kood või, teenusesektorite puhul, CPA nomenklatuur)

5.1.2.   Millist toodet/milliseid tooteid uus toode asendab? Kui asendatavaid tooteid ei valmistata samas tootmisrajatises, märkida nende praegune tootmiskoht

5.1.3.   Millist muud toodet/milliseid muid tooteid saab valmistada samade vahendite abil väheste lisakuludega või lisakuludeta?

Tootmisvõimsus

5.2.1.   Kvantifitseerida projekti mõju abisaaja olemasolevale koguvõimsusele EMPs (ka kontserni tasandil) iga vaatlusaluse toote/kõigi vaatlusaluse toodete puhul (ühikutes aasta kohta investeerimise algusaastale eelneval aastal ja projekti lõpetamisaastal)

5.2.2.   Kõigi EMP tootjate prognoositav koguvõimsus iga asjaomase toote kohta

Turuinfo

5.3.1.   Andmed vaatlusaluse toote/vaatlusaluste toodete nähtava tarbimise kohta viimasel kuuel majandusaastal. Võimaluse korral lisage vastuse illustreerimiseks teiste allikate poolt koostatud statistika

5.3.2.   Vaatlusaluse toote/vaatlusaluste toodete nähtava tarbimise arenguprognoos järgmiseks kolmeks majandusaastaks. Võimaluse korral lisage vastuse illustreerimiseks sõltumatute allikate poolt koostatud statistika

5.3.3.   Kas asjaomane turuosa väheneb ja miks?

5.3.4.   Abisaaja või kontserni, kuhu abisaaja kuulub, turuosade prognoos (väärtusena) investeerimise algusaastale eelneval aastal ja projekti lõpetamisaastal.

----

(1)EÜT L 111, 29.4.1999 ja samal kuupäeval avaldatud EMP kaasanne nr 18.

(2)  Vt kõnealuste suuniste peatükki 25.

(3)  Vt kõnealuste suuniste peatükki 16.

(4)  Vt kõnealuste suuniste peatükki 14.

(5)  Vt kõnealuste suuniste peatükki 15.

(6)  Regionaalabi suuniste kohaselt määratletakse regionaalabi abikõlblikud kulutused suuniste peatüki 25.4. lõigetes 8–12 sätestatud eeskirjade alusel (I võimalus)või peatüki 25.4. lõikes 24 sätestatud eeskirjade alusel (II võimalus). Kooskõlas regionaalabi suuniste peatüki 25.4. lõikega 30 võib I võimaluse alusel arvutatud abi (investeerimisabi) ühendada II võimaluse alusel arvutatud abiga (abi töökohtade loomiseks) tingimusel, et abi kogumäär ei ületa regionaalabi ülemmäära ja kahest võimalikust suuremate võimalike abikõlblike kulutuste korrutist. Kõnealuse eeskirja kohaselt määratletakse konkreetse investeerimisprojekti abikõlblikud kulutused käesoleva raamprogrammi kontekstis selle võimaluse alusel, mille tulemusel saadakse suurem summa. Abikõlblike kulutuste summa määratakse kindlaks nii, et see ei ületaks suuremat investeeringusummat neist kahest, mis tulenevad töökohtade loomisel põhinevast meetodist ja esialgsetel investeeringutel põhinevast meetodist, kooskõlas asjaomase piirkonna suhtes kehtestatud abi ülemmääraga.

(7)  Järgnevas tabelis näidatakse, kui suured abimäärad on abi vähendamist käsitleva jaotuse alusel lubatud abikõlblike kulutuste ja piirkondlike ülemmäärade eri tasanditel.

(8)  Sihtotstarbelise abi andmise ettepanekutest tuleb igal juhul teatada ning neid hinnatakse raamprogrammi peatükis 26.3 sätestatud eeskirjade alusel kooskõlas regionaalabi suunistes sätestatud üldiste hindamiskriteeriumidega.

(9)  Kui EFTA riik tõendab, et abisaaja loob tõeliste uuenduste kaudu uue kaubaturu, siis ei tule rakendada punktides a ja b viidatud hinnanguid, ning abi antakse tabelis sätestatud jaotuse alusel.

(10)  Nõukogu määrus (EMÜ) nr 3924/91, 19. detsember 1991, ühenduse tööstustoodangu statistilise vaatluse sisseseadmise kohta (EÜT L 374, 31.12.1991, lk 1) Määrus lisati EMP lepingusse (XXI lisa) ühiskomitee otsusega nr 7/94.

(11)  Hõlmab praegu ESTÜ asutamislepinguga reguleeritud terasetööstuse sektoreid ning õmblusteta ja suuri keevistorusid tootvaid allsektoreid, mida ESTÜ asutamisleping praegu ei hõlma, kuid mis kuuluvad integreeritud tootmisprotsessi ja millel on ESTÜ asutamislepinguga reguleeritud terasetööstuse sektoritega sarnased omadused.

(12)  Laevaehitustööstusele antavat abi reguleerib nõukogu määrus (EÜ) nr 1540/98, millega kehtestatakse uued eeskirjad laevaehitusele antava abi kohta, mida kohandati EMP lepingu jaoks EMP ühiskomitee otsusega nr 12/99, edaspidi laevaehitusmäärus (vt ka Riigiabi suuniste peatükki 31).

(13)  Nõukogu määrus (EMÜ) nr 3696/93, 29. oktoober 1993, tegevusaladel põhineva toodete statistilise klassifikaatori (CPA) kohta Euroopa Majandusühenduses (EÜT L 342, 31.12.1993, lk 1); mida viimati muudeti komisjoni määrusega (EÜ) nr 204/2002 (EÜT L 36, 6.2.2002, lk 1). Nõukogu 19. detsembri 1991. aasta määrus (EMÜ) nr 3924/91 ühenduse tööstustoodangu statistilise vaatluse sisseseadmise kohta (EÜT L 374, 31.12.1991, lk 1). Määrus (EMÜ) nr 3696/93 lisati EMP lepingusse (XXI lisa) ühiskomitee otsusega nr 7/94.

(14)  Valdkonna suuruse vähenemist eeldatakse põhjendatult juhul, kui nähtava tarbimise keskmine aastane kasvumäär EMPs on viimase viie aasta jooksul olnud negatiivne.

(15)  Selleks summaks võib põhimõtteliselt määrata 25 miljonit eurot, kuid see võib olla valdkonniti erinev.

(16)  Vaatlusaluse toote turgu peetakse kiiresti kasvavaks, kui nähtava tarbimise väärtus PRODCOM klassifikatsiooni asjakohasel tasemel EMP territooriumil või kui see teave ei ole kättesaadav, mõne muu turu segmentimise alusel, mis on vaatlusaluste toodete puhul üldtunnustatud ja mille statistilised andmed on kergesti kättesaadavad, on viimase viie aasta jooksul kasvanud keskmiselt sellises tempos, mis on vähemalt võrdne EMPi SKT keskmise kasvumääraga.

(17)  Vt kõnealuste suuniste peatükki 24.

(18)  Sihtotstarbelise abi andmise ettepanekutest tuleb igal juhul teatada ning neid hinnatakse kõnealuse eeskirja alusel ja kooskõlas regionaalabi andmise suunistes sätestatud üldiste hindamiskriteeriumidega.

(19)EÜT L 279, 23.10.2001, lk 1.

(20)  Kinnitatud abikavade väliselt antava abi kohta peavad EFTA riigid esitama üksikasjaliku teabe abi kasuliku mõju kohta asjaomasele toetatavale piirkonnale.

----

----

EFTA JÄRELEVALVEAMETI OTSUS nr 264/02/COL,

18. detsember 2002,

millega muudetakse kolmekümne seitsmendat korda riigiabi käsitlevaid menetlus- ja sisulisi eeskirju, lisades peatüki 22: “Terasesektoris antav päästmis- ja ümberkorraldamisabi ning tegevuse lõpetamise abi”

EFTA JÄRELEVALVEAMET,

VÕTTES ARVESSE Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, (1) eriti selle artikleid 61–63,

VÕTTES ARVESSE EFTA riikide vahelist järelevalveameti ja kohtu asutamist käsitlevat lepingut, (2) eriti selle artiklit 24 ja protokolli nr 3 artiklit 1,

ARVESTADES, et järelevalve- ja kohtulepingu artikli 24 kohaselt jõustab EFTA järelevalveamet EMP lepingu riigiabi käsitlevad sätted,

ARVESTADES, et järelevalve- ja kohtulepingu artikli 5 lõike 2 punkti b kohaselt väljastab EFTA järelevalveamet teateid ja suuniseid küsimuste kohta, mida EMP leping käsitleb, kui see on sätestatud kõnealuses lepingus või järelevalve- ja kohtulepingus või kui EFTA järelevalveamet seda vajalikuks peab,

MEENUTADES riigiabi käsitlevaid menetlus- ja sisulisi eeskirju, (3) mille EFTA järelevalveamet võttis vastu 19. jaanuaril 1994, (4)

ARVESTADES, et 7. märtsil 2002 võttis Euroopa Komisjon vastu uue teatise, (5) milles esitatud põhimõtete kohaselt ta hindab terasesektorile antavat pääste- ja ümberkorraldusabi ning tegevuse lõpetamise abi,

ARVESTADES, et kõnealune teatis on oluline ka Euroopa Majanduspiirkonna suhtes,

ARVESTADES, et EMP riigiabi eeskirjade ühetaoline kohaldamine tuleb tagada kogu Euroopa Majanduspiirkonnas,

ARVESTADES, et EMP lepingu XV lisa lõpus oleva peatüki “ÜLDINE” II punkti kohaselt peab EFTA järelevalveamet pärast komisjoniga konsulteerimist vastu võtma komisjoni poolt vastuvõetud õigusaktidega kooskõlas olevaid õigusakte, et tagada võrdseid konkurentsitingimusi,

OLLES konsulteerinud Euroopa Komisjoniga,

MEENUTADES, et EFTA järelevalveamet on kõnealusel teemal konsulteerinud EFTA riikidega 19. oktoobril 2001 toimunud mitmepoolsel kohtumisel,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Brüssel, 18. detsember 2002

EFTA järelevalveameti nimel

president

Einar M. BULL

kolleegiumi liige

Hannes HAFSTEIN

----

(1)  Edaspidi “EMP leping”.

(2)  Edaspidi “järelevalve- ja kohtuleping”.

(3)  Edaspidi “riigiabi suunised”.

(4)  Algselt avaldatud EÜT L 231, 3.9.1994 EMP kaasaandes nr 32.

(5)EÜT C 70, 19.3.2002, lk 8.

----

LISA

“22.   TERASESEKTORIS ANTAV PÄÄSTMIS- JA ÜMBERKORRALDAMISABI NING TEGEVUSE LÕPETAMISE ABI

22.1.   PÄÄSTMIS- JA ÜMBERKORRALDAMISABI RASKUSTES OLEVATELE ÄRIÜHINGUTELE

Päästmis- ja ümberkorraldusabi andmine raskustes olevatele terasesektori äriühingutele, mis on määratud ulatuslikele investeerimisprojektidele piirkondliku abi andmist käsitleva mitut valdkonda hõlmava raamprogrammi B-lisas, ei sobi kokku ühisturuga.

22.2.   TEGEVUSE LÕPETAMISE ABI

22.3.   TEATAMISKOHUSTUS

Kõigist kavadest anda päästmis- või ümberkorraldamisabi raskustes olevatele terasetööstuse äriühingutele ning kavadest anda kõnealuses sektoris tegevuse lõpetamise abi, tuleb eraldi teatada.

22.4.   KOHASED MEETMED

22.5.   KÄESOLEVA RAAMISTIKU KOHALDAMINE

Käesolevat raamistikku kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2003 kuni 31. detsembrini 2009.

22.6.   TERASETÖÖSTUSELE ANTUD ABI, MILLEST EI OLE TEATATUD

Järelevalveamet uurib terasetööstusele ilma tema loata antud abi ühisturuga kokkusobivust, lähtudes abi määramise ajal kehtinud kriteeriumitest.”

----

----

EFTA JÄRELEVALVEAMETI OTSUS nr 196/03/COL,

5. november 2003,

millega kolmekümnekaheksandat korda muudetakse riigiabi käsitlevaid menetlus- ja sisulisi eeskirju, lisades uue peatüki 9B: “Kaebused – vorm kaebuste esitamiseks väidetava ebaseadusliku riigiabi kohta”

EFTA JÄRELEVALVEAMET,

VÕTTES ARVESSE Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, (1) eriti selle artikleid 61–63 ning selle protokolli nr 26,

VÕTTES ARVESSE EFTA riikide vahelist lepingut järelevalveameti ja Euroopa Kohtu loomise kohta (2) ja eriti selle artiklit 24, artikli 5 lõike 2 punkti b ning protokolli nr 3 I osa artiklit 1, (3)

ARVESTADES, et järelevalve- ja kohtulepingu artikli 24 kohaselt EFTA järelevalveamet jõustab Euroopa Majanduspiirkonna lepingu riigiabi käsitlevaid sätteid,

ARVESTADES, et järelevalve- ja kohtulepingu artikli 5 lõike 2 punkti b kohaselt EFTA järelevalveamet väljastab teateid või suuniseid küsimuste kohta, mida käsitletakse EMP lepingus, kui kõnealuses lepingus või järelevalve- ja kohtulepingus niimoodi sätestatakse või kui EFTA järelevalveamet seda vajalikuks peab,

MEENUTADES riigiabi käsitlevaid menetlus- ja sisulisi eeskirju, (4) mille EFTA järelevalveamet kiitis heaks 19. jaanuaril 1994. aastal, (5)

ARVESTADES, et 16. mail 2003. aastal avaldas komisjon uue vormi kaebuste esitamiseks väidetava ebaseadusliku riigiabi kohta, (6)

ARVESTADES, et kõnealune vorm on oluline ka Euroopa Majanduspiirkonna suhtes,

ARVESTADES, et EMP riigiabi eeskirjade ühetaoline kohaldamine tuleb tagada kogu Euroopa Majanduspiirkonnas,

ARVESTADES, et EMP lepingu XV lisa lõpus oleva peatüki “Üldsätted” II punkti kohaselt peab EFTA järelevalveamet pärast EÜ komisjoniga konsulteerimist vastu võtma komisjoni poolt vastu võetud õigusaktidega kooskõlas olevaid õigusakte,

OLLES konsulteerinud Euroopa Komisjoniga,

MEENUTADES, et EFTA järelevalveamet on kõnealusel teemal konsulteerinud EFTA riikidega 20. juunil 2003 toimunud mitmepoolsel kohtumisel,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Brüssel, 5. november 2003

EFTA järelevalveameti nimel

president

Einar M. BULL

kolleegiumi liige

Hannes HAFSTEIN

----

(1)  Edaspidi “EMP leping”.

(2)  Edaspidi “Järelevalve- ja kohtuleping.”

(3)  Järelevalve- ja kohtulepingu 3. protokoll, mida EFTA riigid muutsid 10. detsembril 2001. Kõnealune muudatus jõustus 28. augustil 2003.

(4)  Edaspidi “riigiabi suunised”.

(5)  Algselt avaldatud EÜT L 231, 3.9.1994, EMP sama kuupäeva kaasandes nr 32, viimati muudetud kolleegiumi otsusega nr 264/02COL, 18.12.2002, mida ei ole veel avaldatud.

(6)  Vorm kaebuste esitamiseks väidetava ebaseadusliku riigiabi kohta (ELT C 116, 16.5.2003, lk 3).

----

LISA

“9B KAEBUSED – VORM KAEBUSTE ESITAMISEKS VÄIDETAVA EBASEADUSLIKU RIIGIABI KORRAL

Järelevalve- ja kohtulepingu 3. protokolli I osa artikli 1 lõikes 3 ja II osa artikli 2 lõikes 1 sätestatakse, et EFTA järelevalveametit tuleb piisava ajavaruga teavitada igasugusest abi andmisest või abi muutmise kavast, et järelevalveametil oleks võimalik esitada märkusi. Asjaomane EFTA riik ei tohi kavandatavat meedet rakendada enne lõpliku otsuse langetamist.

Eespool esitatud sätetega vastuolus antud abi on ebaseaduslik abi.

Vastavalt järelevalve- ja kohtulepingu 3. protokolli II osa artikli 10 punktile 1, kui EFTA järelevalveamet saab mistahes allikast teavet väidetava ebaseadusliku abi kohta, tuleb järelevalveametil seda teavet viivitamata kontrollida.

Lisaks võib vastavalt kõnealuse protokolli II osa artikli 20 lõike 2 kohaselt iga huvitatud isik teavitada EFTA järelevalveametit igasugusest väidetavast ebaseaduslikust abist ja abi väidetavast väärkasutamisest (edaspidi “kaebus”).

Iga isik või ettevõte võib EFTA järelevalveametile kaebuse esitada. Menetlus on tasuta. Kaebuste uurimisel on EFTA järelevalveamet kohustatud järgima järelevalve- ja kohtulepingu 3. protokollis sätestatud menetluskorda, eriti asjaomase EFTA riigi õigusi kaitsele.

Lisaks kaebuse esitamisele EFTA järelevalveametile saavad kolmandad pooled, kelle huvisid on ebaseadusliku abi andmisega rikutud, asja kaevata siseriiklikusse kohtusse.

Kuid EFTA järelevalveamet ei anna nõu üksikjuhtumite puhul kohaldatavate siseriiklike menetluste kohta.

Kõnealuste suuniste I lisa III osas esitatud kaebuse vorm sisaldab teavet, mida EFTA järelevalveamet vajab väidetava ebaseadusliku abi või abi väärkasutamise kohta esitatud kaebuse kontrollimiseks. Kui vormis nõutud kogu teavet ei ole võimalik esitada, tuleb esitamata jätmist põhjendada.

Vorm asub internetis EFTA järelevalveameti serveris aadressil: http://www.eftasurv.int.

Lisaks sisaldab EFTA järelevalveameti veebisait olulist teavet Euroopa Majanduspiirkonnas kohaldatavate riigiabi eeskirjade kohta, mis võivad aidata kaebuse esitajatel või nende nõuandjatel vormi täita.

Vorm tuleb saata järgmisel aadressil:

III OSA

Vorm kaebuse esitamiseks väidetava ebaseadusliku riigiabi kohta

Vorm tuleb saata järgmisel aadressil:

I.A.   Teave kaebuse esitaja kohta

I.1.   Kaebuse esitaja perekonnanimi ja eesnimi või ärinimi

I.2.   Aadress või registreeritud asukoht

I.3.   Telefon, faks, elektronposti aadress

I.4.   Kontaktisiku nimi, telefon, faks ja elektronposti aadress

I.5.   Kui kaebuse esitaja on ettevõte, lisada ettevõtte lühikirjeldus, tegevusala(d) ja tegevuskoht(-kohad)

I.6.   Lisada kokkuvõte sellest, kuidas väidetava abi andmine mõjutab kaebuse esitaja huve.

I.B.   Teave kaebuse esitaja esindaja kohta

I.7.   Kui kaebus esitatakse isiku või ettevõtte nimel, lisada esindaja nimi, aadress, faks ja elektronpositi aadress ning lisada kirjalik dokument, mis tõendab esindaja volitusi.

II.   Teave EFTA riigi kohta

II.1.   EFTA riik:

II.2.   Väidetava ebaseadusliku riigiabi andmise tasand:

III.   Teave väidetavate abimeetmete kohta, mille kohta kaebus esitati

III.1.   Kas te esitate kaebuse väidetava abikava või üksikabi kohta?

III.2.   Millal väidetav abi anti või väidetavat abikava rakendati? Milline on väidetava abikava kestus (kui teada)?

III.3.   Millis(t)es majandusharu(de)s väidetavat abi kohaldatakse?

III.4.   Kui suur on väidetav abisumma? Millises vormis abi antakse (laenud, toetused, garantiid, maksusoodustused või maksuvabastus, jne)?

III.5.   Kes on abisaaja? Abikava puhul: kellel on õigus kõnealust abi saada?

Esitada võimalikult palju teavet, sealhulgas asjaomaste ettevõtete põhitegevuse kirjeldus.

III.6.   Mis eesmärgil väidetavat abi anti (kui teada)?

IV.   Kaebuse põhjused

Palun selgitage üksikasjalikult kaebuse esitamise alus, tooge kaebuse esitamise põhjused, viidake Euroopa Majanduspiirkonna õiguse eeskirjadele, mida kõnealuse abi andmisega on teie arvates rikutud ning näidake, kuidas abi on mõjutanud konkurentsitingimusi ja lepinguosaliste vahelist kaubavahetust Euroopa Majanduspiirkonnas.

Kui väidetav abi on kahjustanud teie ärihuve, siis kuidas?

V.   Teave teiste menetluste kohta

V.1.   Üksikasjad EFTA järelevalveametile tehtud pöördumiste kohta (kui võimalik, lisada kirjavahetuse koopiad)

V.2.   Üksikasjad Euroopa Komisjoni talitustele tehtud pöördumiste kohta (kui võimalik, lisada kirjavahetuse koopiad)

V.3.   Üksikasjad riigiasutustele tehtud pöördumiste kohta (näiteks kesksed, regionalsed või kohalikud valitsusasutused, ombudsman jne: kui võimalik, lisada kirjavahetuse koopiad)

V.4.   Pöördumine siseriiklike kohtute poole või muud menetlused (näiteks vahekohtumenetlus või lepitusmenetlus). (Näidake, kui otsus on juba langetatud ning lisage selle koopia, kui see on olemas)

VI.   Tõendavad dokumendid

Loetlege kõik dokumendid ja tõendid, mis on esitatud kaebuse toetuseks ning lisage nende koopiad. Kui võimalik, esitage koopia siseriiklikust õigusaktist või muudest meetmetest, mis moodustavad väidetava abi väljamaksmiseks õigusliku aluse.

VII.   Konfidentsiaalsus

Selleks et tagada asjaomase EFTA riigi õigus kaitsele, võib EFTA järelevalveametilt nõuda teie identiteedi, tõendavate dokumentide või nende sisu avalikustamist EFTA riigile. Palun märkige, kui te ei soovi oma identiteedi, teatavate dokumentide või teabe avalikustamist ning märgistage selgelt dokumentide konfidentsiaalsed osad, tuues põhjendused.

Kaebuse esitaja asukoht, kuupäev ja allkiri”

----

----

EFTA JÄRELEVALVEAMETI OTSUS nr 197/03/COL,

5. november 2003,

millega kolmekümneüheksandat korda muudetakse riigiabi käsitlevaid menetlus- ja sisulisi eeskirju, lisades uue peatüki 34: “Ebaseaduslikult antud abi tagasinõudmisel kohaldatavad viitemäärad, diskontomäärad ja intressimäärad”

EFTA JÄRELEVALVEAMET,

VÕTTES ARVESSE Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, (1) eriti selle artikleid 61-63 ning protokolli nr 26,

VÕTTES ARVESSE EFTA riikide vahelist lepingut järelevalveameti ja Euroopa Kohtu loomise kohta, (2) eriti selle artiklit 24, artikli 5 lõike 2 punkti b ning 3. protokolli I osa artiklit 1, (3)

ARVESTADES, et järelevalve- ja kohtulepingu artikli 24 kohaselt EFTA järelevalveamet jõustab Euroopa Majanduspiirkonna lepingu riigiabi käsitlevaid sätteid,

ARVESTADES, et järelevalve- ja kohtulepingu artikli 5 lõike 2 punkti b kohaselt EFTA järelevalveamet väljastab teateid või suuniseid küsimuste kohta, mida käsitletakse EMP lepingus, kui kõnealuses lepingus või järelevalve- ja kohtulepingus niimoodi sätestatakse või kui EFTA järelevalveamet seda vajalikuks peab,

MEENUTADES riigiabi käsitlevaid menetlus- ja sisulisi eeskirju, (4) mille EFTA järelevalveamet kiitis heaks 19. jaanuaril 1994. aastal, (5)

ARVESTADES, et 8. mail 2003. aastal avaldas Euroopa Komisjon uue teatise ebaseaduslikult antud abi tagasinõudmisel kohaldatavate intressimäärade kohta, (6)

ARVESTADES, et kõnealune teatis on oluline ka Euroopa Majanduspiirkonna suhtes,

ARVESTADES, et EMP riigiabi eeskirjade ühetaoline kohaldamine tuleb tagada kogu Euroopa Majanduspiirkonnas,

ARVESTADES, et EMP lepingu XV lisa lõpus oleva peatüki “ÜLDSÄTTED” II punkti kohaselt peab EFTA järelevalveamet pärast EÜ komisjoniga konsulteerimist vastu võtma komisjoni poolt vastu võetud õigusaktidega kooskõlas olevaid õigusakte,

ARVESTADES, et intressi viitemäärasid käsitleva riigiabi suuniste endises peatükis 33.2 käsitletakse ka intressimäärasid ning seepärast peab kõnealune peatükk saama selle peatüki osaks, kuhu kuuluvad sätted ebaseaduslikult antud abi tagasinõudmisel kohaldatavate intressimäärade kohta,

OLLES konsulteerinud Euroopa Komisjoniga,

MEENUTADES, et EFTA järelevalveamet on kõnealusel teemal konsulteerinud EFTA riikidega 20. juunil 2003 toimunud mitmepoolsel kohtumisel,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Brüssel, 5. november 2003

EFTA järelevalveameti nimel

president

Einar M. BULL

kolleegiumi liige

Hannes HAFSTEIN

----

(1)  Edaspidi “EMP leping”.

(2)  Edaspidi “Järelevalve- ja kohtuleping”.

(3)  Järelevalve- ja kohtulepingu 3. protokoll, mida EFTA riigid muutsid 10. detsembril 2001. Kõnealune muudatus jõustus 28. augustil 2003.

(4)  Edaspidi “riigiabi suunised”.

(5)  Algselt avaldatud EÜT L 231, 3.9.1994 ja EMP sama kuupäeva kaasandes nr 32, viimati muudetud kolleegiumi otsusega nr 196/03/COL, 5.11.2003, mida ei ole veel avaldatud.

(6)  Komisjoni teatis ebaseaduslikult antud abi tagasinõudmisel kohaldatavate intressimäärade kohta (ELT C 110, 8.5.2003, lk 21, parandus ELT C 150, 27.6. 2003, lk 3).

----

LISA

“34.   EBASEADUSLIKULT ANTUD RIIGIABI TAGASINÕUDMISEL KOHALDATAVAD VIITEMÄÄRAD, DISKONTOMÄÄRAD JA INTRESSIMÄÄRAD

34.1.   INTRESSI VIITEMÄÄRAD (1)

34.2.   EBASEADUSLIKULT ANTUD RIIGIABI TAGASINÕUDMISEL KOHALDATAVAD INTRESSIMÄÄRAD (2)

----

(1)  Käesolev alapeatükk kattub osaliselt komisjoni teatisega viite- ja diskontomäärade kehtestamise meetodi kohta, (EÜT C 273, 9.9.1997, lk 3), riigiabi suuniste endine peatükk 33.2.

(2)  Käesolev alapeatükk kattub osaliselt komisjoni teatisega viite- ja diskontomäärade kehtestamise meetodi kohta (EÜT C 273, 9.9.1997, lk 3), riigiabi suuniste endine peatükk 33.2.

(3)  Komisjoni teatis viite- ja diskontomäärade kehtestamise meetodi kohta, vt joonealune märkus 1.

(4)  Sellele järgnev komisjoni teatis viite- ja diskontomäärade kehtestamise meetodi tehniliste muudatuste kohta (EÜT C 241, 26.8.1999, lk 9), mis on seotud majandus- ja rahaliidu kolmanda etapi algusega 1. jaanuaril 1999, ning mis ei olnud asjakohane Euroopa Majanduspiirkonna jaoks.

(5)  Lihtintressi arvutamisel kasutatakse järgmist valemit: intress = (kapital × intressimäär × aastate arv).

Liitintressi arvutamisel kasutatakse järgmist valemit: intress = (kapital (1 + intressimäär) aastate arv) - kapital.

(6)  Vaata asja C-24/95 Land Rheinland-Pfalz v. Alcan, 1997, EKL I-1591 ja asja T-459/93 Siemens v Commission, 1995 EKL II-1675.

----

----

EFTA JÄRELEVALVEAMETI OTSUS nr 195/04/COL,

14. juuli 2004,

EFTA riikide vahelise järelevalveameti ja kohtu asutamise lepingu 3. protokolli II osa artiklis 27 osutatud rakendussätete kohta

EFTA JÄRELEVALVEAMET,

VÕTTES ARVESSE Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, (1) eriti selle artikleid 61–63 ja protokolli nr 26,

VÕTTES ARVESSE EFTA riikide vahelist järelevalveameti ja kohtu asutamise lepingut, (2) eriti selle artikli 5 lõike 2 punkti a, artiklit 24 ning 3. protokolli II osa artiklit 27, (3)

OLLES KONSULTEERINUD riigiabi nõuandekomiteega vastavalt 8. juulil 2004. aastal järelevalve- ja kohtulepingu 3. protokolli II osa artiklis 29 kehtestatud menetlusele

NING ARVESTADES JÄRGMIST:

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Reguleerimisala

1.   Otsuses sätestatakse järelevalve- ja kohtulepingu 3. protokolli II osas viidatud teadete ja aastaaruannete vormi, sisu ning muud üksikasjad. Samuti sätestatakse kõikide riigiabimenetluste tähtaegade ja intressimäärade arvutamine ebaseadusliku abi tagastamisel.

2.   Otsust kohaldatakse abi suhtes kõikides valdkondades, mis on EMP lepinguga hõlmatud ja ameti pädevuses.

Artikkel 2

Teatise vorm

Kui ei ole sätestatud teisiti, esitatakse järelevalve- ja kohtulepingu 3. protokolli II osa artikli 2 lõike 1 kohaseid teatisi käesoleva otsuse I lisas sätestatud teatise vormis. Täiendav teave, mis on vajalik meetme hindamiseks juhul, kui riigiabi suhtes kohaldatakse teisi eeskirju, esitatakse I lisa III osas sätestatud täiendava teabe lehtedel. Kui suuniseid muudetakse või asendatakse, kohandab amet vastavalt I lisa III osas esitatud asjakohaseid teabelehti.

Artikkel 3

Teatiste edastamine

1.   Euroopa Liidu juures asuv asjaomase EFTA riigi esindus edastab ametile teatise. See adresseeritakse ameti konkurentsi ja riigiabi direktoraadile. Ameti konkurentsi ja riigiabi direktoraat võib teatiste vastuvõtmiseks nimetada kontaktisikud.

2.   Kogu järgnev kirjavahetus saadetakse vastutavale konkurentsi ja riigiabi direktoraadile või nimetatud kontaktisikule.

3.   Amet saadab oma kirjavahetuse Euroopa Liidu juures asuvale asjaomase EFTA riigi esindusele või kõnealuse EFTA riigi määratud aadressil.

4.   Kuni 31. detsembrini 2005 esitatakse teatised ametile paberkandjal. Võimaluse korral edastab EFTA riik ka teatise elektroonilise koopia. Alates 1. jaanuarist 2006 edastatakse teatised elektrooniliselt, välja arvatud juhul, kui amet ja teatist esitav EFTA riik lepivad kokku teisiti. Samuti edastatakse elektrooniliselt kogu kirjavahetus, mis on seotud teatisega, mis on esitatud elektrooniliselt pärast 1. jaanuari 2006.

5.   Vastuvõtva poole määratud numbril saadetud faksi edastamiskuupäeva käsitatakse paberkoopia edastamiskuupäevana, kui allkirjastatud originaal saadakse kätte hiljemalt kümne päeva jooksul pärast faksi saatmist.

6.   Pärast konsulteerimist EFTA riikidega avaldab amet hiljemalt 30. septembriks 2005Euroopa Liidu Teataja EMP osas ja EMP-kaasandes üksikasjad teatiste elektrooniliseks edastamiseks, sealhulgas aadressid ja konfidentsiaalse teabe kaitset käsitleva korra.

Artikkel 4

Lihtsustatud teatamise kord teatavate muudatuste tegemisel olemasolevas abis

1.   Järelevalve- ja kohtulepingu 3. protokolli II osa artikli 1 lõike c kohaldamisel on olemasoleva abi muutmine igasugune muudatus, välja arvatud üksnes formaalset või halduslikku laadi, mis ei mõjuta abimeetme ühisturuga kokkusobivuse hindamist. Olemasoleva abikava algse eelarve suurenemist 20 % võrra ei peeta olemasoleva abi muutmiseks.

2.   Erandina artiklist 2 teatatakse käesoleva otsuse II lisas sätestatud lihtsustatud teatise vormis järgmistest muudatustest olemasolevas abis:

Amet annab endast parima, et ühe kuu jooksul vastu võtta otsus abi kohta, millest on teatatud lihtsustatud teatise vormis.

3.   Lihtsustatud teatamise korda ei kasutata abikavade sellistest muudatustest teatamiseks, mille kohta EFTA riigid ei ole esitanud artiklite 5, 6 ja 7 kohaselt aastaaruandeid, välja arvatud juhul, kui aastaaruanded aastate kohta, millal abi on antud, esitatakse teatisega koos.

Artikkel 5

Aastaaruannete vorm ja sisu

1.   Ilma et see piiraks järelevalve -ja kohtulepingu 3. protokolli II osa artikli 7 lõike 4 alusel vastu võetud tingimusliku otsuse konkreetseid täiendavaid nõudeid aruannetele või asjaomaste EFTA riikide abi heakskiitmise otsusega seoses võetud kohustusi, koostavad EFTA riigid järelevalve- ja kohtulepingu 3. protokolli II osa artikli 21 lõikes 1 nimetatud olemasoleva abikava aastaaruande, mis on käesoleva otsuse III lisas sätestatud aruandluse standardvormi kohane iga täieliku või osalise kalendriaasta kohta, millal abi kohaldatakse.

2.   Amet võib paluda EFTA riikidel esitada täiendavaid andmeid valitud teemade kohta, mida tuleb eelnevalt arutada EFTA riikidega.

Artikkel 6

Aastaaruannete edastamine ja avaldamine

1.   Iga EFTA riik edastab oma aastaaruande ametile elektroonilisel kujul hiljemalt aruandes käsitletud aastale järgneva aasta 30. juuniks. Põhjendatud juhtudel võivad EFTA riigid esitada hinnangulised andmed, tingimusel et tegelikud andmed edastatakse hiljemalt koos järgmist aastat käsitlevate andmetega.

2.   Igal aastal avaldab amet riigiabi käsitleva ülevaate, milles on kokkuvõte eelmisel aastal esitatud aastaaruannete teabest.

Artikkel 7

Aastaaruannete õiguslik seisund

Aastaaruannete edastamist ei käsitata abi meetmetest teatamise kohustuse täitmisena enne, kui need meetmed jõustatakse järelevalve- ja kohtulepingu 3. protokolli I osa artikli 1 lõike 3 kohaselt, ning selline edastamine ei piira mingil viisil järelevalve- ja kohtulepingu 3. protokolli II osa III jaos sätestatud menetluse kohaselt läbiviidud väidetavalt ebaseaduslikku abi käsitleva uurimise tulemust.

Artikkel 8

Tähtaegade arvutamine

1.   Järelevalve- ja kohtulepingu 3. protokolli II osas ja käesolevas otsuses sätestatud või ameti järelevalve- ja kohtulepingu 3. protokolli I osa artikli 1 kohaselt kindlaksmääratud tähtajad arvutatakse tähtaegasid käsitlevas õigusaktis (8) ja käesoleva artikli lõigetes 2–5 sätestatud erieeskirjade kohaselt. Vastuolude ilmnemise korral kohaldatakse käesoleva otsuse sätteid.

2.   Tähtajad määratakse kuudes või tööpäevades.

3.   Tähtaegade õigusakti artikli 3 lõike 1 kohaldamisel arvestatakse ameti tegevuse suhtes kehtestatud tähtaegu alates käesoleva otsuse artikli 3 lõike 1 ja artikli 3 lõike 2 kohase teatise või sellega seotud kirjavahetuse tegelikust kättesaamisest. Pärast 31. detsembrit 2005 edastatud teatiste ja neid käsitleva kirjavahetuse puhul aga alates Euroopa Liidu Teataja EMP osas või EMP-kaasandes avaldatud vastaval aadressil saadetud elektroonilise teatise või teadaande tegelikust kättesaamisest.

4.   Tähtaegade õigusakti artikli 3 lõike 1 kohaldamisel arvestatakse EFTA riikide tegevuse suhtes kehtestatud tähtaegu alates käesoleva otsuse artikli 3 lõike 3 kohase ameti teatise või tema kirjavahetuse tegelikust kättesaamisest.

5.   Tähtaegade õigusakti artikli 3 lõike 1 kohaldamisel arvestatakse tähtaegu, mis on kehtestatud kolmandate poolte suhtes ja selliste EFTA riikide suhtes, kes ei ole menetlusega otseselt seotud, ja kes esitavad märkusi pärast järelevalve- ja kohtulepingu 3. protokolli II osa artikli 6 lõikes 1 osutatud ametliku uurimismenetluse alustamist, alates uurimismenetluse alustamisteate avaldamisest Euroopa Liidu TeatajaEMP osas ja EMP-kaasandes.

6.   Kõik tähtaja pikendamise taotlused peavad olema põhjendatud ja kirjalikult esitatud tähtaega kinnitava osapoole määratud aadressil vähemalt kaks tööpäeva enne tähtaja lõppu.

Artikkel 9

Intressimäära fikseerimise meetod

1.   Kui eriotsuses ei sätestata teisiti, kehtestatakse järelevalve- ja kohtulepingu 3. protokolli I osa artikli 1 lõikega 3 vastuolus oleva riigiabi tagastamiseks iga kalendriaasta kohta fikseeritud aastane intressimäär. See arvutatakse pankadevaheliste viie aasta valuutatehingute vahetuskursside (eelneva aasta septembri, oktoobri ja novembri) keskmise põhjal, millele lisatakse 75 baaspunkti. Nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel võib komisjon ühe või mitme EFTA riigi määra suurendada rohkem kui 75 baaspunkti.

2.   Kui pankadevaheliste valuutatehingute vahetuskursside viie aasta viimase kolme kuu keskmine, millele on lisatud 75 baaspunkti, erineb rohkem kui 15 % riigiabi tagastamisel kehtivast intressimäärast, arvutab amet intressimäära ümber. Uus määr kehtib ameti ümberarvestusele järgneva kuu esimesest päevast. Amet teatab ümberarvestusest ja selle kohaldamiskuupäevast EFTA riikidele kirja teel.

3.   Intressimäär määratakse kindlaks iga EFTA riigi jaoks eraldi või kahe või enama EFTA riigi jaoks ühiselt.

4.   Usaldusväärsete või võrdväärsete andmete puudumisel või erandjuhtudel võib amet tihedas koostöös kõnealuse EFTA riigi või riikidega määrata riigiabi tagastamise intressimäära ühe või enama EFTA riigi jaoks erineva meetodi alusel ja talle kättesaadava teabe põhjal.

Artikkel 10

Avaldamine

Amet avaldab kehtivad ja varasemad asjaomased riigiabi tagastamise intressimäärad Euroopa Liidu Teataja EMP osas ja EMP-kaasandes ning teadmiseks Internetis.

Artikkel 11

Intressi arvutamise meetod

1.   Kohaldatakse intressimäära, mis kehtis sellel kuupäeval, kui ebaseaduslik abi anti esmakordselt selle saaja käsutusse.

2.   Intressimäära rakendatakse liitintressina kuni abi tagastamise kuupäevani. Varasemal aastal kogunenud intressilt arvutatakse intressi igal järgneval aastal.

3.   Punktis 1 nimetatud intressimäära rakendatakse kogu aja jooksul kuni tagastamise päevani. Kui tagastamise päevast on ebaseadusliku abi esmakordsest andmisest saaja käsutusse möödunud rohkem kui viis aastat, arvutatakse intressimäär uuesti iga viie aasta kohta, võttes aluseks määrad, mis kehtivad ümberarvutamise päeval.

Artikkel 12

Läbivaatamine

Amet vaatab EFTA riikidega nõu pidades käesoleva otsuse kohaldamise läbi nelja aasta jooksul selle jõustumisest alates.

Artikkel 13

Ameti riigiabi suuniste osade aegumine

Ameti riigiabi suuniseid (eelkõige peatükid 3–8, 32 ja 34), (9) mis võivad erineda käesoleva otsuse sätetest, muutuvad kehtetuks pärast käesoleva otsuse jõustumist.

Artikkel 14

Jõustumine ja kohaldamine

1.   Otsus on adresseeritud Islandi Vabariigile, Liechtensteini Vürstiriigile ja Norra Kuningriigile.

2.   Käesolev otsus jõustub ameti poolt otsuse vastuvõtmisele järgneval päeval.

3.   Artikleid 2–4 kohaldatakse teatiste puhul, mis on ametile edastatud viie kuu jooksul pärast käesoleva otsuse vastuvõtmist.

4.   Artikleid 5–7 kohaldatakse aastaaruannete puhul, mis hõlmavad alates 1. jaanuarist 2003 antud abi.

5.   Artiklit 8 kohaldatakse iga tähtaja puhul, mis on kindlaks määratud, kuid ei ole otsuse jõustumise kuupäevaks lõppenud.

6.   Artikleid 9 ja 11 kohaldatakse iga tagastamisotsuse puhul, millest teatatakse pärast otsuse jõustumise kuupäeva.

7.   Käesolev otsus on autentne inglise keeles.

Brüssel, 14. juuli 2004

EFTA järelevalveameti nimel

president

Hannes HAFSTEIN

kolleegiumi liige

Einar M. BULL

----

(1)  Edaspidi: “EMP leping”.

(2)  Edaspidi: “järelevalve- ja kohtuleping”.

(3)  Järelevalve- ja kohtulepingu 3. protokoll, mida muutsid EFTA riigid 10. detsembril 2001. Muudatused jõustusid 28. augustil 2003.

(4)ELT L 140, 30.4.2004, lk 1.

(5)EÜT L 83, 27.3.1999, lk 1.

(6)ELT C 115, 30.4.2004, lk 1.

(7)  3. juuni 1971. aasta nõukogu määrus (EMÜ, EURATOM) nr 1182/71, millega määratakse kindlaks ajavahemike, kuupäevade ja tähtaegade suhtes kohaldatavad eeskirjad (EÜT L 124, 8.6.1971, lk 1).

(8)  3. juuni 1971. aasta nõukogu määrus (EMÜ, EURATOM) nr 1182/71, millega määratakse kindlaks ajavahemike, kuupäevade ja tähtaegade suhtes kohaldatavad eeskirjad; avaldatud EÜT L 124, 8.6.1971, lk 1, EMP lepingusse inkorporeeritud EMP lepingu XVI lisa punkti 6 põhjal.

(9)  Niivõrd, kui käesoleva otsuse artiklite 9 kuni 11 sätted kohalduvad EFTA riikidele üksnes pärast käesoleva otsuse jõustumist teavitatud ebaseadusliku abi tagastamise korraldustele, kehtib EFTA riikide poolt enne nimetatud kuupäeva teavitatud tagastamise korralduste täitmisel järelevalveameti riigiabi suuniste 34. peatükk, mis käsitleb ebaseadusliku riigiabi tagastamise korral kohaldatavaid intressimäärasid.

----

I LISA

STANDARDVORM RIIGIABIST TEATAMISEKS JÄRELEVALVE- JA KOHTULEPINGU 3. PROTOKOLLI I OSA ARTIKLI 1 LÕIKE 3 KOHASELT NING EBASEADUSLIKKU RIIGIABI KÄSITLEVA TEABE ESITAMISEKS

Käesolevat vormi kasutavad EFTA riigid uutest abikavadest ja individuaalsest abist teatamiseks järelevalve- ja kohtulepingu 3. protokolli I osa artikli 1 lõike 3 kohaselt. Õiguskindluse huvides kasutatakse seda ka ameti teavitamiseks meetmetest, mida ei käsitleta abina.

EFTA riikidel palutakse käesolevat vormi kasutada ka siis, kui amet nõuab väidetava ebaseadusliku abi kohta põhjalikku teavet.

Vorm koosneb kolmest osast:

Palun pöörake tähelepanu sellele, et valesti täidetud vormi käsitatakse puudulikuna ja teatis võidakse tagasi saata. Täidetud vormi edastab asjaomase EFTA riigi esindus või EMP kooskõlastamisüksus ametile paberil. See adresseeritakse ameti konkurentsi ja riigiabi direktoraadile.

Kui EFTA riik soovib ära kasutada teistes riigiabile kohaldatavates eeskirjades sätestatud erimenetlusi, tuleb teatise koopia saata ka ameti konkurentsi ja riigiabi direktoraadi direktorile.

I OSA

ÜLDTEAVE

TEATISE STAATUS

Kas käesolevas vormis edastatud teave seondub jängnurega:

Allpool palun märkige põhjused, miks teatist esitav EFTA riik leiab, et meede ei kujuta endast EMP lepingu artikli 61 lõike 1 tähenduses riigiabi. Täitke palun käesoleva vormi asjakohased osad ja esitage kõik vajalikud tõendavad dokumendid.

Meede ei kujuta endast riigiabi, kui EMP lepingu artikli 61 lõikes 1 sätestatud üks tingimustest ei ole täidetud. Esitage palun täielik hinnang meetme kohta, pidades silmas järgmisi kriteeriume ja keskendudes eelkõige sellele kriteeriumile, mida teie arvates ei ole täidetud:

1.   Toetuse andja

1.1.   Asjaomane EFTA riik ...

1.2.   Asjaomane piirkond (asjaomased piirkonnad) (vajaduse korral) ...

1.3.   Vastutav ametiasutus ...

Vastutav kontaktisik

Nimi: ...

Aadress: ...

Telefon: ...

Faks: ...

E-post: ...

1.4.   Vastutav kontaktisik esinduse või EMP kooskõlastusüksuse juures

Nimi: ...

Telefon: ...

Faks: ...

E-post: ...

1.5.   Kui soovite, et amet edastaks koopia EFTA riikidele saadetud ametlikust kirjavahetusest ka teistele riigisisestele ametiasutustele, märkige nende nimi ja aadress.

Nimi: ...

1.6.   Märkige EFTA riik, mille soovite lisada ameti saadetud kirjavahetuse saajate hulka.

2.   Abi

2.1.   Abi nimetus (individuaalse abi korral abisaaja äriühingu nimi)

...

2.2.   Abi eesmärgi lühikirjeldus.

Märkige peamine eesmärk ja vajaduse korral lisaeesmärk või -eesmärgid:

Kava – Individuaalne abi (4)

2.3.1.   Kas teatis on seotud abikavaga?  Jah  Ei

2.3.2.   Kas teatis on seotud individuaalse abiga?  Jah  Ei

Kui jah, tehke rist sobivasse kasti.

2.3.3.   Kas teatis on seotud individuaalse abiga või kavaga, millest on teatatud erandeid käsitleva määruse kohaselt? Kui jah, tehke sobivasse kasti rist.

3.   Riiklik õiguslik alus

3.1.   Nimetage rakendussätted ja nende viiteallikad ning muu riiklik õiguslik alus.

3.2.   Nimetage teatisele lisatud dokument (dokumendid)

3.3.   Kui tegu on lõpliku tekstiga, siis kas see sisaldab klauslit, mille kohaselt saab abiandev asutus abi anda ainult pärast seda, kui amet on abi kinnitanud (meetmete rakendamiskeeld)?

4.   Abisaajad

4.1.   Abisaaja(te) asukoht

4.2.   Abisaaja(te) tegevusala(d)

4.3.   Individuaalse abi korral

Abisaaja nimi: ...

Abisaaja liik: ...

Töötajate arv: ...

Aastakäive: ...

Aastabilanss ...

Sõltumatus ...

(Lisage deklaratsioon, mis on kooskõlas väikesi ja keskmise suurusega ettevõtteid käsitleva EÜ Komisjoni soovitusega, (13) või esitage mõni muu tõend eespool esitatud kriteeriumide kohta):

...

...

...

4.4.   Abikava puhul

Abisaaja liik

Abisaajate hinnanguline arv

5.   Abi maht / aastane kulu

Individuaalse abi korral märkige kõigi asjaomaste meetmete üldmaht: ...

Kava korral märkige eelarve ettenähtud aastane maht ja üldmaht (omavääringus): ...

Maksumeetmete puhul märkige maksusoodustustest tingitud hinnanguline maksude alalaekumine aastas ja kokku ajavahemikul, mida teatis hõlmab: ...

Kui eelarvet ei võeta vastu igal aastal, täpsustage millist perioodi see hõlmab: ...

Kui teatis käsitleb olemasoleva kava muutmist, kajastage teatises esitatud kavas tehtavate muudatuste mõju eelarvele:

...

...

6.   Abi vorm ja rahastamisvahendid

Täpsustage abisaajale antud abi vorm (kui see on vajalik, siis iga meetme kohta)

Iga abimeetme puhul kirjeldage palun täpselt selle kohaldamisreegleid ja -tingimusi, eelkõige toetuse määra, toetuse maksustamist ja kas abi antakse kindlate objektiivsete kriteeriumide täitmise korral automaatselt (kui jah, märkige see kriteerium) või kas abi andvad ametiasutused kasutavad oma kaalutlusõigust.

...

...

Täpsustage abi rahastamine: kui abi ei rahastata riigi/piirkonna/haldusüksuse üldeelarvest, selgitage, kuidas seda rahastatakse:

7.   Kestus

7.1.   Individuaalse abi korral

Märkige kuupäev, millal abi jõustatakse (Kui abi antakse osakaupa, märkige iga osa eraldamise kuupäev)

...

Vajaduse korral märkige abimeetme kestus

...

7.2.   Kava korral

Märkige kuupäev, millest alates võib abi anda ...

Märkige viimane kuupäev, milleni abi võib anda ...

Kui abi kestus ületab kuut aastat, näidake palun miks on pikem ajavahemik kava eesmärkide saavutamiseks hädavajalik: ...

...

8.   Erinevat liiki abide kumulatsioon

Kas samade abikõlblike kulude katmiseks saab abi liita teiste kohalike, riiklike ja ühenduse kavade alusel antava abiga?

Kui jah, kuidas tagatakse kumulatsioonireeglite järgimine:

...

9.   Ametisaladus

Kas teatis sisaldab konfidentsiaalset teavet, mida ei tohi avaldada kolmandatele isikutele?

Kui jah, märkige, millised osad on konfidentsiaalsed, ja selgitage, miks:

...

...

Kui ei, avaldab amet oma otsuse EFTA riigilt luba küsimata.

10.   Abi kokkusobivus

Palun täpsustage, milline olemasolevatest riigiabi suhtes kohaldatavatest eeskirjadest moodustab abi kinnitamiseks sõnaselge õigusliku aluse (vajaduse korral iga meetme kohta) ja täitke III osas toodud asjaomane täiendava teabe leht.

Kui olemasolevad riigiabi suhtes kohaldatavad eeskirjad ei anna sõnaselget alust selles vormis esitatud abi kinnitamiseks, esitage palun põhjendatud kaalutlus, miks võib abi pidada EMP lepinguga kokkusobivaks, viidates EMP lepingu kohaldatavatele eranditele (artikli 59 lõige 2, artikli 61 lõike 2 punkt a või b, artikli 61 lõike 3 punktid a, b ja c) ja teistele erisätetele, mis käsitlevad transporti.

11.   Täitmata tagastamiskorraldused

Kui tegemist on individuaalse abiga, kas mõni potentsiaalne abisaaja on saanud riigiabi, mille kohta amet on esitanud tagastamiskorralduse, mida ei ole täidetud?

Kui jah, esitage palun üksikasjad:

...

...

12.   Muu teave

Palun märkige siia igasugune muu teave, mida peate riigiabi eeskirjades käsitletud meetme(te) hindamisel asjakohaseks.

13.   Manused

Siin loetlege palun kõik teatisele lisatud dokumendid ja esitage nende paberkoopiad või otselingid asjaomastele dokumentidele internetis.

14.   Deklaratsioon

Kinnitan, et käesolevas vormis, selle lisades ja manustes esitatud teave on mulle teadaolevatel andmetel täpne ja täielik.

Allkirjastamise aeg ja koht ...

Allkiri:

Allkirjastanud isiku nimi ja ametikoht

II OSA

EUROOPA LIIDU TEATAJAS AVALDATAV KOKKUVÕTLIK TEAVE

III OSA

TÄIENDAVA TEABE LEHT

Täidetakse vajaduse korral, olenevalt asjaomase abi liigist.

III.1 OSA

TÄIENDAVA TEABE LEHT – VÄIKESTE JA KESKMISE SUURUSEGA ETTEVÕTETE ABI

Täiendava teabe lehte tuleb kasutada EMP ühiskomitee 25. juuni 2002. aasta otsusega nr 88/2002. (18) EMP lepingusse lisatud määruse (EÜ) nr 70/2001 (19) artikli 6 kohasest igasugusest individuaalsest abist teatamiseks. Seda tuleb õiguskindluse huvides kasutada ka ameti teavitamiseks igasugusest individuaalsest abist või kavast.

1.   Individuaalse abi või kava liik

Kas individuaalne abi või kava on seotud

2.   Abi esialgseks investeeringuks

2.1.   Kas abi põhikapitali investeerimiseks on seotud

2.2.   Kas abi arvutatakse protsendina

Abi osatähtsus

2.4.1.   Artikli 61 lõike 3 punkti c ja artikli 61 lõike 3 punkti a kohased väljapoole abisaavaid piirkondi jäävate investeerimisprojektide objektid on

Kui suur on investeerimisprojektide abi brutoosatähtsus? ...

Täpsustage: ...

2.4.2.   Artikli 61 lõike 3 punkti c ja artikli 61 lõike 3 punkti a kohased abisaavasse piirkonda jäävate investeerimisprojektide objektid on

Kui suur on investeerimisprojektide abi brutoosatähtsus? ...

Täpsustage: ...

3.   Abi kumuleerumine

3.1.   Kui suur on kumuleerunud abi ülemmäär? ...

Täpsustage: ...

4.   Eritingimused töökohtade loomise abile

4.1.   Kas abi andmisel on tagatud, et abi töökohtade loomiseks on seotud algsete investeeringutega materiaalsesse ja mittemateriaalsesse varasse?

4.2.   Kas abi andmisel on tagatud, et abi töökohtade loomiseks on seotud töökohtade loomisega kolme aasta jooksul investeerimisest alates?

Kui üks kahest eelnevast küsimusest on saanud eitava vastuse, selgitage, kuidas kavatsevad ametiasutused neid nõudeid täita.

...

4.3.   Kas loodud tegelike töökohtade arv asjaomases käitises suureneb eelnenud kaheteistkümne kuu keskmisega võrreldes?

4.4.   Kas abi andmisel on tagatud, et abikõlblikus piirkonnas loodud töökohti säilitatakse vähemalt viis aastat?

Kui jah, millised on tagatised? ...

4.5.   Kas abi andmisel on tagatud, et võrdlusperioodil kaotatud töökohtade arv on lahutatud sama perioodi jooksul loodud töökohtade arvust?

5.   Suuremat abi saavate piirkondade investeerimisprojektide eritingimused

5.1.   Kas abi antakse tingimusel, et abisaaja annab koguinvesteeringu rahastamiseks vähemalt 25 % ja kõnealune summa on igasuguse abi hulgast välja arvatud?

5.2.   Kuidas tagatakse algsete investeeringute (nii materiaalsesse kui ka mittemateriaalsesse põhivarasse) abi tingimuse täitmine, mille kohaselt investeeringut ei võeta välja vähemalt viie aasta jooksul?

...

...

6.   Abi nõustamiseks ja muudeks teenusteks

6.1.   Kas abikõlblikud kulud piirduvad

6.2.   Märkige abi brutoosatähtsuse ülemmäär. ...

Kui abi brutoosatähtsus ületab 50 %, näidake üksikasjalikult, miks on vaja abi sellist osatähtsust.

...

...

6.3.   Märkige abi kumuleerumise ülemmäär. ...

7.   Abi vajalikkus

7.1.   Kas abi korral nähakse ette abitaotluse esitamine enne projektiga alustamist?

7.2.   Kui ei, kas EFTA riik on võtnud vastu õigusnormid, millega antakse seaduslik õigus abi saamiseks objektiivsete kriteeriumide kohaselt, ilma et EFTA riik peaks täiendavalt kasutama oma kaalutlusõigust?

8.   Muu teave

Märkige siia muu teave, mida peate EMP ühiskomitee 25. juuni 2002. aasta otsusega nr 88/2002 (22) EMP lepingusse lisatud määruses (EÜ) nr 70/2001 käsitletud asjaomaste meetmete hindamisel asjakohaseks.

III.2 OSA

TÄIENDAVA TEABE LEHT – KOOLITUSABI

Täiendava teabe lehte tuleb kasutada EMP ühiskomitee 25. juuni 2002. aasta otsusega nr 88/2002 (23) EMP lepingusse lisatud määruse (EÜ) nr 68/2001 (24) artikli 5 kohasest individuaalsest abist teatamiseks. Seda tuleb õiguskindluse huvides kasutada ka ameti teavitamiseks igasugusest individuaalsest abist või kavast.

1.   Individuaalse abi või kava ulatus

1.1.   Kas abi andmine meretranspordi valdkonnale on ette nähtud?

Kui jah, vastake järgnevatele küsimustele.

Kas koolitatav on pardal mittekooseisuline töötaja ega ole laevapere tegevliige?

Kas koolitus toimub EMP riikides registreeritud laevade pardal?

1.2.   Kui suur on abi brutoosatähtsus? Täpsustage.

...

...

2.   Abikava või individuaalse abi liik

Kas kava või individuaalne abi on seotud

2.1.   erikoolitusega:  Jah  Ei

Kui jah, siis kirjeldage erikoolitusega seotud meedet. ...

...

2.2.   üldkoolitusega:  Jah  Ei

Kui jah, siis kirjeldage üldkoolitusega seotud meedet. ...

...

2.3.   abiga ebasoodsas olukorras töötajate koolitamiseks:  Jah  Ei

Kui jah, siis kirjeldage ebasoodsas olukorras olevate töötajatega seotud meedet. ...

...

Abi osatähtsus

Abi üldkoolituseks

Kui jah, siis täpsustage, kui suur on brutoosatähtsus

Kui jah, siis täpsustage, kui suur on ebasoodsas olukorras töötajate koolituse abi osatähtsus: ...

Kui jah, siis täpsustage, kui suur on brutoosatähtsus

Kui jah, siis täpsustage, kui suur on ebasoodsas olukorras töötajate koolituse abi osatähtsus: ...

Abi erikoolituseks

Kui jah, siis täpsustage, kui suur on brutoosatähtsus

Kui jah, siis täpsustage, kui suur on ebasoodsas olukorras töötajate koolituse abi osatähtsus: ...

Kui jah, siis täpsustage, kui suur on brutoosatähtsus

Kui jah, siis täpsustage, kui suur on ebasoodsas olukorras töötajate koolituse abi osatähtsus: ...

3.   Abikõlblikud kulud

Millised kulud on abikava kohaselt või individuaalse abi jaoks abikõlblikud?

Programmi alusel antud ajutise individuaalse abi korral esitage kõikide abikõlblike kulude kohta läbipaistvad ja liigendatud dokumentaalsed tõendid.

...

...

4.   Kumuleerumine

Kas kavas ettenähtud või individuaalne abi võib kumuleeruda?

Kui jah, kas selline kumuleerumine võib ületada EMP ühiskomitee 25. juuni 2002. aasta otsusega nr 88/2002 (25) EMP lepingusse lisatud määruse nr 68/2001 artiklis 4 sätestatud abi osatähtsust?

5.   Muu teave

Märkige siia muu teave, mida peate EMP ühiskomitee 25. juuni 2002. aasta otsusega nr 88/2002 (25) EMP lepingusse lisatud määruses (EÜ) nr 68/2001 käsitletud asjaomaste meetmete hindamisel asjakohaseks.

III.3 OSA

TÄIENDAVA TEABE LEHT – TÖÖHÕIVEALANE ABI

Täiendava teabe lehte tuleb kasutada EMP ühiskomitee 20. juuni 2003. aasta otsusega nr 83/2003 (26) EMP lepinguss lisatud määruse (EÜ) nr 2204/2002 (27) artikli 9 kohasest igasugusest individuaalsest abist või abikavast teatamiseks. Seda tuleb õiguskindluse huvides kasutada ka ameti teavitamiseks igasugusest individuaalsest abist või kavast. Seda täiendava teabe lehte tuleb kasutada ka transpordivaldkonda jäävast tööhõivealasest abist teatamiseks (mida antakse väikeseid ja keskmise suurusega ettevõtteid käsitleva määruse (28) artikli 4 lõike 6 või ameti piirkondliku abi suuniste kohaselt).

1.   Töökohtade loomine

1.1.   Kas abi osatähtsuse arvutamisel on arvestatud loodud töökohtade palgakulusid kahe aasta jooksul?

Kas väikeste ja keskmise suurusega ettevõtetele luuakse töökohti väljapool EMP lepingu artikli 61 lõike 3 punkt c ja artikli 61 lõike 3 punkt a kohaseid abisaavaid piirkondi või valdkondi?

Kui jah, täpsustage brutoosatähtsuse määr.

...

...

Kas töökohti luuakse EMP lepingu artikli 61 lõike 3 punkt c ja artikli 61 lõike 3 punktí a kohastes abisaavates piirkondades või valdkondades?

1.2.1.   Kas abi määratakse osatähtsusena standardsete võrdluskulude kohaselt?

Kas abi maksustatakse?

Kui suur on abi netoosatähtsus?

...

Kas seepärast, et abi või abikava saab kohaldada ka väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete suhtes, suurendatakse selle ülemmäära?

Kui jah, täpsustage, kui suur on brutomääras väljendatud suurenemine. ...

...

1.2.2.   Kas abi saaja peab tegema omafinantseeringu, mille eest toetust ei maksta ja mis moodustab vähemalt 25 % abikõlblikest kuludest?

1.2.3.   Kas suurte ettevõtete puhul on abi saamise eelduseks töökohtade säilitamine vähemalt kolme aasta jooksul?

Kas väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete puhul on abi saamise eeldus see, et piirkondliku abi saamiseks kehtestatud piirkondades või valdkondades asuvaid töökohti säilitatakse vähemalt kaks aastat?

Kui jah, siis kuidas tagatakse algse investeeringuga seotud või sidumata abi saamiseks töökohtade säilitamine kahe või kolme aasta jooksul?

1.2.4.   Kas loodud töökohtade tõttu suureneb eelnenud 12 kuu keskmisega võrreldes nii asjaomase käitise kui ka asjaomase ettevõtte töötajate arv?

1.2.5.   Kas tööle võetud uutel töötajatel ei ole kunagi tööd olnud, nad on töö kaotanud või eelmist tööd kaotamas?

1.2.6.   Kas kava puhul tuleb abitaotlus esitada enne asjaomaste töökohtade loomist?

Kui ei, kas siis EFTA riik on võtnud vastu õigusnormid, millega antakse seaduslik õigus abi saamiseks objektiivsete kriteeriumide alusel, ilma et EFTA riik peaks täiendavalt kasutama oma kaalutlusõigust?

1.2.7.   Kas juhul, kui töökohti luuakse materiaalsesse ja immateriaalsesse põhivarasse investeerimise projekti elluviimiseks kolme aasta jooksul investeeringu tegemisest alates (väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete puhul on kolm aastat lühim ajavahemik), tuleb abitaotlus esitada enne investeerimisprojekti alustamist?

2.   Ebasoodsas olukorras olevate või puudega isikute töölevõtmine

2.1.   Kas abi osatähtsuse arvutamisel arvestatakse loodud töökohtade palgakulusid ühe aasta jooksul?

Kas ebasoodsas olukorras olevate ja puudega inimeste töölevõtmisega seotud kogu abi brutoosatähtsus ületab vastavalt 50 % või 60 %?

2.2.   Kas töölevõtmise tulemusena suureneb asjaomase käitise töötajate arv?

Kui ei, kas ametikoht või kohad on vabanenud vabatahtliku lahkumise, vanaduspensionile jäämise, tööaja vabatahtliku lühendamise või töötaja üleastumisest tingitud seaduspärase töölt vabastamise, mitte aga koondamise tõttu?

2.3.   Kas abi piirdub artikli 2 punktis f nimetatud ebasoodsas olukorras olevate töötajatega?

2.4.   Kas abi piirdub artikli 2 punktis g nimetatud puudega töötajatega?

Kui abi ei piirdu artikli 2 punktides f ja g nimetatud ebasoodsas olukorras olevate ja puudega töötajatega, selgitage üksikasjalikult, miks peaks teie arvates töötajate sihtkategooriaid käsitama ebasoodsas olukorras olevatena. ...

...

3.   Puudega töötajate töölevõtmise lisakulud

3.1.   Kas abi on seotud üksikute puudega inimeste töölevõtmise ja lisakuludega selle tõttu?

Kui jah, näidake, et artikli 6 lõike 2 tingimused on täidetud. ...

...

3.2.   Kas abi on seotud kaitstud töökohaga?

Kui jah, näidake, et abi ei ületa asjaomase käitise ehitamise, sisseseadmise või laiendamise kulusid ning haldus- ja transpordikulusid puudega töötajate töölevõtmise tõttu. ...

...

4.   Kumuleerumine

4.1.   Kas artiklites 4, 5 ja 6 määratud abi ülemmäärasid kohaldatakse olenemata sellest, et abi rahastatakse täielikult riigisisestest vahenditest või osaliselt ühenduse programmidest, milles EFTA riigid osalevad?

4.2.   Kas uute töökohtade loomiseks ettenähtud abi, millest teatatakse, tohib palgakulude puhul kumuleeruda EMP lepingu artikli 61 lõikes 1 määratletud muu riigiabi või muude vahenditega ühenduse programmidest, milles EFTA riigid osalevad?

Kui jah, kas abi kumuleerumise tulemusel tohib abi osatähtsus ületada artikli 4 lõigetes 2 ja 3 määratud abi osatähtsust (ebasoodsas olukorras ja puudega töötajate abi arvesse võtmata)?

4.3.   Kas kõnealuse määruse artiklis 4 nimetatud abi töökohtade loomiseks, millest teavitatakse, tohib kumuleeruda EMP lepingu artikli 61 lõikes 1 määratletud muu riigiabiga sellise investeeringu korral, millega loodud töökohad on seotud ja mis ei ole töökohtade loomise ajal veel lõpetatud või mis lõpetati töökohtade loomisele eelneva kolme aasta jooksul?

Kui jah, kas siis kumuleerunud abi osatähtsus ületab asjaomast piirkondliku investeerimisabi ülemmäära, mis on kindlaks määratud piirkondlikku investeerimisabi käsitlevates suunistes ja ameti igale EFTA riigile kehtestatud kaardil või EMP ühiskomitee 25. juuni 2002. aasta otsusega nr 88/2002 EMP lepingusse lisatud määruses (EÜ) nr 70/2001, mis reguleerib vabastust, kehtestatud ülemmäära? (29)

4.4.   Kas artiklites 5 ja 6 sätestatud ebasoodsas olukorras ja puudega isikute töölevõtmise abi tohib samade palgakulude korral kumuleeruda artikli 4 kohaselt töökohtade loomise abiga ja/või vahenditega ühenduse programmidest, milles EFTA riigid osalevad?

Kui jah, kuidas siis tagatakse, et kõnealuse kumuleerumise tulemusel ei ületa abi brutoosatähtsus 100 % palgakuludest ajavahemikul, milleks töötaja või töötajad on tööle võetud?

4.5.   Kas määruse artiklites 5 ja 6 sätestatud ebasoodsas olukorras ja puudega isikute töölevõtmise abi tohib samade palgakulude korral muudel eesmärkidel kui töökohtade loomiseks määruse artikli 4 kohaselt kumuleeruda muu riigiabi ja/või vahenditega ühenduse programmidest, milles EFTA riigid osalevad?

Kui jah, selgitage, millised on “muud eesmärgid”. ...

Kui jah, kas siis on tagatud, et kõnealuse kumuleerumise tulemusel ei ületa abi brutoosatähtsus 100 % palgakuludest ajavahemikul, milleks töötaja või töötajad on tööle võetud?

5.   Muu teave

Märkige siia muu teave, mida peate asjakohaseks EMP ühiskomitee 20. juuni 2003. aasta otsusega EÜ nr 83/2003 (30) EMP lepingusse lisatud määruses (EÜ) nr 2204/2002 käsitletud asjaomaste meetmete hindamisel.

III.4 OSA

TÄIENDAVA TEABE LEHT – PIIRKONDLIK ABI

Täiendava teabe lehte tuleb kasutada ameti riigiabi suuniste kohasest igasugusest individuaalsest abist või abikavast teatamiseks. (31)

Käesolevat lisa ei saa siiski kasutada uutest piirkondliku abi kaartidest teavitamiseks. Väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete. (32) ning tööhõiveabi (33) grupierandeid käsitlevate määruste reguleerimisalasse kuuluv individuaalne abi või kavad on loomulikult vabastatud teatamiskohustusest. Seepärast palutakse EFTA riikidel selgeks teha oma teatise reguleerimisala; kui see hõlmab nii suuri ettevõtteid kui ka väikesi ja keskmise suurusega ettevõtteid, võivad nad abi kinnitamist taotleda ainult esimese osas.

Piirkondlik abi on suuniste kohaselt abi erivorm, sest see on mõeldud konkreetsetel piirkonnale. Piirkondlik abi on mõeldud vähemsoodsate piirkondade arendamiseks, mis soodustab investeeringute ja töökohtade loomisega jätkusuutlikkust.

Piirkondliku abi korral võib EMP lepingu kokkusobimatuse põhimõttest teha erandeid üksnes juhul, kui on tagatud sellest tulenevate konkurentsikahjustuste ja arengueeliste tasakaal.

1.   Abikava või individuaalse abi liik

Abikava või individuaalne abi on seotud

1.4.   Abi antakse:

Kui abi antakse iga üksikjuhtumi korral eraldi, esitage järgitavate kriteeriumide lühikirjeldus ja lisage koopia abi andmiseks kohaldatavate haldusnormide kohta.

...

...

...

1.5.   Kas abi andmise puhul järgitakse abi andmise ajal kehtiva piirkondliku abi kaardi kohaseid piirkondlikke ülemmäärasid, sealhulgas neid, mis tulenevad mitut valdkonda hõlmava raamprogrammi meetmetest? (34)

Kas kava hõlmab viidet kehtivatele piirkondliku abi kaartidele?

Kui jah, täpsustage. ...

...

2.   Abi alginvesteeringuks (35)

2.1.   Kas abikava hõlmab investeeringuid põhikapitali või töökohtade loomiseks ning on seotud

2.2.   Kas abi antakse tingimusel, et abisaaja annab koguinvesteeringu rahastamiseks vähemalt 25 % ja kõnealune summa on igasuguse abi hulgast välja arvatud?

2.3.   Kas abi puhul nähakse ette abitaotluse esitamist enne projekti alustamist?

Kui mõni neist punktidest eespool on täitmata, selgitage, miks ja kuidas kavatsevad ametiasutused järgida neid tingimusi.

...

...

Kas abikavas määratakse abi suurus suhtena võrdlushinda?

Kas abi maksustatakse?

Kui suur on abi brutoosatähtsus?

...

Milliste näitajate alusel abi osatähtsus arvutatakse?

...

Märkige laenude liigid, mille eest garantiid võib anda ja määratud tasud (vrd eelmise punktiga).

...

...

...

Milline on viivise määr? ...

Esitage teave, mille alusel arvutatakse garantiidena antava abi osatähtsus, sealhulgas kestus, osa ja maht.

...

...

...

2.5.   Kas asendusinvesteeringud jäävad kavast välja? (37)

Kui ei, palutakse ametiasutustel täita tegevusabi osa.

2.6.   Kas raskustes olevate ettevõtete abistamine (38) ja/või finantsalane ümberstruktureerimine jäävad kavast välja?

Kui sellele küsimusele vastatakse eitavalt, kas siis teavitatakse eraldi suurele ettevõttele investeeringuks antavast abist ümberstruktureerimise ajal?

Kas kava kohased abikõlblikud kulud on seotud

Kas investeeringu väärtus arvutatakse protsendina järgmiste mõjurite põhjal: (39)

Kirjeldage lühidalt. (40)

...

...

...

Kas sellise käitise ostmise korral, milleks investeerimisabi ette on nähtud, on tagatud, et asjaomane käitis ei kuulu raskustes olevate ettevõtete hulka?

Kas on tagatud, et varade omandamiseks minevikus antud abi on piirkondliku abi juhendi punkti 4.5. kohaselt arvesse võetud või maha arvatud?

Kas on tagatud, et tehingud toimuvad turu tingimuste kohaselt?

Kui ühele eelnevatest küsimustest vastati eitavalt, selgitage, kuidas kavatsevad ametiasutused järgida vajalikke tingimusi.

...

...

...

Investeeringute väärtus arvutatakse kulude põhjal järgmise tehnoloogiasiirdega seotud vara omandamiseks:

Kirjeldage lühidalt. (41)

...

...

...

Kas kavas on klausel, mille kohaselt abikõlblikud kulud immateriaalsesse põhivarasse investeerimiseks ei tohi suurte ettevõtete puhul ületada 25 % normikohasest alusest?

Kui ei, siis selgitage, miks ja kuidas kavatsevad ametiasutused kõnealust nõuet järgida. ...

...

...

Kas kavaga tagatakse, et suurte ettevõtete puhul

Kui ükski neist tingimustest ei ole kavas sõnaselgelt kajastatud, esitage selle põhjused ja kuidas ametiasutused kavatsevad tagada, et abikõlblikud immateriaalsed varad jäävad abisaavasse piirkonda ja neid ei siirata teistesse piirkondadesse, mis sellest kasu saaks.

...

...

...

Kuidas tagatakse, et täidetakse alginvesteeringuks (nii materiaalsesse kui ka immateriaalsesse põhivarasse) ettenähtud abi tingimus, mille kohaselt investeeringut ei võeta välja vähemalt viie aasta jooksul?

...

...

...

2.8.   Kui abi algse investeeringu tegemiseks on seotud tööhõiveabiga, kas siis ametiasutus tagab kumulatsioonireeglite järgimise?

...

Abi alginvesteeringuga seotud töökohtade loomiseks

2.9.1.   Kas meetmega tagatakse, et abi töökohtade loomiseks on seotud algsete investeeringute projekti elluviimisega?

Kas meetmega tagatakse, et töökohad luuakse kolme aasta jooksul investeeringu tegemisest alates?

Kui ühele eelnevatest küsimustest vastati eitavalt, siis selgitage, kuidas kavatsevad ametiasutused kõnealuseid nõudeid järgida.

...

...

...

Kui investeering ei ole seotud uue käitise loomisega, selgitage, millist võrdlusperioodi kasutatakse loodud töökohtade arvu leidmiseks.

...

...

...

2.9.2.   Kas meetmega tagatakse, et töökohtade loomine tähendab konkreetse käitise töötajate arvu suurenemist perioodi keskmisega võrreldes?

Kas meetmega tagatakse, et võrdlusperioodi jooksul kaotatud töökohad arvatakse sama perioodi jooksul loodud töökohtade arvust maha? (42)

Kui ühele eelnevatest küsimustest vastatakse eitavalt, siis selgitage, kuidas kavatsevad ametiasutused kõnealuseid nõudeid järgida.

...

...

...

2.9.3.   Kas abi arvutatakse

Selgitage, milliseid näitajaid abi osatähtsuse arvutamiseks kasutatakse.

...

...

...

2.9.4.   Kas meetmega tagatakse, et loodud töökohti säilitatakse vähemalt viis aastat?

...

...

3.   Tegevusabi

3.1.   Milline on tegevusabi osa piirkondlikus arengus?

...

...

...

3.2.   Millist struktuurilist halvemust püütakse tegevusabiga heastada?

...

...

...

3.3.   Kuidas tagatakse, et abi laad ja määr on võrdelised ebasoodsate tingimustega, mida üritatakse leevendada?

...

...

...

3.4.   Mida on tehtud abi järkjärguliseks vähendamiseks ja ajaliseks piiratuseks?

...

...

...

4.   Äärealade või väikese rahvastikutihedusega piirkondade eriküsimused

Kui abi järk-järgult ei vähendata ja ajaliselt ei piirata, siis täpsustage, kas järgmised tingimused on täidetud.

4.1.1.   Kas abi toob kasu äärealale või väikese rahvastikutihedusega piirkonnale?

4.1.2.   Kas abi on ette nähtud täiendavate veokulude osaliseks hüvitamiseks?

Esitage tõendid täiendavate kulude ja nende määra kindlakstegemiseks kasutatava arvutusmeetodi kohta. (43)

...

...

...

Märkige, kui suur on abi ülemmäär (“abi ühe kilomeetri kohta” või “abi ühe kilomeetri ja abi ühe massiühiku kohta”) ja täiendavate kulude protsent, mille ulatuses abi antakse.

...

...

...

5.   Kava kohaldamisala

5.1.   Kas kava kohaldatakse transpordivaldkonnas?

Kui vastus sellel küsimusele on jaatav, kas siis on kavas sätestatud, et transpordivahendid (vallasvara) on abikõlblikest investeerimiskuludest välja arvatud? (44)

6.   Valdkondlike ja mitut valdkonda hõlmavate raamprogrammide sätetest kinnipidamine

6.1.   Kas kava järgib erisätteid, näiteks keeldu anda abi terasesektorile (45) ja/või sünteeskiudude toomiseks (46)?

6.2.   Pärast 1. jaanuari 2003. aastal antud abi kohta: kas kava näeb ette 2002. aastal mitut valdkonda hõlmava raamprogrammi punkti 26A alapunkti 3.1 sätestatud eraldi teatamise kohustuse järgimist? (47)

6.3.   Enne 1. jaanuari 2004. aastal antud abi kohta: kas kavas on säte, mille kohaselt ulatuslikele investeerimisprojektidele antavast igasugusest abist tuleb teavitada eraldi?

Kui ühele neist küsimustest vastati eitavalt, selgitage, kuidas kavatsevad ametiasutused täita vajalikke tingimusi.

...

...

7.   Muu teave

Märkige siia muu teave, mida peate EFTA järelevalveameti piirkondliku riigiabi juhendi alusel asjaomaste meetmete hindamisel asjakohaseks.

III.5 OSA

TÄIENDAVA TEABE LEHT – ABI MITUT VALDKONDA HÕLMAVA RAAMPROGRAMMI ALUSEL (48)

Täiendava teabe lehte tuleb kasutada mitut valdkonda hõlmava raamprogrammi alusel ulatuslikele investeerimisprojektidele antavast piirkondlikust abist teavitamiseks. (49)

1.   Täiendavad andmed abisaajate kohta

Projekti investeeriva(te) äriühingu(te) struktuur

1.1.1.   Abisaaja

1.1.2.   Kui abisaaja on projekti rahastava(te)st ettevõtja(te)st või abi saava(te)st ettevõtja(te)st erinev juriidiline isik, selgitage erinevusi.

...

...

...

1.1.3.   Esitage andmed abisaaja emakontserni kohta ning kirjeldage iga emaettevõtja kontsernistruktuuri ja omandistruktuuri.

...

...

...

Esitage projekti investeeriva(te) äriühingu(te) viimase kolme majandusaasta kohta järgmised andmed.

1.2.1.   Käive kogu maailmas, käive EMPs, käive asjaomastes EFTA riikides: ...

...

1.2.2.   Kasum pärast maksustamist ja rahavoog (konsolideeritud alusel): ...

...

1.2.3.   Tööhõive kogu maailmas, EMPs ja asjaomastes EFTA riikides: ...

...

1.2.4.   Müügituru jagunemine asjaomases EFTA riigis, ülejäänud EMP territooriumil ja väljaspool EMP territooriumi: ...

...

1.2.5.   Viimase kolme aasta auditeeritud raamatupidamisaruanded ja majandusaasta aruanded: ...

...

Kui investeering tehakse olemasolevasse tootmisrajatisse, esitage kõnealuse üksuse viimase kolme majandusaasta kohta järgmised andmed.

1.3.1.   Kogukäive: ...

1.3.2.   Kasum pärast maksustamist ja rahavoog: ...

1.3.3.   Tööhõive: ...

1.3.4.   Müügituru jagunemine: asjaomases EFTA riigis, EMP ülejäänud territooriumil ja väljaspool EMP territooriumi: ...

2.   Abi

Esitage iga abi kohta järgmine teave.

Summa

2.1.1.   Toetuse nominaalsumma ning toetuse bruto- ja netoekvivalent: ...

2.1.2.   Kas abimeede maksustatakse ettevõtte tulumaksuga (või mõne muu otsese maksuga)? Kui osaliselt, siis mil määral? ...

2.1.3.   Esitage pakutud abi täielik maksegraafik. Pakutud riigiabi paketi kohta esitage järgmised andmed:

...

...

Abimeetmete kirjeldus:

2.2.1.   Kas abipakett hõlmab veel määratlemata meetmeid?

Kui jah, palun täpsustage: ...

...

2.2.2.   Milliseid eespool nimetatud meetmeid ei käsitleta riigiabina? Esitage põhjendus(ed).

...

...

...

Rahastamine ühenduse vahenditest (EIP, ESTÜ vahendid, Euroopa Sotsiaalfond, Euroopa Regionaalarengu Fond, muud allikad)

2.3.1.   Kas mõningaid eespool nimetatud meetmetest kaasrahastatakse ühenduse programmidest? Selgitage.

...

...

...

2.3.2.   Kas samale projektile taotletakse lisatoetust muudest Euroopa või rahvusvahelistest rahastamisasutustest?

Kui jah, siis mil määral? ...

3.   Toetatav projekt

3.1.   Projekti kestus (uue tootmise kavandatav alguskuupäev ning aasta, millal tootmine saavutab eeldatavalt täisvõimsuse): ...

...

Projekti kirjeldus

3.2.1.   Täpsustage projekti liik ja kas tegemist on uue käitise rajamise, olemasoleva võimsuse laiendamise või mõne muu projektiga.

...

...

...

3.2.2.   Kirjeldage projekti lühidalt.

...

...

...

...

Projektikulude jaotus

3.3.1.   Esitage projekti kestuse ajal investeeritavate ja kulumina maha arvestatud kapitalikulude kogusumma.

...

...

...

3.3.2.   Esitage investeerimisprojektiga seotud kapitalikulude ja muude kulude üksikasjalik jaotus.

...

...

...

3.4.   Projekti kogumaksumuse rahastamine

...

...

...

4.   Toote- ja turukirjeldus

Projektiga hõlmatud too(de)te kirjeldus:

4.1.1.   Täpsustage toetatavas tootmisrajatises pärast investeeringut toodetav toode või tooted ning asjaomane allharu või -harud, kuhu toode või tooted kuuluvad (märkida PRODCOM-kood, teenusesektorite puhul CPA-nomenklatuur).

...

...

...

4.1.2.   Millist toodet või tooteid uus toode asendab? Kui asendatavaid tooteid ei valmistata samas tootmisrajatises, märkige nende praegune tootmiskoht.

...

...

...

4.1.3.   Millist muud toodet või tooteid saab valmistada samade uute vahendite abil väheste lisakuludega või lisakuludeta?

...

...

...

Tootmisvõimsus

4.2.1.   Määrake projekti mõju abisaaja olemasolevale koguvõimsusele EMPs (ka kontserni tasandil) iga vaatlusaluse toote või toodete puhul (ühikutes aasta kohta investeerimise algusaastale eelneval aastal ja projekti lõpetamisaastal).

...

...

...

4.2.2.   Esitage kõigi EMP tootjate prognoositav koguvõimsus iga asjaomase toote kohta.

...

...

...

Andmed turu kohta

4.3.1.   Esitage andmed vaatlusaluse toote või toodete tarbimise kohta viimasel kuuel majandusaastal. Võimaluse korral lisage vastuse illustreerimiseks teiste allikate koostatud statistika.

...

...

...

4.3.2.   Esitage vaatlusaluse toote või toodete tarbimise arenguprognoos järgmiseks kolmeks majandusaastaks. Võimaluse korral lisage vastuse illustreerimiseks sõltumatute allikate koostatud statistika.

...

...

...

4.3.3.   Kas asjaomane turuosa väheneb ja miks?

...

...

...

4.3.4.   Abisaaja või kontserni, kuhu abisaaja kuulub, turuosade prognoos (väärtusena) investeerimise algusaastale eelneval aastal ja projekti lõpetamisaastal.

...

...

5.   Muu teave

Märkige muu teave, mida peate mitut valdkonda hõlmava raamprogrammi alusel asjaomaste meetmete hindamisel asjakohaseks.

III.6.a OSA

TÄIENDAVA TEABE LEHT – ABI UURIMIS- JA ARENDUSTEGEVUSEKS: ABIKAVAD

Täiendava teabe lehte tuleb kasutada uurimis- ja arendustegevuseks antavat abi käsitlevate ameti riigiabi suuniste kohasest igasugusest abikavast teavitamiseks. (50) Seda tuleb kasutada ka niisugustele väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele uurimis- ja arendustegevuseks antavast abist teavitamiseks, mida ei ole väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete grupierandi määruses käsitletud. (51)

1.   Uurimisetapp

Uurimis- ja arendustegevuse abikõlblikud etapid

1.1.   Teostatavuse uuringud:  Jah  Ei

Kui jah, siis millisele uurimisetapile uuring viitab?

Kui jah, tooge näiteid suuremate projektide kohta. ...

...

1.2.   Alusuuring:  Jah  Ei

Kui jah, tooge näiteid suuremate projektide kohta. ...

...

1.3.   Tööstusuuring:  Jah  Ei

Kui jah, tooge näiteid suuremate projektide kohta. ...

...

1.4.   Konkurentsieelne arendustegevus:  Jah  Ei

Kui jah, tooge näiteid suuremate projektide kohta. ...

...

1.5.   Väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete patenditaotlused ja nende uuendamine:  Jah  Ei

Kui jah, siis millist uurimistegevuse etappi need käsitlevad?

2.   Täiendav teave abisaaja kohta

2.1.   Kõrgkoolid või uurimisasutused

Kui jah, esitage asutuste hinnanguline arv. ...

Kui jah, märkige, kas muud ettevõtted saavad abi.  Jah  Ei

Kas nimetatud kõrgkoolid ja uurimisasutused on avalikus sektoris?

2.2.   Muud (täpsustage): ...

3.   Ühised uurimisprojektid

Selleks, et amet saaks kontrollida, kas avalik-õiguslike uurimisasutuste panus uurimis- ja arendustegevuse projekti kujutab endast abi, vastake palun järgmistele küsimustele.

3.1.   Kas projekti tingimuseks on see, et avalik-õiguslikud mittetulunduslikud uurimisasutused või kõrgkoolid teevad uuringu tööstuse nimel või koostöös tööstusega?

Kui jah, täpsustage.

3.2.   Kas projekte viiakse ellu koostöös mitme ettevõttega?

Kui jah, siis millised on sellist koostööd reguleerivad tingimused? ...

...

4.   Uurimistegevus, mille tulemuse omandab riik

4.1.   Kas projektis on sätestatud, et avalik-õiguslikud asutused võivad ettevõtetelt tellida uurimis- ja arendustegevust?

Kui jah, kas selleks kasutatakse avatud pakkumismenetlust?  Jah  Ei

4.2.   Kas projektis on sätestatud, et avalik-õiguslikud asutused võivad ettevõtetelt osta uurimis- ja arendustegevust?

Kui jah, kas selleks kasutatakse avatud pakkumismenetlust?  Jah  Ei

5.   Abi liik

6.   Abikõlblikud kulud

Vajaduse korral esitage uurimistegevuse kulude jaotus abi saava ning abi mittesaava uurimis- ja arendustegevuse lõikes.

...

Esitage eelarve jaotus ettevõtete, uurimiskeskuste ja ülikoolide vahel.

...

7.   Abi osatähtsus

7.1.   Abi brutoosatähtsus

Määratlusetapp või teostatavuse uuringud: ...

Alusuuring: ...

Tööstusuuring: ...

Konkurentsieelne arendustegevus: ...

7.2.   Väikeste ja keskmise suurusega ettevõtetele patendi taotlemiseks ja selle uuendamiseks antava abi puhul märkige uurimistegevus, mille tulemusena anti esmakordselt välja asjaomane patent: ...

Planeeritud osatähtsus: ...

7.3.   Kas sama uurimis- ja arendustegevus hõlmab mitut uurimisetappi?

Kui jah, siis milliseid? ...

Milline on rakendatud abi osatähtsus: ...

7.4.   Kohaldatavad soodustused (nende olemasolu korral)

Väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele antava abi puhul märkige kohaldatav soodustus (selle olemasolu korral): ...

Kas uurimistegevused on kooskõlas ühenduse praeguse uurimistegevust ja tehnoloogia arengut käsitleva raamprogrammi käigus elluviidava konkreetse projekti või tegevuskavaga?

Kui jah, siis millist soodustus kohaldatakse? ...

Märkige ühenduse praeguse uurimistegevust ja tehnoloogia arengut käsitleva raamprogrammi käigus elluviidava konkreetse projekti või tegevuskava täpne nimetus, kasutades võimaluse korral “pakkumiskutse tunnust” või CORDISe veebilehte: www.cordis.lu).

Kas ühenduse praeguse uurimistegevust ja tehnoloogia arengut käsitleva raamprogrammi käigus elluviidava konkreetse projekti või tegevuskavaga kooskõlas olev projekt hõlmab ettevõtete ja avalik-õiguslike uurimisasutuste või vähemalt kahe sõltumatu partneri piiriülest koostööd vähemalt kahes riigis, kus projekti tulemusi laialt levitatakse ja avaldatakse?

Kui jah, siis millist soodustust kohaldatakse? ...

Kas abi määramise ajal toimub uurimis- ja arendustegevus, millele abi antakse, EMP lepingu artikli 63 lõike 3 punktides a ja c nimetatud abikõlblikes piirkondades?

Märkige kohaldatav soodustus. ...

Kui uurimistegevused ei ole ühenduse praeguse uurimistegevust ja tehnoloogia arengut käsitleva raamprogrammi käigus elluviidava konkreetse projekti või programmiga kooskõlas, selgitage, kas vähemalt üks järgmistest tingimustest on täidetud:

Kui vähemalt üks eespool nimetatud tingimustest on täidetud, märkige kohaldatav soodustus. ...

7.5.   Kui abile lisanduvad soodustused, märkige abi osatähtsuse ülemmäär, mida iga uurimisetapi korral kohaldatakse. ...

8.   Abi ergutav mõju

8.1.   Esitage teave, mis võimaldaks meil hinnata abi ergutavat mõju suurtele ettevõtetele.

...

...

8.2.   Kas kavas on sätestatud, et suurte ettevõtete korral kirjeldatakse rakendamist käsitlevas aastaaruandes abi ergutavat mõju pärast iga üksiku kava rakendamist?

9.   Rahvusvaheline külg

9.1.   Kas projektidel (kava/programm) on rahvusvahelisi külgi?

Kui jah, siis täpsustage. ...

9.2.   Kas uurimis- ja arendustegevuse projektid hõlmavad koostööd partneritega teistest riikidest?

Kui jah, siis märkige:

9.3.   Esitage partneri kogukulude jaotus: ...

10.   Juurdepääs tulemustele

Kellele kuuluvad kõnealuse uurimis- ja arendustegevuse tulemused?

...

10.1.   Kas litsentside andmine sõltub tulemustest?

...

10.2.   Kas uurimis- ja arendustegevuse tulemuste üldine avaldamine või levitamine on reguleeritud eeskirjadega?

10.3.   Kirjeldage tulemuste kasutamiseks või arenduseks kavandatud meetmeid: ...

...

10.4.   Kas riiklikult rahastatud uurimis- ja arendustegevuse projektide tulemused tuleb asjakohaste sätete alusel EMP siseselt tööstusele kättesaadavaks teha võrdsetel alustel?

11.   Teabe- ja kontrollimeetmed

11.1.   Märkige teabe- ja kontrollimeetmed, mille kasutamine tagab, et abi saavad projektid on kooskõlas asjaomaste õigusaktidega.

...

...

11.2.   Täpsustage kord, mille alusel teavitatakse ametit kohaldatavast kavast.

...

...

11.3.   Loodud või säilitatud töökohtade arv ja muu kasulik teave.

...

...

12.   Muu teave

Palun märkige muu teave, mida peate uurimis- ja arendustegevusele antavat riigiabi käsitlevate ameti suuniste alusel asjaomas(t)e meetme(te) hindamisel asjakohaseks.

III.6.b OSA

TÄIENDAVA TEABE LEHT – UURIMIS- JA ARENDUSTEGEVUSE INDIVIDUAALNE ABI

Täiendava teabe lehte tuleb kasutada uurimis- ja arendustegevuse riigiabi käsitlevate ameti suuniste kohasest igasugusest abikavast teavitamiseks. (52) Seda tuleb kasutada ka sellisest väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete uurimis- ja arendustegevuse individuaalsest abist teavitamiseks, mida ei ole väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete grupierandi määruses käsitletud. (53)

1.   Uurimisetapp

Uurimis- ja arendustegevuse abikõlblikud etapid

1.1.   Teostatavuse uuringud:  Jah  Ei

Kui jah, siis millist uurimistegevuse etappi need käsitlevad?

Kui jah, tooge näiteid suuremate projektide kohta. ...

1.2.   Alusuuring:  Jah  Ei

Kui jah, tooge näiteid suuremate projektide kohta. ...

1.3.   Tööstusuuring:  Jah  Ei

Kui jah, tooge näiteid suuremate projektide kohta. ...

1.4.   Konkurentsieelne arendustegevus:  Jah  Ei

Kui jah, tooge näiteid suuremate projektide kohta. ...

1.5.   Väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete patenditaotlused ja nende uuendamine:  Jah  Ei

Kui jah, siis millist uurimistegevuse etappi need käsitlevad?

2.   Täiendav teave abisaaja kohta

2.1.   Kõrgkoolid või uurimisasutused

Kui jah, esitage asutuste hinnanguline arv. ...

Kui jah, märkige, kas muud ettevõtted saavad abi:  Jah  Ei

Kas nimetatud kõrgkoolid ja uurimisasutused on avalikus sektoris?

2.2.   Muud (täpsustage): ...

3.   Ühised uurimisprojektid

Selleks, et amet saaks kontrollida, kas avalik-õiguslike uurimisasutuste panus uurimis- ja arendustegevuse projekti kujutab endast abi, vastake järgmistele küsimustele,

3.1.   Kas projekti tingimus on, et avalik-õiguslikud mittetulunduslikud uurimisasutused või kõrgkoolid korraldavad uuringu tööstuse nimel või koostöös tööstusega?

Kui jah, täpsustage

3.2.   Kas projektid viiakse ellu koostöös mitme ettevõttega?

Kui jah, siis millised on sellist koostööd reguleerivad tingimused? ...

...

4.   Uurimistegevus, mille tulemuse omandab riik

4.1.   Kas projektis on sätestatud, et avalik-õiguslikud asutused võivad ettevõtetelt tellida uurimis- ja arendustegevust?

Kui jah, kas selleks kasutatakse avatud pakkumismenetlust?  Jah  Ei

4.2.   Kas projektis on sätestatud, et avalik-õiguslikud asutused võivad ettevõtetelt osta uurimis- ja arendustegevust?

Kui jah, kas selleks kasutatakse avatud pakkumismenetlust?

5.   Abi liik

6.   Abikõlblikud kulud

Vajaduse korral esitage uurimistegevuse kulude jaotus abistatava ning abi mittesaava uurimis- ja arendustegevuse lõikes.

...

Esitage eelarve jaotus ettevõtete, uurimiskeskuste ja ülikoolide vahel.

...

7.   Abi osatähtsus

7.1.   Abi brutoosatähtsus

Määratlusetapp või teostatavuse uuringud: ...

Alusuuring: ...

Tööstusuuring: ...

Konkurentsieelne arendustegevus: ...

7.2.   Abi puhul väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele patendi taotlemiseks ja uuendamiseks märkige uurimistegevus, mille tulemusena anti esmakordselt välja asjaomane patent: ...

Planeeritud osatähtsus: ...

7.3.   Kas sama uurimis- ja arendustegevus hõlmab mitut uurimisetappi?

Kui jah, siis milliseid? ...

Milline on määratud abi osatähtsus: ...

7.4.   Kohaldatavad soodustused (nende olemasolu korral)

Abi korral väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele märkige kohaldatav soodustus (selle olemasolu korral). ...

Kas uurimistegevused on kooskõlas ühenduse praeguse uurimistegevust ja tehnoloogia arengut käsitleva raamprogrammi käigus elluviidava konkreetse projekti või tegevuskavaga?

Kui jah, siis milline on kohaldatav soodustus? ...

Esitage ühenduse praeguse uurimistegevust ja tehnoloogia arengut käsitleva raamprogrammi käigus elluviidava konkreetse projekti või tegevuskava täpne nimetus, kasutades võimaluse korral “pakkumiskutse tunnust” või CORDISe veebilehte: www.cordis.lu).

Kas ühenduse praeguse uurimistegevust ja tehnoloogia arengut käsitleva raamprogrammi käigus elluviidava konkreetse projekti või tegevuskavaga kooskõlas olev projekt hõlmab ettevõtete ja avalik-õiguslike uurimisasutuste või vähemalt kahe sõltumatu partneri piiriülest koostööd vähemalt kahes riigis, kus projekti tulemusi laialt levitatakse ja avaldatakse?

Kui jah, siis milline on kohaldatav soodustus? ...

Kas abi määramise ajal toimub uurimis- ja arendustegevus, millele abi antakse, EMP lepingu artikli 63 lõike 3 punktides a ja c nimetatud abikõlblikes piirkondades?

Märkige kohaldatav soodustus. ...

Kui uurimistegevused ei ole ühenduse praeguse uurimistegevust ja tehnoloogia arengut käsitleva raamprogrammi käigus elluviidava konkreetse projekti või programmiga kooskõlas, selgitage, kas vähemalt üks järgmistest tingimustest on täidetud:

Kui vähemalt üks eespool nimetatud tingimustest on täidetud, märkige kohaldatav soodustus. ...

Kui abile lisanduvad soodustused, märkige abi osatähtsuse ülemmäär, mida iga uurimisetapi korral kohaldatakse. ...

8.   Abi ergutav mõju

8.1.   Kuivõrd on uurimis-ja arendustegevuse kulud suurenenud või vähenenud?

...

8.2.   Kas abi kasutatakse abisaaja tavapärastest tegevustest erinevateks uurimis- ja arendustegevuseks?

8.3.   Kas abi kasutatakse teaduslike ja/või tehnoloogiaalaste uurimis- ja arendustegevuste alustamiseks?

8.4.   Kuidas on uurimis- ja arendustegevusega tegelevate inimeste arv muutunud?

...

8.5.   Kas loodi töökohti, mis on seotud uurimis- ja arendustegevusega?

Kui jah, siis märkige loodud töökohtade arv. ...

8.6.   Kas uurimis- ja arendustegevuse tulemusel on töökohti säilitatud?

8.7.   Kui suur on ettevõtte käive? ...

8.8.   Kas täiendavad kulud on seotud piiriülese koostööga?

8.9.   Kirjeldage uurimistöö tulemuste täielikuks või osaliseks kasutamiseks kavandatud meetmeid.

...

...

8.10.   Kas on kavas võtta meetmeid, mis võimaldavad väikestel ja keskmise suurusega ettevõtetel programmis osaleda?

Kui jah, siis milliseid? ...

8.11.   Muud ergutavad tegurid, näiteks äri- ja tehnoloogiline risk: ...

...

8.12.   Mida on uurimis- ja arendustegevusele abi ergutava mõju tagamiseks arvesse võetud suurettevõtete üksikute, turutingimustele lähedaste uurimisprojektide korral?

...

8.13.   Näidake, et abitaotlus on esitatud enne uurimis- ja arendustegevuse alustamist.

...

...

9.   Rahvusvaheline külg

9.1.   Kas projektidel (kava või programm) on rahvusvahelisi külgi?

Kui jah, siis täpsustage. ...

9.2.   Kas uurimis- ja arendustegevuse projektid hõlmavad koostööd partneritega teistest riikidest?

Kui jah, siis märkige

9.3.   Märkige partneri kogukulude jaotus: ...

...

10.   Ligipääs tulemustele

10.1.   Kellele kuuluvad kõnealused uurimis- ja arendustegevuse tulemused?

...

10.2.   Kas litsentside andmine sõltub tulemustest?

...

10.3.   Kas uurimis- ja arendustegevuse tulemuste üldine avaldamine või levitamine on reguleeritud eeskirjadega?

10.4.   Kirjeldage tulemuste järgnevaks kasutamiseks või arenduseks kavandatud meetmeid: ...

10.5.   Kas riiklikult rahastatud uurimis- ja arendustegevuse projektide tulemused tuleb asjakohaste sätete alusel EMP-siseselt tööstusele kättesaadavaks teha võrdsetel alustel?

11.   Teabe- ja kontrollimeetmed

11.1.   Märkige teabe- ja kontrollimeetmed, mille kasutamine tagab, et abi saavad projektid on kooskõlas asjaomaste õigusaktidega.

...

...

11.2.   Täpsustage kord, mille alusel ametit teavitatakse kohaldatavast kavast.

...

...

Loodud või säilitatud töökohtade arv ja muu kasulik teave:

...

...

12.   Muu teave

Märkige muu teave, mida peate uurimis- ja arendustegevuse abi käsitlevate ameti riigiabi suuniste alusel asjaomas(t)e meetme(te) hindamisel asjakohaseks.

III.7.a OSA

TÄIENDAVA TEABE LEHT – RASKUSTES OLEVATE ÄRIÜHINGUTE PÄÄSTMISABI: ABIKAVAD

Täiendava teabe lehte tuleb kasutada raskustes olevate äriühingute päästmise ja ümberkorraldamise riigiabi käsitlevate ameti suuniste kohasest päästmisabi kavast teavitamiseks. (54)

1.   Abikõlblikkus

Kas kava kohaldatakse ainult äriühingute suhtes, mis vastavad vähemalt ühele allpool toodud abikõlblikkuse tingimusele?

1.1.1.   Kas kava kohaldatakse ainult äriühingute suhtes, mis on kaotanud üle poole registreeritud kapitalist ja üle veerandi sellest kapitalist viimase 12 kuu jooksul?

1.1.2.   Kas äriühingud on piiramatu vastutusega äriühingud, mis on kaotanud üle poole äriühingu raamatupidamises näidatud kapitalist ja üle veerandi sellest kapitalist viimase 12 kuu jooksul?

1.1.3.   Kas äriühingud vastavad siseriikliku õiguse kohaselt kõiki võlakohustusi hõlmava maksejõuetusmenetluse kohaldamise tingimustele?

1.2.   Kas kava piirdub selliste raskustes olevate väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete päästmisega, mis vastavad EMP väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete määratlusele?

2.   Abi vorm

2.1.   Kas abi antakse kava alusel laenugarantiide või laenu kujul?

2.2.   Kui jah, kas siis laenu intressimäära saab võrrelda heas majanduslikus olukorras olevatelt ettevõtetelt võetava intressiga ja eelkõige ameti vastuvõetud viiteintressiga?

Esitage üksikasjalik teave.

2.3.   Kas abi kava alusel on seotud laenudega, mis tuleb tagasi maksta kaheteistkümne kuu jooksul pärast viimase osamakse tegemist kõnealusele äriühingule?

3.   Muud üksikasjad

3.1.   Kas abi andmist kava alusel saab põhjendada tõsiste sotsiaalsete raskustega? Põhjendage.

...

...

3.2.   Kas kava alusel antava abi korral on välistatud lubamatu kõrvalmõju teistele riikidele? Põhjendage.

...

...

3.3.   Selgitage, miks teie arvates piirdub abikava miinimumiga (s.t abi piirdub summaga, mida on vaja äriühingu tegevuse jätkamiseks ajavahemikul, milleks abi on lubatud. See ei tohi ületada kuute kuud).

...

...

3.4.   Kas kinnitate, et kuue kuu jooksul pärast abi andmist kiidate ümberkorraldamis- või likvideerimiskava heaks või nõuate abisaajalt laenu ning riskimakse suuruse abi väljamaksmist?

Täpsustage päästmistoimingu osana äriühingule antava abi ülemmäär. ...

...

3.5.   Esitage kogu asjakohane teave abi kohta, mida antakse päästmisabi kõlblikele ettevõtetele samal ajavahemikul.

...

...

4.   Aastaaruanne

4.1.   Kas olete kohustatud vähemalt kord aastas esitama kava rakendamise kohta aruande teabega, mis on täpsustatud ameti juhendis ühtsete aruannete kohta?

4.2.   Kas olete kohustatud esitama kõnealustes aruannetes lisaks abisaavate äriühingute loetelule vähemalt järgmist teavet:

5.   Muu teave

Märkige muu teave, mida peate raskustes olevate äriühingute päästmise ja ümberkorraldamise riigiabi käsitlevate ameti suuniste alusel asjaomas(t)e meetme(te) hindamisel asjakohaseks.

III.7.b OSA

TÄIENDAVA TEABE LEHT – RASKUSTES OLEVATE ÄRIÜHINGUTE INDIVIDUAALNE PÄÄSTMISABI

Täiendava teabe lehte tuleb kasutada raskustes olevate äriühingute päästmise ja ümberkorraldamise riigiabi käsitlevate ameti suuniste kohasest individuaalsest päästmisabist teavitamiseks. (56)

1.   Abikõlblikkus

1.1.   Kas ettevõte on piiratud vastutusega äriühing, mis on kaotanud üle poole osa- või aktsiakapitalist ja üle veerandi sellest kapitalist viimase 12 kuu jooksul?

1.2.   Kas ettevõte on piiramatu vastutusega äriühing, mis on kaotanud üle poole äriühingu raamatupidamises näidatud kapitalist ja üle veerandi sellest kapitalist viimase 12 kuu jooksul?

1.3.   Kas äriühingud vastavad riigisisese õiguse kohaselt kõiki võlakohustusi hõlmava maksejõuetusmenetluse kohaldamise tingimustele?

Kui olete mõnele eespool esitatud küsimusele vastanud jaatavalt, siis lisage palun asjaomased dokumendid (viimane kasumiaruanne koos bilansiga või kohtu otsus alustada äriühingu uurimist riigisisese äriühinguõiguse kohaselt).

Kui te olete kõikidele eespool esitatud küsimustele vastanud eitavalt, siis esitage palun tõendid selle kohta, et äriühing on raskustes ja päästmisabi kõlblik.

1.4.   Millal äriühing loodi? ...

1.5.   Mis ajast alates äriühing tegutseb? ...

1.6.   Kas äriühing kuulub suuremasse kontserni?

Kui vastus oli jaatav, esitage kõik andmed kontserni kohta (organisatsiooniline ülesehitus liikmetevahelisi sidemeid näidates ning üksikasjalikud andmed kapitali ja hääleõiguse kohta) ja esitage tõendid, et raskused on ainult äriühingusisesed ega tulene kontsernisisesest omavolilisest kulude paigutusest ning on nii tõsised, et kontsern ei saa neist ise üle.

1.7.   Kas äriühing (või kontsern, kuhu ta kuulub) on varem päästmisabi saanud?

Kui jah, esitage kõik üksikasjad (kuupäev, summa, vajaduse korral viide ameti varasemale otsusele jne).

...

...

2.   Abi vorm

2.1.   Kas abi antakse kava alusel laenugarantiide või laenu kujul? Esitage ka asjakohaste dokumentide koopiad.

2.2.   Kui jah, kas siis laenu intressimäär on võrreldav heas majanduslikus olukorras olevatelt ettevõtetelt võetava intressiga ja eelkõige ameti vastuvõetud viiteintressiga?

Esitage üksikasjalik teave.

2.3.   Kas abi kava alusel on seotud laenudega, mis tuleb tagasi maksta kaheteistkümne kuu jooksul pärast viimase osamakse tegemist kõnealusele äriühingule?

3.   Muud üksikasjad

3.1.   Kas abi kava alusel saab põhjendada tõsiste sotsiaalsete raskustega? Põhjendage.

...

3.2.   Kas kava alusel antava abi korral on välistatud lubamatu kõrvalmõju teistele riikidele? Põhjendage.

...

3.3.   Selgitage, miks teie arvates piirdub abikava miinimumiga (s.t abi piirdub summaga, mida on vaja äriühingu tegevuse jätkamiseks ajavahemikul, milleks abi on lubatud). Võrdlus tuleb teha kuue järgmise kuu likviidsusplaani ning viimase 12 kuu tegevus- ja finantseerimiskulude põhjal.

...

...

3.4.   Kas olete kohustatud esitama ametile kuue kuu jooksul pärast päästmisabi meetme määramist ümberkorraldamis- või likvideerimiskava või tõendi laenu täieliku tagasimaksmise ja/või garantii lõppemise kohta?

4.   Muu teave

Märkige muu teave, mida peate raskustes olevate äriühingute päästmise ja ümberkorraldamise riigiabi käsitlevate ameti suuniste alusel asjaomas(t)e meetme(te) hindamisel asjakohaseks.

III.8.a OSA

TÄIENDAVA TEABE LEHT – RASKUSTES OLEVATE ÄRIÜHINGUTE ÜMBERKORRALDAMISABI: ABIKAVAD

Täiendava teabe lehte tuleb kasutada raskustes olevate äriühingute päästmise ja ümberkorraldamise riigiabi käsitlevate ameti suuniste kohasest ümberkorraldamisabi kavast teavitamiseks. (57)

1.   Abikõlblikkus

Kas kava kohaldatakse ainult äriühingute suhtes, mis vastavad vähemalt ühele allpool toodud abikõlblikkuse tingimusele?

1.1.1.   Kas kava kohaldatakse ainult äriühingute suhtes, mis on kaotanud üle poole oma registreeritud kapitalist ja üle veerandi sellest kapitalist viimase 12 kuu jooksul?

1.1.2.   Kas äriühingud on piiramatu vastutusega äriühingud, mis on kaotanud üle poole äriühingu raamatupidamises näidatud kapitalist ja üle veerandi sellest kapitalist viimase 12 kuu jooksul?

1.1.3.   Kas äriühingud vastavad riigisisese õiguse kohaselt kõiki võlakohustusi hõlmava maksejõuetusmenetluse kohaldamise tingimustele?

1.2.   Kas kava piirdub selliste raskustes olevate väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete ümberkorraldamisega, mis vastavad EMP väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete määratlusele?

2.   Elujõulisuse taastamine

Tuleb rakendada ümberkorraldamiskava, mis tagab elujõulisuse taastamise. See peaks sisaldama vähemalt järgmist teavet.

2.1.   Turuülevaatest tulenevate erinevate turueelduste esitlemine.

2.2.   Põhjus(t)e analüüs selle kohta, miks äriühing raskustesse sattus.

2.3.   Äriühingu kavandatav tulevikustrateegia ja kuidas see taastab elujõulisuse.

2.4.   Mitmesuguste kavandatud ümberkorraldamismeetmete üksikasjalik kirjeldus ja ülevaade nende maksumusest.

2.5.   Erinevate meetmete rakendamise ajakava ning ümberkorraldamiskava täieliku rakendamise lõpptähtaeg.

2.6.   Teave äriühingu tootmisvõimsuse ja eelkõige selle kasutamise ning vähendamise kohta.

2.7.   Ümberkorraldamise rahastamise täpne kirjeldus, sealhulgas

2.8.   Järgmise viie aasta hinnangulised kasumiaruanded ning kapitali hinnanguline tasuvus ja erinevatel stsenaariumidel põhinev tundlikkusanalüüs.

2.9.   Ümberkorraldamiskava autori (autorite) nimi (nimed) ja kava koostamise kuupäev.

3.   Põhjendamatu konkurentsi kahjustamise vältimine

Kas kavas on sätestatud, et abisaaja äriühing ei tohi ümberkorraldamiskava kohaldamise jooksul võimsust suurendada?

4.   Vajaliku miinimumini piiratud abi

Kirjeldage, kuidas tagatakse, et abi kava alusel piirdub vajaliku miinimumiga.

5.   Ühekordse abi põhimõte

Kas on tagatud, et äriühingud saavad ümberkorraldamisabi ainult üks kord kümne aasta jooksul?

Kõikidest juhtudest, kus seda põhimõtet ei järgita, tuleb teavitada eraldi.

6.   Abi määr

6.1.   Täpsustage äriühingule ümberkorraldamistoimingu osana antava abi ülemmäär. ...

6.2.   Esitage kogu asjakohane teave abi kohta, mida antakse ümberkorraldamisabi kõlblikutele äriühingutele.

...

7.   Aastaaruanne

7.1.   Kas kinnitate, et esitate vähemalt kord aastas kava rakendamise kohta aruande teabega, mis on täpsustatud ameti juhendis ühtsete aruannete kohta?

7.2.   Kas kinnitate, et esitate kõnealustes aruannetes lisaks abisaavate äriühingute loetelule vähemalt järgmist teavet:

8.   Muu teave

Palun märkige muu teave, mida peate raskustes olevate äriühingute päästmise ja ümberkorraldamise riigiabi käsitlevate ameti suuniste alusel asjaomas(t)e meetme(te) hindamisel asjakohaseks.

III.8.b OSA

TÄIENDAVA TEABE LEHT – RASKUSTES OLEVATE ÄRIÜHINGUTE INDIVIDUAALNE ÜMBERKORRALDAMISABI

Täiendava teabe lehte tuleb kasutada raskustes olevate äriühingute päästmise ja ümberkorraldamise riigiabi käsitlevate ameti suuniste kohasest individuaalsest ümberkorraldamisabist teavitamiseks. (59)

1.   Abikõlblikkus

1.1.   Kas ettevõte on piiratud vastutusega äriühing, mis on kaotanud üle poole osa- või aktsiakapitalist ja üle veerandi sellest kapitalist viimase 12 kuu jooksul?

1.2.   Kas ettevõte on piiramatu vastutusega äriühing, mis on kaotanud üle poole äriühingu raamatupidamises näidatud kapitalist ja üle veerandi sellest kapitalist viimase 12 kuu jooksul?

1.3.   Kas äriühing vastab riigisisese õiguse kohaselt kõiki võlakohustusi hõlmava maksejõuetusmenetluse kohaldamise tingimustele?

Kui olete mõnele eespool esitatud küsimusele vastanud jaatavalt, siis lisage asjaomased dokumendid (viimane kasumiaruanne koos bilansiga või kohtu otsus alustada äriühingu uurimist riigisisese äriühinguõiguse kohaselt).

Kui olete kõikidele eespool esitatud küsimustele vastanud eitavalt, siis esitage tõendid selle kohta, et ettevõte on raskustes ja on ümberkorraldamisabi kõlblik.

1.4.   Millal äriühing asutati? ...

1.5.   Mis ajast alates äriühing tegutseb? ...

1.6.   Kas äriühing kuulub suuremasse kontserni?

Kui vastus oli jaatav, esitage palun kõik andmed kontserni kohta (organisatsiooniline ülesehitus liikmetevahelisi sidemeid näidates ning üksikasjalikud andmed kapitali ja hääleõiguse kohta) ja esitage tõendid, et raskused on ainult äriühingusisesed ega tulene kontsernisisesest omavolilisest kulude paigutusest ning on nii tõsised, et kontsern ei saa neist ise üle.

1.7.   Kas äriühing (või kontsern, kuhu ta kuulub) on varem ümberkorraldamisabi saanud?

Kui jah, esitage kõik üksikasjad (kuupäev, summa, vajaduse korral viide ameti varasemale otsusele nr xx/xx/COL jne). ...

2.   Ümberkorraldamise kava

Esitage koopia turuülevaatest (turgude ülevaatest), kus raskustes olev äriühing tegutseb, lisades turuülevaate teinud organisatsiooni nime. Turuülevaates tuleb eeskätt esitada järgmine teave.

2.1.1.   Toote ja geograafilise turu (turgude) täpne määratlus.

2.1.2.   Äriühingu peamiste konkurentide nimed ja nende osa maailma-, EMP või siseturust.

2.1.3.   Äriühingu turuosa areng viimastel aastatel.

2.1.4.   Hinnang üldise tootmisvõimsuse ja nõudluse kohta EMP tasandil ning järeldus ülevõimsuse olemasolu kohta turul.

2.1.5.   Prognoosid turu arengusuundumuste, summaarse tootmisvõimsuse ja hindade kohta EMPs järgmisel viiel aastal.

Lisage palun ümberkorraldamiskava. See peab sisaldama vähemalt järgnevat teavet:

2.2.1.   Turuülevaatest tulenevate erinevate turueelduste esitlemine.

2.2.2.   Põhjus(t)e analüüs, miks äriühing raskustesse sattus.

2.2.3.   Äriühingu kavandatav tulevikustrateegia ja kuidas see taastab äriühingu elujõulisuse.

2.2.4.   Mitmesuguste kavandatud ümberkorraldamismeetmete üksikasjalik kirjeldus ja ülevaade nende maksumusest.

2.2.5.   Erinevate meetmete rakendamise ajakava ning ümberkorraldamise kava täieliku rakendamise lõpptähtaeg.

2.2.6.   Teave äriühingu tootmisvõimsuse ja eelkõige selle kasutamise ning vähendamise kohta.

2.2.7.   Ümberkorraldamise rahastamise täpne kirjeldus, sealhulgas

2.2.8.   Järgmise viie aasta hinnangulised kasumiaruanded ning kapitali hinnanguline tasuvus ja erinevatel stsenaariumidel põhinev tundlikkusanalüüs.

2.2.9.   Ümberkorraldamise kava autori (autorite) nimi (nimed) ja kava koostamise kuupäev.

2.3.   Kirjeldage EMP tasandil konkurentsi kahjustava mõju leevendamiseks kavandatud kompensatsioonimeetmeid.

2.4.   Esitage kogu asjakohane teave abi (kava alusel või ilma kavata) kohta, mis antakse ümberkorraldamisabi saavale äriühingule enne ümberkorraldamise lõppemist.

3.   Muu teave

Palun märkige muu teave, mida peate raskustes olevate äriühingute päästmise ja ümberkorraldamise riigiabi käsitlevate ameti suuniste alusel asjaomas(t)e meetme(te) hindamisel asjakohaseks.

III.9 OSA

TÄIENDAVA TEABE LEHT – AUDIOVISUAALSE TOODANGU VALMISTAMISE ABI

Täiendava teabe lehte tuleb kasutada kinematograafiateoste ja muude audiovisuaalsete teoste loomise abist teavitamiseks. (60)

1.   Abikava

1.1.   Palun kirjeldage võimalikult täpselt abi eesmärki ja kohaldamisala, vajaduse korral iga meetme kohta.

1.2.   Kas abist saab vahetult kasu kultuuriteos (kino või televisioon)?

1.3.   Kas mõnes õigusaktis on säte, mis tagab, et abi antakse kultuuri toetamiseks?

...

...

1.4.   Kas abi toetab tööstuslikku investeeringut?

2.   Abikõlblikkuse tingimused

2.1.   Märkige kavandatud abi abikõlblikkuse tingimused ...

Abisaajad

2.2.1.   Kas kavas eristatakse abisaajate kategooriaid (nt füüsiline või juriidiline isik, sõltuv või sõltumatu filmitootja või ringhäälinguorganisatsioon jne)?

...

2.2.2.   Kas kavas eristatakse abisaajaid kodakondsuse või elukoha järgi?

...

2.2.3.   Kui tegevus toimub EMP riigi territooriumil, kas siis peavad abisaajad vastama ka mõnele muule tingimusele lisaks sellele, et neid peab esindama püsiv esindus? Pange tähele, et asukoht peab olema määratud EMP riigi territooriumi, mitte nimetatud riigi osaga.

...

2.2.4.   Kui abi on maksustatud, kas siis tuleb abisaajal täita muid kohustusi ja tingimusi lisaks sellele, et maksustatav kasum peab asuma EMP riigi territooriumil?

...

3.   Territoriaalne hõlmatus

3.1.   Kas mõnes õigusaktis on sätestatud kohustused, et kulutusi tuleb teha EMP riigi territooriumil või selle ühes osas.

...

3.2.   Kas abikõlblikkuse tingimus on minimaalne territoriaalne hõlmatus?

3.3.   Kas nõutav territoriaalne hõlmatus arvutatakse filmi üldeelarve või abi määra põhjal?

3.4.   Kas territoriaalse hõlmatuse tingimust kohaldatakse tootmiseelarve teatavate konkreetsete punktide suhtes?

3.5.   Kas abi absoluutsummat saab võrdeliselt kohandada EFTA riigi territooriumil tehtud kulutustega?

3.6.   Kas abi osatähtsus on otseselt seotud tegeliku territoriaalse hõlmatusega?

3.7.   Kas abi saab võrdeliselt kohandada nõutava territoriaalse hõlmatusega?

4.   Abikõlblikud kulud

4.1.   Täpsustage kulud, mida abi summa määramisel võidakse arvesse võtta. ...

4.2.   Kas abikõlblikud kulud on vahetult seotud kinematograafiateose või audiovisuaalse teose loomisega?

5.   Abi osatähtsus

5.1.   Näidake, kas kavas kasutatakse keeruka ja väikese eelarvega filmi mõistet abi saamiseks, mille osatähtsus ületab 50 % tootmiseelarvest.

...

5.2.   Kui jah, siis märkige filmide kategooriad, mida see mõiste hõlmab.

...

5.3.   Palun märkige, kas abiga võib liita teisi abikavasid (“abi kumuleerumine”) või teisi abi käsitlevaid sätteid. Kui jah, siis kuidas on kumulatsioon piiratud või tagatud, et kumulatsiooni korral ei ületa abi osatähtsus selle ülemmäära.

...

6.   Kokkusobivus

6.1.   Tõendage, et abi sobib komisjoni teatise põhimõtetega, mis käsitleb kinematograafiateoste ja audiovisuaalsete teoste õiguslikke külgi.

...

...

7.   Muu teave

Märkige muu teave, mida peate asjakohaseks kinematograafiateoste ja audiovisuaalsete teoste õiguslikke külgi käsitleva teatise alusel asjaomas(t)e meetme(te) hindamisel.

III.10 OSA

TÄIENDAVA TEABE LEHT – KESKKONNAKAITSE ABI

Täiendava teabe lehte tuleb kasutada keskkonnakaitse riigiabi käsitlevate ameti suuniste kohasest abist teavitamiseks. (61)

1.   Abi eesmärk

1.1.   Milliseid keskkonnakaitsealaseid eesmärke soovitakse saavutada? Esitage kava iga osa üksikasjalik kirjeldus.

...

...

Kui kõnealust meedet on varem juba kohaldatud, siis milliseid keskkonnaalaseid tulemusi on saadud?

...

...

1.2.   Kui meede on uus, siis milliseid keskkonnaalaseid tulemusi ja mis aja jooksul oodatakse?

...

...

2.   Uute normatiividega kohanemise või olemasolevate ületamise investeerimisabi

Ühenduse uute normatiividega kohanemise abi

2.1.1.   Kas abi antakse ühenduse nende normatiivide täitmiseks, mis on vastu võetud teatamise ajaks?

Kui vastus oli jaatav, siis millised on kõnealused normatiivid?

...

...

Täpsustage kuupäev, millal EMP pädev asutus normatiivid vastu võttis: ...

Kinnitage, et abi ei anta suurtele ettevõtetele ühenduse vastuvõetud, kuid veel jõustumata normatiivide täitmiseks:

Kui ühenduse normatiivid on sätestatud direktiivis, siis millal on nende ülevõtmise tähtaeg?

...

2.1.2.   Millised on abikõlblikud kulud?

...

...

Selgitage, kuidas tagatakse, et abikõlblikud kulud piirduvad üksnes täiendavate kuludega keskkonnakaitse eesmärkidel ja kuidas võetakse arvesse investeeringu esimese viie aasta jooksul kokku hoitud kulusid.

...

...

Kuidas võetakse arvesse kasu tootmisvõimsuse võimalikust kasvust ja kõrvaltoodetest?

...

...

2.1.3.   Kui suur on kavandatud abi puhul brutoosatähtsuse ülemmäär? ...

Riigiabi ühenduse normatiivide ületamiseks või nende puudumise korral.

...

2.2.1.   Kui ühenduse normatiivid on kehtestatud, kirjeldage neid.

...

Kui ühenduse normatiive ei ole kehtestatud, kas siis on sätestatud riiklikud normatiivid?

Kui jah, lisage asjakohaste tekstide koopiad.

Kinnitage, et ettevõttele antakse abi tema tegevuse kooskõlla viimiseks riigisiseste normatiividega, mis on ühenduse normatiividest rangemad, või vastu võetud ühenduse normatiivide puudumise tõttu üksnes siis, kui ettevõte vastab kõnealustele normatiividele riigisisestes meetmetes sätestatud lõpptähtajaks.

...

Tooge näiteid abikõlblike investeeringute kohta. ...

Kui tegemist on riigisiseste normatiividega, kas need on siis rangemad kui ühenduse normatiivid?

Kui jah, siis täpsustage palun: ...

2.2.2.   Millised on abikõlblikud kulud? ...

Selgitage, kuidas tagatakse, et abikõlblikud kulud piirduvad üksnes täiendavate kuludega keskkonnakaitse eesmärkidel, ja kuidas arvestatakse investeeringu esimese viie aasta jooksul kokkuhoitud kulusid.

...

...

Kuidas võetakse arvesse kasu tootmisvõimsuse võimalikust kasvust ja kõrvaltoodetest?

...

...

2.2.3.   Esitage kavandatud meetme kohta abi brutoosatähtsuse ülemmäär. ...

Milline on kavandatud meetme tavapärane abi brutoosatähtsuse ülemmäär? ...

Kas abikavas on sätestatud soodustused ettevõtetele, mis asuvad piirkondliku riigiabi kõlblikus piirkonnas?

Kui jah, siis millised soodustused on ette nähtud? ...

Kas abikavas on sätestatud soodustused väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele?

Kui jah, esitage üksikasjad. ...

...

Kas soodustus võib kumuleeruda teiste soodustustega abistatavas piirkonnas asuvatele ettevõtetele?

Kui jah, kirjeldage kumuleerumise määra. ...

...

3.   Energeetika valdkonna investeerimisabi

Energia säästmiseks investeerimise abi

3.1.1.   Kui suur on energiasääst, mida eeldatakse abi tulemusena ajutise abi või abikava alusel?

...

Kas eeldatava säästu suurust hindab sõltumatu ekspert? Tooge näiteid abikõlblike investeeringute kohta.

...

...

3.1.2.   Kui suur on CO2 sääst, mida eeldatakse abi tulemusel ajutise abi või abikava alusel?

...

3.1.3.   Millised on abikõlblikud kulud? ...

Selgitage, kuidas tagatakse, et abikõlblikud kulud piirduvad üksnes täiendavate kuludega keskkonnakaitse eesmärkidel, ja kuidas arvestatakse investeeringu esimese viie aasta jooksul kokkuhoitud kulusid.

...

...

Kuidas võetakse arvesse kasu tootmisvõimsuse võimalikust kasvust ja kõrvaltoodetest?

...

...

Kui suur on kavandatud abi puhul brutoosatähtsuse ülemmäär? ...

Kas projektis on sätestatud soodustused ettevõtetele, mis asuvad piirkondliku riigiabi kõlblikus piirkonnas?

Kui jah, millised soodustused on ette nähtud? ...

Kas abikavas on sätestatud soodustuse väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele?

Kui jah, siis millised soodustused? ...

Kas soodustus võib kumuleeruda teiste soodustustega abistatavas piirkonnas asuvatele ettevõtetele?

Kui jah, siis milliste tingimuste korral? ...

Soojuse ja elektri ühistootmise abi

3.2.1.   Millist primaarenergia allikat kasutatakse tootmisprotsessis?

...

3.2.2.   Milline on kõnealusest meetmest tulenev kasu keskkonnale?

...

Kui energia muundamise kasutegur on eriti suur, siis esitage võrreldav keskmine.

...

Milline on abikõlblike kombineeritud elektri- ja küttejaamade väikseim energia muundamise kasutegur?

...

Kui meetmete rakendamine võimaldab energia tarbimist vähendada, siis kui palju?

...

Kas sätted töötas välja sõltumatu ekspert?

...

Kui tootmisprotsess kahjustab keskkonda vähem, siis mida ja kui palju?

...

3.2.3.   Millised on abikõlblikud kulud? ...

Millised oleksid elektri tootmise rajatise (või kütte tootmise rajatise) paigaldamise investeerimiskulud sama mahuga energiasäästliku tootmisrajatise paigaldamise korral?

...

Kuidas võetakse suuremate investeerimiskulude vähendamiseks arvesse soojuse (kui rajatis on peamiselt mõeldud energia tootmiseks) või elektrienergia müümist (vastupidisel juhul)?

...

Kas olemasoleva rajatise asendamisel saadakse kasu tootmisvõimsuse suurendamise või kulude kokkuhoiu tõttu?

...

Kuidas seda kasu arvutatakse?

...

3.2.4.   Milline on kavandatud abi brutoosatähtsuse ülemmäär? ...

Milline on kavandatud meetme tavapärane abi brutoosatähtsuse ülemmäär? ...

Kas abikavas on sätestatud soodustused ettevõtetele, mis asuvad abistatavas piirkonnas?

Kui jah, siis millised soodustused on ette nähtud? ...

Kas väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele on ette nähtud soodustusi?

Kui jah, siis esitage üksikasjad. ...

Kas soodustus võib kumuleeruda teiste soodustustega abistatavas piirkonnas asuvatele ettevõtetele?

Kui jah, siis millistel tingimustel? ...

Taastuvenergia tootmisse investeerimise abi

3.3.1.   Millised on kõnealuse energia liigid?

...

Kui investeeringute eesmärk on toota energiat kohalikule kogukonnale, piiritlege kogukond ning kirjeldage samaks otstarbeks varem kasutatud energialiike.

...

3.3.2.   Millised on abikõlblikud kulud? ...

Millised oleksid investeerimiskulud elektri tootmise rajatise paigaldamiseks sama mahuga energiasäästliku tootmisrajatise paigaldamise korral?

...

3.3.3.   Milline on kavandatud abi brutoosatähtsuse ülemmäär? ...

Kui abi võib anda kõikide abikõlblike kulude katmiseks, siis miks on selline abimäär hädavajalik?

...

Kuidas toodetud energiaga kaubeldakse, milliste turustajate kaudu ja milliste tariifidega, kui asjaolud oleksid samad?

...

Kas abikavas on sätestatud soodustused ettevõtetele, mis asuvad piirkondliku riigiabi kõlblikes piirkondades?

Kui jah, siis kui suur on soodustus? ...

Kas väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele on ette nähtud soodustusi?

Kui jah, siis märkige üksikasjad: ...

Kas soodustus võib kumuleeruda teiste soodustustega abistatavas piirkonnas asuvatele ettevõtetele?

Kui jah, siis milliste tingimuste korral? ...

Kas teatatav abi investeeringuteks võib kombineerida EMP lepingu artikli 61 lõikes 1 määratletud muu riigiabiga või muude vahenditega ühenduse programmidest, milles EFTA riigid osalevad?

Kui jah, siis järgige keskkonnakaitse abi suunistes sätestatud abi osatähtsuse ülemmäära või muul otstarbel abi korral, mille abikõlblikud kulud on samad, kõige soodsamat abi ülemmäära. ...

4.   Saastatud tööstusalade puhastamise abi

4.1.   Milline on kõnealune ala (ala kirjeldus) ja milline on saastatus?

Kas saaste olemust, määra ja ohtlikkust inimeste tervisele ning keskkonnale on hinnanud sõltumatu ekspert?

Kes? Lisage aruannete koopiad.

4.2.   Ühekordse abi puhul vastake palun järgmistele küsimustele.

Kas ala kuulub praegu avalik-õiguslikule omanikule või eraomanikule?

...

Kui ala kuulub praegu avalik-õiguslikule omanikule, kas siis ostis avaliku halduse organ ala selle puhastamiseks?

Kas ala saaste eest vastutav isik on kindlaks määratud?

Kui ei, kirjeldage lühidalt erandlikke asjaolusid, mis vabastavad saaste tekitaja vastutusest.

...

Kas saastatud ala väärtus (enne puhastamist) on määratud sõltumatu eksperdihinnanguga?

Kui suur on ala turuväärtus enne puhastamist?

...

Kui suured on puhastustöödeks arvestatud kulud? ...

Millised on esmased kulud avalik-õiguslike ametiasutuste maa ja ehitiste müümisega seotud riigiabi osa käsitlevate ameti suuniste mõistes?

...

Kas ala väärtus pärast puhastamist määrati sõltumatu eksperdihinnanguga?

Kui suur on puhastatud ala hinnanguline turuväärtus?

...

Kas avaliku halduse organil on kavas maa kolme aasta jooksul pärast selle omandamist müüa?

...

Kuidas kavatsetakse saastatud maad kasutada pärast selle puhastamist?

...

Milline on kavandatud abi ulatus?

...

Milline on kavandatud abi brutoosatähtsuse ülemmäär?

...

4.3.   Abikava puhul selgitage palun

Milline on kavandatud abi ulatus?

...

Milline on kavandatud abi brutoosatähtsuse ülemmäär? ...

Kas teie riigis on muude saastatud alade puhastamise rahastamiseks kohaldatud sarnaseid abikavasid? Selgitage, mitu ala on sarnaste abikavade alusel puhastatud ja kui suured olid selliste kavade summad?

...

...

5.   Ettevõtete ümberpaigutamise abi

5.1.   Kus asub ettevõte, mis saab kasu ümberpaigutamise abist?

...

Kui ettevõte asub Natura 2000 piirkonnas, siis milline õigusakt sätestab selle määratluse?

...

5.2.   Miks ümberpaigutamine toimub?

...

Kirjeldage põhjalikult keskkonna, sotsiaalseid või rahvatervise asjaolusid, mis tingivad ümberpaigutamise. Kas ettevõtte omanik vastutab (riigisiseste või EMP õigusaktide alusel) saaste või keskkonnaprobleemi eest?

...

...

5.3.   Kas ettevõtte ümberpaigutamist näeb ette haldus- või kohtuotsus?

Kui jah, lisage asjakohase otsuse koopia.

Kinnitage, et abisaaja järgib uues piirkonnas kohaldatavaid kõige rangemaid keskkonnanormatiive.

5.4.   Millist kasu võib ettevõte oodata mahajäänud territooriumide või rajatiste müügist, sundvõõrandamisest või rendileandmisest?

...

5.5.   Milliste kuludega tuleb arvestada mahajäänud rajatisega võrdse tootmisvõimsusega uue rajatise puhul?

...

Kas ümberpaigutamise tõttu tuleb maksta trahve territooriumi või ehitiste rendilepingu lõpetamise pärast?

...

Kas ümberpaigutamisega kaasneb uue tehnoloogia kasutuselevõtmine, mis toob tulu?

...

Kas ümberpaigutamisega kaasneb arvestuslikku tulu, mis tuleneb rajatise paremast kasutamisest?

...

Milline on kavandatud abi osatähtsuse ülemmäär? ...

6.   Väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete keskkonnaalaste nõustamisteenuste toetus

6.1.   Kes on võimalikud abisaajad?

...

Kas nad vastavad komisjoni 12. jaanuari 2001. aasta määruse (EÜ) nr 70/2001, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete riigiabi korral, lisas 1 nimetatud kõikidele tingimustele? (62)

6.2.   Kas nõustamisteenuseid osutavad välised äriühingud?

Kas välistel äriühingutel on abisaajatega finantssidemed?

Kirjeldage täpselt nõustamisteenuseid:

...

7.   Jäätmekäitluse ja energiasäästu edendamise tegevusabi

7.1.   Millised on tootmise lisakulud ja millisele osale neist kohaldatakse abi?

...

Kui abi on kahanev, täpsustage palun selle tingimused?

...

7.2.   Milline on taotletava abikava kohaldamise kavandatav kestus?

...

7.3.   Konkreetsed küsimused jäätmekäitluse edendamise abi puhul

Kuidas tagatakse, et abisaaja rahastab osutatavat teenust võrdeliselt toodetavate jäätmete koguse ja/või käitlemise kuludega?

...

Kas tööstusjäätmete käitluse abi reguleerivad EMP normatiivid?

Kui jah, siis kirjeldage. ...

Kui EMP normatiivid puuduvad, kas siis on olemas riigisisesed normatiivid?

Kui jah, siis kirjeldage. ...

Kui jah, kas riigisisesed normatiivid on rangemad kui EMP normatiivid?

Kui jah, siis kirjeldage. ...

8.   Maksuvähenduse või maksuvabastuse vormis tegevusabi

Uue maksu kehtestamine

8.1.1.   EFTA riigi kehtestatud erandid, mille puhul maksumäär on ühenduse õigusaktides kehtestatud miinimummäärast madalam

Millist maksu vähendatakse või millisest maksust vabastatakse?

...

Kuidas aitab maksustamine kaasa keskkonnakaitsele?

...

Milliseid tulemusi on maksustamisega saavutatud või tahetakse saavutada?

...

...

Miks on vaja kehtestada ühenduse õigusaktides sätestatud miinimummäärast madalamad määrad?

...

Kas maksuvähendusest kasu saavates valdkondades valitseb tugev EMP-sisene ja/või rahvusvaheline konkurents?

...

Kui palju ettevõtteid saab kasu sellest meetmest?

...

Kas kõnealused ettevõtted maksavad muid keskkonnakaitse makse?

...

8.1.2.   EFTA riigi kehtestatud maksuvähendus, mille puhul maksumäär on ühenduse õigusaktides sätestatud miinimummäärast madalam

Millist maksu vähendatakse või millisest maksust vabastatakse?

...

Kuidas aitab maksustamine kaasa keskkonnakaitsele?

...

Milliseid tulemusi on maksustamisega saavutatud või tahetakse saavutada?

...

...

Kas erandeid tehakse tingimusel, et abisaaja ettevõtja ja EFTA riik sõlmivad keskkonnakaitse parandamiseks lepingud?

Milline on nende lepingute olemus?

...

Kas lepingud on liitumiseks avatud maksumeetmest kasu saavate kõikide majandusharude ettevõtjatele?

...

Kui lepingu allkirjastamine on vabatahtlik ja maksusoodustuse saamine sellest ei sõltu, siis kui suur on maksusoodustuse saajate (eeldatav) arv, kes lepingutega ühinevad? ...

Kes tagab järelevalve ettevõtjate sõlmitud lepingute täitmise üle?

...

Milliseid sanktsioone nähakse ette, kui lepingukohustusi ei täideta?

...

Lisage kõnealuste lepingute koopiad ja kirjeldage neid üksikasjalikult.

Kui riigisisestel eeskirjadel on kõnealuste lepingutega võrreldes sama mõju, esitage eeskirjade koopiad.

Kui selliseid lepinguid ettevõtjate ja EFTA riikide vahel ei sõlmita, siis kui palju ettevõtjad tegelikult pärast maksuvähendust maksavad ja kui suur on erinevus ühenduse õigusaktides kehtestatud miinimummäärast?

...

8.1.3.   Ühenduse maksu puudumise korral kehtestatavale uuele maksule kohaldatav erand

Kas erandeid tehakse tingimusel, et ettevõtjad ja EFTA riik sõlmivad keskkonnakaitse parandamiseks vabatahtlikud või kohustuslikud lepingud?

Milline on selliste lepingute olemus?

...

Kas lepingud on liitumiseks avatud maksumeetmest kasu saavate kõikide majandusharude ettevõtjatele?

Kui lepingu allkirjastamine on vabatahtlik ja maksusoodustuse saamine sellest ei sõltu, siis kui suur on maksusoodustuse saajate (eeldatav) arv, kes lepingutega ühinevad?

...

Kes tagab ettevõtjate võetud kohustuste täitmise?

...

Milliseid sanktsioone nähakse ette, kui lepingukohustusi ei täideta?

...

Lisage võimaluse korral lepinguprojektide koopiad ja kirjeldage nende sisu.

Kui riigisisestel eeskirjadel on kõnealuste lepingutega võrreldes sama mõju, esitage eeskirjade koopiad.

Kui selliseid lepinguid ettevõtjate ja EFTA riikide vahel ei sõlmita, siis kui palju ettevõtjad tegelikult pärast maksuvähendust maksavad ja kui suur on erinevus ühenduse õigusaktides kehtestatud miinimummäärast?

...

Esitage näitajad, mis võimaldavad ametil hinnata tegelikult makstud maksude osatähtsust.

...

Kui pikk on taotletava abikava kohaldamise kavandatav kestus?

...

8.1.4.   Maksudele kohaldatavad erandid

Milline on meetmega seonduva asjaomase maksu mõju keskkonnale?

...

Millal maks kehtestati? ...

Milliste kasusaajate jaoks?

...

Kas maksumäära alandamise otsus käesoleva teatisega hõlmatud abisaajatele tehti maksu olulise tõstmise tõttu?

Kui jah, näidake asjakohase maksumäära tõusu aja jooksul hinnatingimustest sõltumata.

...

...

Kas vajadus erandite järele tekkis majandustingimuste olulise muutumise tõttu?

Kirjeldage muutust. ...

...

Kas kõnealune muutus on iseloomulik ühele EFTA riigile või toimus kõikides EFTA riikides?

...

Kui suur on maksude tõus majandustingimuste muutumise tõttu?

...

Kui pikk on kavandatava abikava, millest teavitatakse, kohaldamise kestus?

...

8.1.5.   Energiatootmise ajakohastamise maksuvabastused, mille tagajärjel tõhustatakse energiakasutust

Milliseid traditsioonilisi energiaallikaid kasutatakse energia tootmiseks?

...

Kui suur on kasutegur traditsioonilise energiatootmisega võrreldes?

...

Milliseid täiendavaid kulusid kavandatav tootmine tekitab?

...

9.   Taastuva energia tootmise tegevusabi

9.1.   Millised on kõnealuse energia liigid?

...

9.2.   Taastuva energia tootmiskulude ja turuhinna erinevuse kompenseerimise abi

Kas tegemist on uute jaamadega?  Jah  Ei

Millised on keskmised tootmiskulud ja erinevus keskmisest turuhinnast iga taastuva energiaallika puhul?

...

Kirjeldage täpset abisüsteemi ja eelkõige abisumma arvutamise meetodit

...

Kui pikk on jaamade ettenähtud amortisatsiooniperiood?

...

Näidake, et abi netonüüdisväärtus ei ületa elektrijaama või abist kasu saava elektrijaama-tüüpi jaama investeerimise kogukulude netonüüdisväärtust.

...

Kui abi antakse mitmeks aastaks, kuidas siis vaadatakse üle tootmiskulud ja turuhinnad?

...

Kas taastuvatest energiaallikatest energia tootmise jaamadel on õigus saada ka investeerimisabi?

Kui jah, siis kui suures ulatuses? ...

Kuidas võetakse tegevusabi vajaduse väljaselgitamisel arvesse investeerimisabi?

...

Kas abi sisaldab ka kapitalitasuvuse koostisosa?

Kui jah, siis mil määral? Selgitage, miks seda oluliseks peetakse. Kas biomassi valdkonnas võib abi investeeringuid ületada?

...

...

9.3.   Turumeetmete rakendamise abi

Kas tegemist on uute jaamadega?  Jah  Ei

Milline on kõnealustest taastuvatest energiaallikatest toodetud energia keskmine tootmiskulu ja selle erinevus energia keskmisest turuhinnast?

...

Kuidas meedet rakendatakse?

...

Kuidas tagatakse, et kõnealune meede ei mõjuta taastuva energia tootjaid loobuma konkurentsivõime parandamise püüdlusest?

...

Kuidas võtab meede arvesse elektrienergia importi ja eksporti?

...

Kas roheliste sertifikaatide puhul sekkub EFTA riik otseselt või kaudselt hinnakujundusse?

...

Kas EFTA riik saab soovi korral uusi sertifikaate turule tuua või neid osta?

Kas süsteem näeb kohustuste täitmata jätmise korral ette trahvide maksmist?

Kui jah, siis kuidas seda raha kogutakse, hallatakse ja kasutatakse?

...

...

Kuidas tagatakse kontroll osalevate firmade ülemäärase hüvitamise vältimiseks?

...

...

9.4.   Kokkuhoitud väliskulude alusel arvutatud tegevusabi

Kas tegemist on uute jaamadega?  Jah  Ei

Kes ja kuidas arvutab kokkuhoitud väliskulusid? Esitage põhjendatud ja võrdlev kvantitatiivne kuluanalüüs ning konkureerivate energiatootjate ettevõtteväliste kulude hinnanguline arvestus.

...

...

Kui suur on abi ülemmäär kilovatt-tunni kohta? ...

Kuidas tagatakse kontroll selle üle, et see osa abisummast, mis ületab 1. võimaluse alusel saadud abi, ka tegelikult taastuva energia allikatesse või valdkonda reinvesteeritakse?

...

10.   Soojuse ja elektri ühendatud tootmise tegevusabi

10.1.   Millist primaarenergia allikat tootmisprotsessis kasutatakse?

...

Milline on keskkonnakasu kavandatud meetmest?

...

Kui energia muundamise kasutegur on eriti kõrge, siis milline on võrreldav keskmine?

...

Kui suur on abikõlblike kombineeritud elektri- ja küttejaamade puhul energia muundamise väikseim kasutegur?

...

Kui üldse, siis mil määral arvestab meede energiatarbimise vähenemist?

...

Kas meetmeid on hinnanud sõltumatu ekspert?

...

Kui üldse, siis mille poolest ja mil määral kahjustab tootmisprotsess keskkonda vähem?

...

Millised on kavandatud abi üksikasjad?

...

Milline on toodetud energia keskmine tootmiskulu ja turuhind?

...

Kui suur on tavapärasel viisil toodetud energiaühiku keskmine turuhind?

...

Kui suur on kütte tootmisel saadud tulu soojuse ja elektrienergia ühendatud tööstuslikul tootmisel?

...

Kui abi antakse mitmeks aastaks, siis millised on tootmiskulude ja turuhindade kohandamise tingimused?

...

11.   Muu teave

Märkige muu teave, mida peate keskkonnakaitse riigiabi käsitlevate ameti suuniste alusel asjaomas(t)e meetme(te) hindamisel asjakohaseks.

III.11 OSA

TÄIENDAVA TEABE LEHT – RISKIKAPITALI ABI

Täiendava teabe lehte tuleb kasutada riigiabi ja riskikapitali käsitlevate ameti suuniste kohasest abikavast teatamiseks. (63) Kui kava on muude suuniste kohane, tuleb sellest teatada kõnealuste suuniste kohast standardvormi kasutades.

1.   Abisaaja

Kes on kava kohaselt abisaaja või abisaajad (tehke rist sobivasse ruutu või ruutudesse)?

2.   Abi vorm

2.1.   Kavas on ette nähtud järgmine meede või järgmised meetmed ja/või instrument või instrumendid (tehke rist sobivasse ruutu või ruutudesse).

2.2.   Eespool toodud meetme(te) ja/või instrumendi või instrumentide kombinatsioon ei too kaasa seda, et ettevõttele antakse kapitali ainult laenu vormis (sealhulgas allutatud laenud ja omakapitalilaenud) või muude instrumentidena, mis tagavad investorile või laenuandjale fondide või muude vahendite kaudu kindla miinimumkasumi.

Täpsustage.

...

...

...

3.   Turuprobleemid

4.   Abi peamised tunnused

4.1.   Riiklikud rahalised vahendid piirduvad eranditult või valdavalt omakapitali investeeringutega

4.2.   Kava on suunatud riskikapitalituru probleemide lahendamisele ja sellega nähakse ette ettevõtete rahastamine põhiliselt omakapitali või kvaasikapitali kaudu.

Vajaduse korral täpsustage.

...

...

...

Investeerimisotsused on suunatud kasumile ning investeerimise tulemuste ja investeerimisotsuste eest vastutavatele isikutele makstava tasu vahel on seos, mis kajastub järgmises.

4.3.1.   Investeerimisfondide puhul kajastub kasumile suunatus järgmises (tehke palun rist sobivasse ruutu või ruutudesse).

5.   Abi kumuleerumine

6.   Muu teave

Märkige muu teave, mida peate riigiabi ja riskikapitali käsitlevate ameti suuniste alusel asjaomas(t)e meetme(te) hindamisel asjakohaseks.

III.12.a. OSA TTL (64)

LENNUNDUSE RASKUSTES OLEVATE ÄRIÜHINGUTE ÜMBERKORRALDAMISABI

Lisa tuleb kasutada raskustes olevate äriühingute päästmise ja ümberkorraldamise riigiabi käsitlevate ameti suuniste (65) ja lennunduse riigiabi käsitlevate ameti suuniste (66) kohasest individuaalsest lennuliinide ümberkorraldamisabist teatamiseks.

1.   Abikõlblikkus

1.1.   Kas ettevõte on piiratud vastutusega äriühing, mis on kaotanud üle poole oma osa-või aktsiakapitalist ja üle veerandi sellest kapitalist viimase 12 kuu jooksul?

1.2.   Kas ettevõte on piiramatu vastutusega äriühing, mis on kaotanud üle poole äriühingu raamatupidamises näidatud kapitalist ja üle veerandi sellest kapitalist viimase 12 kuu jooksul?

1.3.   Kas äriühing on riigisisese õiguse alusel kõiki võlakohustusi hõlmava maksejõuetusmenetluse kohaldamise nõuete kohane?

Kui olete mõnele eespool esitatud küsimusele vastanud jaatavalt, siis lisage asjaomased dokumendid (viimane kasumiaruanne koos bilansiga või kohtu otsus alustada riigisisese äriühinguõiguse kohaselt äriühingu uurimist).

Kui olete kõikidele eespool esitatud küsimustele vastanud eitavalt, siis esitage tõendid selle kohta, et ettevõte on raskustes ja on ümberkorraldamisabi kõlblik.

1.4.   Millal äriühing asutati? ...

1.5.   Mis ajast alates äriühing tegutseb? ...

1.6.   Kas äriühing kuulub suuremasse kontserni?

Kui vastus oli jaatav, esitage kõik andmed kontserni kohta (organisatsiooniline struktuur liikmetevahelisi sidemeid näidates ning üksikasjalikud andmed kapitali ja hääleõiguse kohta) ja esitage tõendid, et raskused on ainult äriühingusisesed ega tulene kontsernisisesest omavolilisest kulude paigutusest ning on nii tõsised, et kontsern ei saa neist ise üle.

1.7.   Kas äriühing (või kontsern, kuhu äriühing kuulub) on varem saanud ümberkorraldamisabi?

Kui jah, märkige kõik üksikasjad (kuupäev, summa, vajaduse korral viide ameti varasemale otsusele nr xx/xx/COL jne). ...

2.   Ümberkorraldamise kava

Esitage koopia ülevaatest turu (turgude) kohta, kus raskustes olev äriühing tegutseb, lisades turuülevaate teinud organisatsiooni nime. Turuülevaates tuleb eeskätt esitada.

2.1.1.   Toote ja geograafilise turu (turgude) täpne määratlus.

2.1.2.   Äriühingu peamiste konkurentide nimed ja nende osa maailma-, EMP- või siseturust.

2.1.3.   Äriühingu turuosa areng viimastel aastatel.

2.1.4.   Hinnang üldise tootmisvõimsuse ja nõudluse kohta EMP tasandil ning järeldus ülevõimsuse kohta turul.

2.1.5.   Turu arengusuundumuste, summaarse tootmisvõimsuse ja hindade prognoosid EMPs järgmisel viiel aastal.

Lisage palun ümberkorraldamise kava. Abi peab moodustama osa kõikehõlmavast ümberkorraldusprogrammist, seetõttu peab teatis sisaldama vähemalt järgmist teavet:

2.2.1.   Turuülevaatest tulenevate erinevate turueelduste esitlemine.

2.2.2.   Äriühingu raskustesse sattumise põhjus(t)e analüüs.

2.2.3.   Äriühingu kavandatav tulevikustrateegia ja, kuidas see taastab äriühingu elujõulisuse.

2.2.4.   Mitmesuguste kavandatud ümberkorralduste üksikasjalik kirjeldus ja ülevaade nende maksumuse kohta.

2.2.5.   Erinevate meetmete rakendamise ajakava ning ümberkorraldamise kava täieliku rakendamise lõpptähtaeg.

2.2.6.   Teave äriühingu tootmisvõimsuse kohta ja eelkõige selle tootmisvõimsuse kasutamise ning vähendamise kohta, eeskätt juhul, kui neid on vaja äriühingu rahalise elujõulisuse ja/või olukorra taastamiseks turul.

2.2.7.   Ümberkorraldamise rahastamiskorra täpne kirjeldus, sealhulgas

2.2.8.   Järgmise viie aasta hinnangulised kasumiaruanded ning kapitali hinnanguline tasuvus ja erinevatel stsenaariumidel põhinev tundlikkusanalüüs.

2.2.9.   EFTA riigi ametiasutuste kohustus mitte anda äriühingule edasist abi.

2.2.10.   EFTA riigi ametiasutuste kohustus mitte sekkuda äriühingu juhtimisse muudel kui omandiõigusest lähtuvatel põhjustel ning võimaldada äriühingu juhtimist kaubanduspõhimõtete kohaselt.

2.2.11.   EFTA riigi ametiasutuste kohustus, mille eesmärk on piirata abi andmist ainult ümberkorraldamise kavaga ning vältida seda, et äriühing omandab ümberkorralduste ajal teiste lennuettevõtjate osalusi.

2.2.12.   Ümberkorraldamiskava autori (autorite) nimi (nimed) ja kava koostamise kuupäev.

2.3.   Kirjeldage EMP tasandil kavandatud hüvitusmeetmeid konkurentsi kahjustava mõju leevendamiseks ja eelkõige äriühingu ümberkorraldamise kava veomahu ja pakkumise vähendamise mõju konkurentidele.

2.4.   Märkige kogu asjakohane teave abi (kava alusel või kavata) kohta, mida ümberkorraldamise abi saavale äriühingule antakse enne ümberkorraldamise lõppemist.

2.5.   Märkige kõik asjakohased andmed, mis kirjeldavad taotletava meetme kavandatavaid läbipaistvuse ja kontrolli üksikasju.

III.12.b. OSA TTL (67)

TRANSPORDI INFRASTRUKTUURI ABI

Täiendava teabe lehte tuleb kasutada transpordi infrastruktuuri individuaalsest abist või abikavast teatamiseks. Seda tuleb õiguskindluse huvides kasutada ka ameti teavitamiseks individuaalsest abist või abikavast.

1.   Infrastruktuuri liik

1.1.   Täpsustage, milline infrastruktuuri liik on meetme alusel abikõlblik.

...

...

1.2.   Kas kõnealune infrastruktuur on avatud ja kõigile võimalikele kasutajatele kõiki võrdselt koheldes avatud või on see suunatud ühele või enamale kindlale ettevõttele?

...

1.3.   Kas infrastruktuur on üldkasutatav ja hoitakse sellisena käigus või hoiab seda käigus või haldab avalikust ametiasutusest eraldiolev üksus?

...

1.4.   Täpsustage, millistel tingimustel hoitakse infrastruktuuri käigus.

...

...

1.5.   Kas kava või üksikmeede on seotud uue infrastruktuuriga või infrastruktuuri laiendamisega või ajakohastamisega?

...

2.   Abikõlblikud kulud ja abi osatähtsus

2.1.   Kas kava või individuaalne meede on seotud

2.2.   Millised on kõnealuse projekti kogukulud ja mis ulatuses katab saaja need ise?

...

...

2.3.   Kuidas on abisumma määratud, nt pakkumismenetluse, turu-uuringute vms teel?

...

...

2.4.   Põhjendage, miks avaliku sektori panust on vaja, ning selgitage, kuidas tagatakse avaliku sektori väikseim vajalik osalus.

...

...

3.   Abisaaja

3.1.   Kuidas abisaaja valiti?

...

3.2.   Kas abisaaja on ka infrastruktuuri operaator?

Kui ei, selgitage, kuidas operaator valiti. ...

...

...

III.12.c. OSA TTL (68)

MERETRANSPORDI ABI

Täiendava teabe lehte tuleb kasutada meretranspordi abi käsitlevate ameti suuniste kohasest abikavast teavitamiseks. (69)

1.   Kava liigid

Kas kava hõlmab järgmisi meetmeid:

2.   Abikõlblikkus

Punktide a, b, c, d, e, f, g puhul

2.1.   Millised on äriühingute abikõlblikkuse nõuded?

...

2.2.   Millised on laevade abikõlblikkuse nõuded, eelkõige lipuga seotud kohustused?

...

2.3.   Kui see on asjakohane, kirjeldage, millised on meremeeste abikõlblikkuse nõuded.

...

2.4.   Kirjeldage abikõlblike tegevuste loetelu.

...

...

2.5.   Kas kord käsitleb

2.6.   Millised on kaitsemeetmed, et vältida abi ülekandumist sama äriühingu hilisematele tegevustele?

...

2.7.   Punkti h puhul: millised on avalike teenuste osutajate kohustused, hüvitiste arvutamise meetod, pakkumismenetluses esitatud erinevad pakkumised ning määratud äriühingu valimise põhjused?

...

2.8.   Punkti i puhul: millised on asjaomased marsruudid, kasutajate arv ja üksiktoetuste andmise tingimused?

...

...

3.   Abi osatähtsus

Punkti a puhul

3.1.   Milliste määrade põhjal arvutatakse maksustatav tulu 100 netotonni kohta?

Kuni 1 000 netotonni: ...

1 001 kuni 10 000 netotonni: ...

10 001 kuni 20 000 netotonni: ...

Enam kui 20 001 netotonni: ...

3.2.   Kas äriühingute abikõlblike ja abikõlbmatute tegevuste kohta kehtib eraldi raamatupidamise nõue?

...

3.3.   Kuidas tuleb käsitleda kontserne ja kontsernisiseseid tehinguid?

...

Punktide b, c, d, e puhul

3.4.   Kui suur on abi osatähtsus arvutatuna sotsiaalmaksude, riigimaksude, maksude või tasude põhjal, mida meremees või laevaomanik oleks tavapäraselt pidanud maksma?: ... %.

3.5.   Millise kõrgeima tasemega on need maksed, tasud või maksud piiratud?

...

3.6.   Punkti f puhul: kui suur on abi osatähtsus koolituskulude või koolitatava palgakulude põhjal?

...

3.7.   Punkti g puhul: kui suur on abi määr tonnkilomeetri kohta? ...

3.8.   Punkti i puhul: kui suur on üksiktoetuste määr? ...

III.12.d. OSA TTL (70)

KOMBINEERITUD TRANSPORDI ABI

Täiendava teabe lehte tuleb kasutada kombineeritud transpordi puhul kohaldatavast individuaalsest abist või abikavast teavitamiseks. Seda tuleb õiguskindluse huvides kasutada ka ameti teavitamiseks individuaalsest abist või abikavast.

1.   Kava või meetme liik

Kas kava või üksikmeede on seotud:

1.1.   Kombineeritud transpordi varustuse omandamisega:

Kui jah, esitage abikõlblike varade nimekiri.

...

...

...

1.2.   Kombineeritud transpordi infrastruktuuri rajamisega:

Kui jah, kirjeldage meedet.

...

...

...

1.3.   Kombineeritud transpordi teenuste kättesaadavuse kulude vähendamise tagastamatute toetustega:

Kui jah, märkige kõnealuse meetme rakendamist põhjendav uuring:

...

...

...

1.4.   Muuga

...

...

...

2.   Abikõlblikud kulud

2.1.   Kas merekonteinerid (ISO 1) on kava põhjal abikõlblikud?

2.2.   Kas vagunid ja vedurid on kava põhjal abikõlblikud?

Kui jah, täpsustage abisaajad.

...

...

...

2.3.   Kas abikõlblikke vahendeid kasutatakse ainult kombineeritud transpordi toiminguteks?

2.4.   Muud individuaalse abi või abikava alusel abikõlblikud kulud.

...

...

3.   Abi osatähtsus

3.1.   Kas kombineeritud transpordi varustuse abi osatähtsus ületab 30 % abikõlblikest kuludest?

3.2.   Kas transpordi infrastruktuuri abi osatähtsus ületab 50 % abikõlblikest kuludest?

Kui jah, märkige dokumendid, mis seda tõendavad.

...

...

...

Kombineeritud transporditeenuste kättesaadavuse kulude vähendamise toetuste korral esitage kavandatud abi osatähtsust põhjendav uuring.

----

(1)  Järelevalve- ja kohtulepingu 3. protokolli artikli 1 punkti f kohaselt tähendab “ebaseaduslik abi” uut abi, mis on jõustatud järelevalve- ja kohtulepingu 3. protokolli I osa artikli 1 lõiget 3 rikkudes.

(2)  Lisaeesmärk on eesmärk, millele abi on lisaks peamisele eesmärgile eranditult suunatud. Näiteks kava puhul, mille peaeesmärk on uurimis- ja arendustegevus, võib lisaeesmärk olla seotud väikeste ja keskmise suurusega ettevõtetega, kui abi on eranditult suunatud väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele. Kui uurimis- ja arendustegevus toimub näiteks terasesektoris, võib lisaeesmärk olla ka valdkondlik.

(3)  Täpsustage tegevusala punktis 4.2.

(4)  Järelevalve- ja kohtulepingu 3. protokolli II osa artikli 1 punkti e kohaselt on “individuaalne abi” see, mida ei anta ja millest ei teavitata abikava põhjal.

(5)EÜT L 10, 13.1.2001, lk 33.Komisjoni määruse EÜ nr 364/2004 (mis käsitleb kohaldamisala laiendamist uurimis- ja arendustegevuseks antavale abile (EÜT L 63, 28.2.2004, lk 22)) muudatusi saab kohaldada alles siis, kui kõnealune määrus on EMP lepingusse lisatud.

(6)EÜT L 266, 3.10.2002, lk 56 ja EMP kaasanne nr 49, vrd. EMP lepingu XV lisa punkt 1f.

(7)EÜT L 10, 13.1.2001, lk 20.Komisjoni EÜ määruses nr 363/2004, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist koolitusabi suhtes (ELT L 63, 28.2.2004, lk 20) muudatusi saab kohalda alles siis, kui kõnealune määrus on EMP lepingusse lisatud.

(8)EÜT L 266, 3.10.2002, lk 56 ja EMP kaasanne nr 49, vrd. EMP lepingu XV lisa punkt 1d.

(9)EÜT L 337, 13.12.2002, lk 3 ja EÜT L 349, 24.12.2002, lk 126.

(10)ELT L 257, 9.10.2003, lk 39 ja EMP kaasanne nr 51, vrd EMP lepingu XV lisa punkt 1g.

(11)  EFTA järelevalveameti suuniste peatüki 26A, mis käsitleb mitut valdkonda hõlmavat raamprogrammi piirkondliku abi andmiseks ulatuslikele investeerimisprojektidele, lisa B (ei ole veel avaldatud).

(12)  NACE Rev.1.1 on Euroopa Ühenduse majanduse tegevusalade statistiline klassifikaator.

(13)  Komisjoni 6. mai 2003 361/2003/EÜ. aasta soovitust, mis käsitleb mikroettevõtete, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete määratlust, ELT L 124, 20.5.2003, lk 36 ja Komisjoni määrust EÜ nr 364/2004, millega muudetakse määrust EÜ nr 70/2001 (seoses selle kohaldamisala laiendamisega uurimis- ja arendustegevuseks antavale abile (ELT L 63, 28.2.2004, lk 22)), kohaldatakse pärast nende lisamist EMP lepingusse.

(14)  Määratletud EFTA järelevalveameti suuniste 16. peatükis (EÜT L 274, 26.10.2000 ja EMP kaasanne nr 48).

(15)EÜT L 266, 3.10.2002 ja EMP kaasanne nr 49, vrd. EMP lepingu XV lisa punkt 1f.Komisjoni määrust EÜ nr 364/2004, millega muudetakse määrust EÜ nr 70/2001 kohaldamisala laiendamise tõttu abile uurimis- ja arendustegevuseks, kohaldatakse alles pärast EMP lepingusse lisamist.

(16)EÜT L 266, 3.10.2002 ja EMP kaasanne nr 49, vrd. EMP lepingu XV lisa punkt 1d. Komisjoni määrus EÜ nr 363/2004, millega muudetakse määrust EÜ nr 68/2001 EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamise kohta koolitusabi suhtes, kohaldatakse alles pärast EMP lepingusse lisamist.

(17)ELT L 257, 9.10.2003 ja EMP kaasanne nr 51, vrd EMP lepingu XV lisa punkt 1g.

(18)EÜT L 266, 3.10.2002 ja EMP kaasanne nr 49, vrd. EMP lepingu XV lisa punkt 1f.

(19)  Komisjoni 12. jaanuari 2001. aasta määrus EÜ nr 70/2001, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele antava riigiabi suhtes, EÜT L 10, 13.1.2001, lk 33. Kõnealust määrust on muudetud Komisjoni määrusega EÜ nr 364/2004 kohaldamisala laiendamise tõttu uurimis- ja arendustegevuse abile, ELT L 63, 28.2.2004, lk 22. Seda saab kohaldada alles pärast EMP lepingusse lisamist.

(20)  Seda punkti saab kohaldada alles pärast uurimis- ja arendustegevuse abi kohaldamisala laiendamist käsitleva Komisjoni määruse EÜ nr 364/2004 lisamist EMP lepingusse.

(21)  See kirjeldus peaks näitama, kuidas ametiasutused kavatsevad tagada EFTA järelevalveameti suuniste 25. peatüki, mis käsitleb piirkondlikku riigiabi, punktide 25.4. alapunktide 10 kuni 12 täitmist (EÜT L 111, 29.4.1999 ja EMP kaasanne nr 18), mille muudatused on avaldatud EÜT L 274, 26.10.2000 ja EMP-kaasandes nr 26.

(22)EÜT L 266, 3.10.2002 ja EMP kaasanne nr 49, vrd. EMP lepingu XV lisa punkt 1f.

(23)  Komisjoni 12. jaanuari 2001. aasta määrus (EÜ) nr 68/2001, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist koolitusabile (EÜT L 10, 13.1.2001, lk 20). Komisjoni määruse EÜ nr 363/2004 (EÜT L 63, 28.2.2004, lk 20) muudatusi saab kohaldada alles pärast kõnealuse määruse lisamist EMP lepingusse.

(24)EÜT L 266, 3.10.2002 ja EMP kaasanne nr 49, vrd. EMP lepingu XV lisa punkt 1d.

(25)EÜT L 266, 3.10.2002 ja EMP kaasanne nr 49, vrd. EMP lepingu XV lisa punkt 1d.

(26)ELT L 257, 9.10.2003 ja EMP kaasanne nr 51, vrd. EMP lepingu XV lisa punkt 1g.

(27)  Komisjoni 12. detsembri 2002. aasta määrus EÜ nr 2204/2002, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist tööhõivealasele riigiabile (EÜT L 337, 13.12.2002, lk 3 ja EÜT L 349, 24.12.2002, lk 126).

(28)  EMP ühiskomitee 25. juuni 2002. aasta otsusega nr 88/2002 EMP lepingusse lisatud Komisjoni määrus EÜ nr 70/2001, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete riigiabile (EÜT L 266, 3.10.2002 ja EMP kaasanne nr 49), vrd. EMP lepingu XV lisa punkt 1f. EÜ Komisjoni määrusega nr 364/2004 (seoses kohaldamisala laiendamisega uurimis- ja arendustegevuse abile (ELT L 63, 28.2.2004, lk 22)) tehtud muudatusi saab kohaldada alles pärast kõnealuse määruse lisamist EMP lepingusse.

(29)EÜT L 266, 3.10.2002 ja EMP kaasanne nr 49, vrd. EMP lepingu XV lisa punkt 1f.

(30)ELT L 257, 9.10.2003 ja EMP kaasanne nr 51, vrd. EMP lepingu XV lisa punkt 1g.

(31)  EFTA järelevalveameti suuniste peatükk 25, mis sisaldab piirkondliku riigiabi suuniseid (EÜT L 111, 29.4.1999 ja EMP kaasanne nr 18, koos muudatustega avaldatud EÜT L 274, 26.10.2000 ja EMP kaasanne nr 26).

(32)  Komisjoni 12. jaanuari 2001. aasta määrus EÜ nr 70/2001 (mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele antava riigiabi suhtes (EÜT L 10, 13.1.2001, lk 33)) on EMP ühiskomitee 25. juuni 2002. aasta otsusega nr 88/2002 lisatud EMP lepingusse (EÜT L 266, 3.10.2002 ja EMP kaasanne nr 49, vrd. EMP lepingu XV lisa punkt 1f). Komisjoni määrusega EÜ nr 364/2004 (seoses kohaldamisala laiendamisega uurimis- ja arendustegevuseks antavale abile (ELT L 63, 28.2.2004, lk 22)) tehtud muudatusi saab kohaldada alles pärast määruse lisamist EMP lepingusse.

(33)  Komisjoni 12. detsembri 2002. aasta määrus EÜ nr 2204/2002, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist tööhõivealase riigiabi suhtes (EÜT L 337, 13.12.2002, lk 3 ja EÜT L 349, 24.12.2002, lk 126), mis on EMP ühiskomitee 20. juuni 2003. aasta otsusega nr 83/2003 EMP lepingusse lisatud (ELT L 257, 9.10.2003 ja EMP kaasanne nr 51, vrd. EMP lepingu XV lisa punkt 1g).

(34)  EFTA järelevalveameti nõukogu 18. detsembri 2002. aasta otsus nr 263/02/COL peatüki 26A kohta, mis käsitleb mitut valdkonda hõlmava raamprogrammi alusel piirkondliku abi andmist ulatuslikele investeerimisprojektidele.

(35)  Seda tuleb mõista EFTA järelevalveameti suuniste riiklikku piirkondlikku abi käsitleva 25. peatüki punkti 4 alapunkt 1 tähenduses (EÜT L 111, 29.4.1999 ja EMP kaasanne nr 18), mille kohaselt “piirkondliku abi eesmärk on tagada tootlikud investeeringud (alginvesteeringud) või investeeringutega seotud töökohtade loomine. Seega ei eelista see meetod kapitali ega tööjõudu”.

(36)  Laenu suurus protsendina või osana abikõlblikust investeeringust.

(37)  Asendusinvesteering jääb tegevusabi kategooriasse ega ole seega alginvesteering.

(38)  Nagu on määratletud EFTA järelevalveameti juhendi peatükis 16, mis käsitleb raskustes olevate ettevõtete päästmist ja ümberstruktureerimist (EÜT L 274, 26.10.2000 ja EMP kaasanne nr 48).

(39)  Transpordivaldkonnas ei kuulu transpordivahendite ostmiseks tehtud kulud ühtsesse kululiikide kogumisse. Kõnealused kulud ei ole alginvesteeringuks ettenähtud abi kõlblikud.

(40)  Kirjelduses peaks kajastuma see, kuidas ametiasutused kavatsevad tagada kooskõla EFTA järelevalveameti piirkondliku riigiabi suuniste 25. peatüki punkti 25.4 alapunktidega 6 kuni 9 EÜT L 111, 29.4.1999.

(41)  Kirjelduses peaks kajastuma, kuidas ametiasutused kavatsevad tagada kooskõla EFTA järelevalveameti piirkondliku riigiabi suuniste 25. peatüki punkti 25.4 alapunktidega 10–12, EÜT L 111, 29.4.1999.

(42)  Töökohtade arv on aasta tööjõuühikute (ATÜ) arv ehk täistööajaga töötajate arv, kes on aasta jooksul tööl, osaaja- ja hooajatööd mõõdetakse ATÜ murdosades.

(43)  Kirjelduses peaks kajastuma, kuidas ametiasutused kavatsevad tagada, et abi antakse üksnes kaupade riigisisesel veol täiendavate veokulude korral, mis arvutatakse kõige säästlikuma veoliigi ja lühima vahemaa põhjal tootmis- ja turustamiskoha vahel, ning mida ei saa anda selliste ettevõtete toodete veoks, millel puudub alternatiivne asukoht.

(44)  Välja arvatud raudteeveerem Komisjoni määruse EÜ nr 70/2001 artikli 4 lõike 5 tähenduses, EÜT L 10, 13.1.2001, lk 33, mis on EMP lepingusse lisatud EMP ühiskomitee 25. juuni 2002. aasta otsusega nr 88/2002. Komisjoni määrusega EÜ nr 364/2004 (seoses selle kohaldamisala laiendamisega uurimis- ja arendustegevuseks antavale abile (ELT L 63, 28.2.2004, lk 22)) tehtud muudatusi saab kohaldada pärast määruse lisamist EMP lepingusse.

(45)  Mitut valdkonda hõlmava raamprogrammi alusel piirkondliku abi andmist ulatuslikele investeerimisprojektidele käsitleva EFTA järelevalveameti juhendi peatüki 26A lisa B (ei ole veel avaldatud).

(46)  Mitut valdkonda hõlmavate raamprogrammide alusel piirkondliku abi andmist ulatuslikele investeerimisprojektidele käsitlev EFTA järelevalveameti juhendi peatüki 26A lisa D (ei ole veel avaldatud).

(47)  EFTA järelevalveameti suuniste peatüki 26A kohaselt, mis käsitleb mitut valdkonda hõlmava raamprogrammi alusel piirkondliku abi andmist ulatuslikele investeerimisprojektidele, “peavad EFTA riigid teatama kõigist piirkondliku investeerimisabi andmise juhtudest, kui ettepandud abi ületab punktis 26A alapunktis 3.1 sätestatud jaotuses ja eeskirjades investeeringule kehtestatud suurima lubatava abisumma”.

(48)  Väljaspool kinnitatud kavasid antava abi korral peab EFTA riik esitama teabe, mis kirjeldab üksikasjalikult abi mõju asjaomasele piirkonnale.

(49)  EFTA järelevalveameti suuniste peatükk 26A, mis käsitleb mitut valdkonda hõlmava raamprogrammi alusel piirkondliku abi andmist ulatuslikele investeerimisprojektidele (ei ole veel ELTs avaldatud, kuid on kättesaadav järelevalveameti koduleheküljel).

(50)  EFTA järelevalveameti riigiabi suuniste 14. peatükk, mis käsitleb riigiabi uurimis- ja arendustegevuseks (EÜT L 245, 26.9.1996), EMP kaasanne nr 43 ja järgnevad muudatused (EÜT C 293, 28.11.2002), EMP kaasanne nr 59.

(51)  Määrus EÜ nr 70/2001, mis käsitleb asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele antava riigiabi suhtes (EÜT L 10, 13.1.2001, lk 33). Kõnealune grupierand on EMP lepingusse lisatud EMP ühiskomitee 25. juuni 2002. aasta otsusega nr 88/2002, EÜT L 266, 3.10.2002, lk 56. Komisjoni 25. veebruari 2004. aasta määruse EÜ nr 364/2004 (mis käsitleb kohaldamisala laiendamist uurimis- ja arendustegevuse abile) muudatusi saab kohaldada alles siis, kui kõnealune määrus on EMP lepingusse lisatud.

(52)  EFTA järelevalveameti riigiabi suuniste 14. peatükk, mis käsitleb riigiabi uurimis- ja arendustegevuseks (EÜT L 245, 26.9.1996), EMP kaasanne nr 43 ja järgnevad muudatused (EÜT C 293, 28.11.2002), EMP kaasanne nr 59.

(53)  Määrus nr 70/2001, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele antava riigiabi suhtes (EÜT L 10, 13.1.2001, lk 33). Kõnealune grupierand on EMP lepingusse lisatud EMP ühiskomitee 25. juuni 2002. aasta otsusega nr 88/2002 (EÜT L 266, 3.10.2002, lk 56). Komisjoni 25. veebruari 2004. aasta määruse EÜ nr 364/2004 (mis käsitleb kohaldamisala laiendamist uurimis- ja arendustegevuse abile) muudatusi saab kohaldada alles siis, kui kõnealune määrus on EMP lepingusse lisatud.

(54)  EFTA järelevalveameti suuniste 16. peatükk, milles käsitletakse raskustes olevate äriühingute päästmise ja ümberkorraldamise riigiabi (EÜT L 274, 26.10.2000, EMP kaasanne nr 48).

(55)  Euroopa Ühenduse majanduse tegevusalade statistiline klassifikaator, mille avaldas Euroopa Ühenduste Statistikaamet.

(56)  EFTA järelevalveameti suuniste 16. peatükk, milles käsitletakse raskustes olevate äriühingute päästmise ja ümberkorraldamise riigiabi (EÜT L 274, 26.10.2000, EMP kaasanne nr 48).

(57)  EFTA järelevalveameti suuniste 16. peatükk, milles käsitletakse raskustes olevate äriühingute päästmise ja ümberkorraldamise riigiabi (EÜT L 274, 26.10.2000, EMP kaasanne nr 48).

(58)  Euroopa Ühenduse majanduse tegevusalade statistiline klassifikaator, mille avaldas Euroopa Ühenduste Statistikaamet.

(59)  EFTA järelevalveameti riigiabi suuniste 16. peatükk, milles käsitletakse raskustes olevate äriühingute riigiabi (EÜT L 274, 26.10.2000, EMP kaasanne nr 48).

(60)  Vaata siinkohal komisjoni teatist nõukogule, Euroopa Parlamendile, majandus- ja sotsiaalkomiteele ning regioonide komiteele, mis käsitleb kinematograafiateoste ja teiste audiovisuaalsete teoste teatavaid õiguslikke aspekte (EÜT C 43, 16.2.2002, lk 6).

(61)  EFTA järelevalveameti suuniste peatükk 15, mis käsitleb keskkonnakaitse riigiabi (EÜT L 21, 24.1.2002, EMP kaasanne nr 6).

(62)  Määrus nr 70/2001, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele antava riigiabi suhtes, EÜT L 10, 13.1.2001, lk 33. See grupierandit käsitlev määrus on EMP lepingusse lisatud EMP ühiskomitee 25. juuni 2002. aasta otsusega nr 88/2002, EÜT L 266, 3.10.2002, lk 56. EÜ Komisjoni 25. veebruari 2004. aasta määruse nr 364/2002 muudatusi kohaldatakse alles pärast kõnealuse määruse lisamist EMP lepingusse.

(63)  EFTA järelevalveameti suuniste peatükk 10A, mis käsitleb riigiabi ja riskikapitali (EÜT L 140, 30.5.2002, EMP kaasanne nr 27).

(64)  Täiendava teabe leht.

(65)  EFTA järelevalveameti suuniste 16. peatükk, milles käsitletakse raskustes olevate äriühingute riigiabi (EÜT L 274, 26.10.2000, EMP kaasanne nr 26).

(66)  EFTA järelevalveameti suuniste 30. peatükk, milles käsitletakse lennunduse riigiabi (EÜT L 124, 23.5.1996, EMP kaasanne nr 48).

(67)  Täiendava teabe leht.

(68)  Täiendava teabe leht.

(69)  EFTA järelevalveameti suuniste peatükk 24A, milles käsitletakse meretranspordi abi, muudetud nõukogu otsusega 62/04/COL (ei ole veel avaldatud).

(70)  Täiendava teabe leht.

----

II LISA

LIHTSUSTATUD TEATISE VORM

Vormi võib kasutada lihtsustatud teatamiseks EFTA järelevalveameti 14. juuli 2004. aasta otsuse nr 195/04/COL, millega kohaldatakse järelevalve- ja kohtulepingu 3. protokolli II osa, artikli 4 lõike 2 kohaselt.

1.   Eelnevalt kinnitatud abikava (1)

1.1.   Ameti määratud abi number: ...

1.2.   Nimetus: ...

1.3.   Kinnitamise kuupäev [viitega ameti kirjale]: ...

1.4.   Euroopa Liidu Teatajas avaldamine: ...

1.5.   Peamine eesmärk (täpsustage üks): ...

...

1.6.   Õiguslik alus: ...

1.7.   Üldeelarve: ...

1.8.   Kestus: ...

2.   Abinõu, millest teatatakse

Lisage õigusliku aluse lõpliku teksti (lõplike tekstide) asjakohaste väljavõtete koopia (või veebilink).

----

(1)  Kui abikavast on ametit teavitatud rohkem kui üks kord, esitage palun ameti viimase heakskiidetud teatise üksikasjad.

----

III A LISA

ANTUD RIIGIABI STANDARDTEATIS

Riigiabi üldise aruandlussüsteemi lihtsustamiseks, parandamiseks ja sujuvamaks muutmiseks asendatakse standardne aruandluskord aruannete iga-aastase uuendamisega. Amet saadab igal aastal 1. märtsiks EFTA riikidele eelvormindatud tabeli, kus on üksikasjalikud andmed kõikide abikavade ja individuaalsete abide kohta. EFTA riigid tagastavad tabeli komisjonile elektroonilisel kujul kõnealuse aasta 30. juuniks. See võimaldab komisjonil avaldada aastal t riigiabi andmed aasta t-1 kohta. (1)

Suurema osa eelvormindatud tabelist täidab amet abi kinnitamise ajal esitatud andmete põhjal. EFTA riigid peavad iga kava või individuaalse abi andmeid kontrollima ja vajaduse korral muutma ning lisama viimase aasta (t-1) kulutused. Lisaks näitavad EFTA riigid, millised kavad on lõppenud või milliste kõik maksed on lõpetatud ning kas kava kaasrahastatakse ühenduse programmidest, milles EFTA riigid osalevad või ei osale.

Andmed, näiteks abi eesmärk, valdkond, millele abi on suunatud jms, viitavad abi kinnitamise ajale, mitte abi lõppsaajatele. Näiteks sellise kava, mis abi kinnitamise ajal on ette nähtud ainult väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele, peamine eesmärk on abi andmine väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele. Kui aga abi kinnitamise ajal on kava avatud kõikidele ettevõtetele, ei peeta seda väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele suunatuks isegi juhul, kui kogu abi lõpuks viimastele välja antakse.

Tabelis on järgmised näitajad. Näitajad 1–3 ja 6–12 täidab amet ning EFTA riigid kontrollivad neid. Näitajad 4, 5 ja 13 täidavad EFTA riigid.

----

(1)  t on aasta, millal andmeid nõutakse.

(2)  NACE Rev.1.1 on Euroopa ühenduse majanduse tegevusalade statistiline klassifikaator.

(3)  NUTS on ühenduse territoriaalsete üksuste statistiline liigitus.

----

III B LISA

AMETILE ESITATAVA AASTAARUANDE TEAVE

Aruanded tuleb esitada elektroonilisel kujul. Neis peab olema järgmine teave:

----