# Europeiska unionens L 125/2006

| | ISSN 1725-2628 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 125 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 49 årgången12 maj 2006 |

ISSN 1725-2628

Europeiska unionens

officiella tidning

L 125

Svensk utgåva

Lagstiftning

49 årgången12 maj 2006

---

| Innehållsförteckning | | I   Rättsakter vilkas publicering är obligatorisk | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | * | Rådets förordning (EG) nr 716/2006 av den 5 maj 2006 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av dödbränd (sintrad) magnesia med ursprung i Folkrepubliken Kina | 1 |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 717/2006 av den 11 maj 2006 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker | 18 |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 718/2006 av den 11 maj 2006 om fastställande av det högsta exportbidraget för smör inom ramen för den stående anbudsinfordran som fastställs i förordning (EG) nr 581/2004 | 20 |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 719/2006 av den 11 maj 2006 om fastställande av det högsta exportbidraget för skummjölkspulver inom ramen för den stående anbudsinfordran som föreskrivs i förordning (EG) nr 582/2004 | 22 |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 720/2006 av den 11 maj 2006 om fastställande av det högsta exportbidraget för korn inom ramen för den anbudsinfordran som avses i förordning (EG) nr 1058/2005 | 23 |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 721/2006 av den 11 maj 2006 om fastställande av det högsta exportbidraget för vanligt vete inom ramen för den anbudsinfordran som avses i förordning (EG) nr 1059/2005 | 24 |

Innehållsförteckning

I   Rättsakter vilkas publicering är obligatorisk

Sida

*

Rådets förordning (EG) nr 716/2006 av den 5 maj 2006 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av dödbränd (sintrad) magnesia med ursprung i Folkrepubliken Kina

1

Kommissionens förordning (EG) nr 717/2006 av den 11 maj 2006 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

18

Kommissionens förordning (EG) nr 718/2006 av den 11 maj 2006 om fastställande av det högsta exportbidraget för smör inom ramen för den stående anbudsinfordran som fastställs i förordning (EG) nr 581/2004

20

Kommissionens förordning (EG) nr 719/2006 av den 11 maj 2006 om fastställande av det högsta exportbidraget för skummjölkspulver inom ramen för den stående anbudsinfordran som föreskrivs i förordning (EG) nr 582/2004

22

Kommissionens förordning (EG) nr 720/2006 av den 11 maj 2006 om fastställande av det högsta exportbidraget för korn inom ramen för den anbudsinfordran som avses i förordning (EG) nr 1058/2005

23

Kommissionens förordning (EG) nr 721/2006 av den 11 maj 2006 om fastställande av det högsta exportbidraget för vanligt vete inom ramen för den anbudsinfordran som avses i förordning (EG) nr 1059/2005

24

| | | II   Rättsakter vilkas publicering inte är obligatorisk |
| --- | --- | --- |
| | | Kommissionen |
| | * | Kommissionens beslut av den 19 april 2006 om standardblanketter för överföring av ansökningar och beslut enligt rådets direktiv 2004/80/EG om ersättning till brottsoffer | 25 |
| | * | Kommissionens beslut av den 8 maj 2006 om tillstånd för Republiken Polen att enligt rådets direktiv 2002/53/EG på sitt territorium förbjuda användningen av vissa majssorter som förtecknas i den gemensamma sortlistan för arter av lantbruksväxter
  [delgivet med nr K(2006) 1790] | 31 |
| | * | Kommissionens rekommendation av den 8 maj 2006 om främjande av landström för fartyg i gemenskapshamnar (
  1
  ) | 38 |
| | * | Kommissionens beslut av den 8 maj 2006 om ändring av beslut 2001/171/EG för att förlänga undantaget för glasförpackningar avseende de halter av tungmetaller som fastställs i direktiv 94/62/EG
  [delgivet med nr K(2006) 1823]

   (
  1
  ) | 43 |

II   Rättsakter vilkas publicering inte är obligatorisk

Kommissionen

*

Kommissionens beslut av den 19 april 2006 om standardblanketter för överföring av ansökningar och beslut enligt rådets direktiv 2004/80/EG om ersättning till brottsoffer

25

*

Kommissionens beslut av den 8 maj 2006 om tillstånd för Republiken Polen att enligt rådets direktiv 2002/53/EG på sitt territorium förbjuda användningen av vissa majssorter som förtecknas i den gemensamma sortlistan för arter av lantbruksväxter
  [delgivet med nr K(2006) 1790]

[delgivet med nr K(2006) 1790]

31

*

Kommissionens rekommendation av den 8 maj 2006 om främjande av landström för fartyg i gemenskapshamnar (
  1
  )

1

38

*

Kommissionens beslut av den 8 maj 2006 om ändring av beslut 2001/171/EG för att förlänga undantaget för glasförpackningar avseende de halter av tungmetaller som fastställs i direktiv 94/62/EG
  [delgivet med nr K(2006) 1823]

   (
  1
  )

[delgivet med nr K(2006) 1823]

1

43

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES. |

---

(1)   Text av betydelse för EES.

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

I Rättsakter vilkas publicering är obligatorisk

| 12.5.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 125/1 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 125/1

---

RÅDETS FÖRORDNING (EG) nr 716/2006

av den 5 maj 2006

om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av dödbränd (sintrad) magnesia med ursprung i Folkrepubliken Kina

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 384/96 av den 22 december 1995 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1) (nedan kallad ”grundförordningen”), särskilt artikel 9 och artikel 11.2,

med beaktande av det förslag som kommissionen lagt fram efter samråd med rådgivande kommittén, och

av följande skäl:

A.   FÖRFARANDE

1.   Gällande åtgärder

| (1) | I december 1993 infördes genom rådets förordning (EG) nr 3386/93 (2) (nedan kallad ”den ursprungliga undersökningen”) slutgiltiga antidumpningsåtgärder beträffande import av dödbränd (sintrad) magnesia (nedan kallad ”den berörda produkten”) med ursprung i Kina. Dessa åtgärder var utformade som ett minimiimportpris. |
| --- | --- |

(1)

I december 1993 infördes genom rådets förordning (EG) nr 3386/93 (2) (nedan kallad ”den ursprungliga undersökningen”) slutgiltiga antidumpningsåtgärder beträffande import av dödbränd (sintrad) magnesia (nedan kallad ”den berörda produkten”) med ursprung i Kina. Dessa åtgärder var utformade som ett minimiimportpris.

| (2) | Efter en översyn vid giltighetstidens utgång bibehölls dessa antidumpningsåtgärder i februari 2000 genom rådets förordning (EG) nr 360/2000 (3). |
| --- | --- |

(2)

Efter en översyn vid giltighetstidens utgång bibehölls dessa antidumpningsåtgärder i februari 2000 genom rådets förordning (EG) nr 360/2000 (3).

| (3) | Efter en interimsöversyn ändrade rådet genom förordning (EG) nr 986/2003 (4) formen på de gällande antidumpningsåtgärderna genom att bibehålla minimipriset men införa särskilda villkor för detta samt en värdetull på 63,3 % i alla andra fall. |
| --- | --- |

(3)

Efter en interimsöversyn ändrade rådet genom förordning (EG) nr 986/2003 (4) formen på de gällande antidumpningsåtgärderna genom att bibehålla minimipriset men införa särskilda villkor för detta samt en värdetull på 63,3 % i alla andra fall.

2.   Begäran om översyn

| (4) | Efter offentliggörandet av ett tillkännagivande om att giltighetstiden snart skulle komma att löpa ut för de gällande antidumpningsåtgärderna mot import av dödbränd (sintrad) magnesia med ursprung i Kina (5) mottog kommissionen i november 2004 en begäran om översyn av dessa åtgärder enligt artikel 11.2 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(4)

Efter offentliggörandet av ett tillkännagivande om att giltighetstiden snart skulle komma att löpa ut för de gällande antidumpningsåtgärderna mot import av dödbränd (sintrad) magnesia med ursprung i Kina (5) mottog kommissionen i november 2004 en begäran om översyn av dessa åtgärder enligt artikel 11.2 i grundförordningen.

| (5) | Begäran ingavs av Eurométaux på de gemenskapstillverkares vägnar (nedan kallade ”de sökande tillverkarna”) som står för en betydande del, i detta fall mer än 50 %, av den sammanlagda produktionen av dödbränd (sintrad) magnesia i gemenskapen. |
| --- | --- |

(5)

Begäran ingavs av Eurométaux på de gemenskapstillverkares vägnar (nedan kallade ”de sökande tillverkarna”) som står för en betydande del, i detta fall mer än 50 %, av den sammanlagda produktionen av dödbränd (sintrad) magnesia i gemenskapen.

| (6) | Begäran grundades på att det var sannolikt att dumpningen och skadan för gemenskapsindustrin skulle fortsätta eller återkomma om åtgärderna upphörde att gälla. Sedan kommissionen efter samråd med rådgivande kommittén hade fastställt att det fanns tillräcklig bevisning för att inleda en översyn inledde den en undersökning (6) enligt artikel 11.2 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(6)

Begäran grundades på att det var sannolikt att dumpningen och skadan för gemenskapsindustrin skulle fortsätta eller återkomma om åtgärderna upphörde att gälla. Sedan kommissionen efter samråd med rådgivande kommittén hade fastställt att det fanns tillräcklig bevisning för att inleda en översyn inledde den en undersökning (6) enligt artikel 11.2 i grundförordningen.

3.   Undersökning

| (7) | Kommissionen underrättade officiellt de sökande tillverkarna i gemenskapen, de övriga tillverkarna i gemenskapen, de exporterande tillverkarna i Kina (nedan kallade ”de kinesiska exportörerna”), importörerna, handlarna, användarna och de intresseorganisationer för dessa som kommissionen visste var berörda samt företrädarna för det exporterande landets regering om inledandet av översynen. |
| --- | --- |

(7)

Kommissionen underrättade officiellt de sökande tillverkarna i gemenskapen, de övriga tillverkarna i gemenskapen, de exporterande tillverkarna i Kina (nedan kallade ”de kinesiska exportörerna”), importörerna, handlarna, användarna och de intresseorganisationer för dessa som kommissionen visste var berörda samt företrädarna för det exporterande landets regering om inledandet av översynen.

| (8) | Kommissionen sände frågeformulär till alla dessa parter och till dem som gav sig till känna inom den tidsfrist som angavs i tillkännagivandet om inledande. |
| --- | --- |

(8)

Kommissionen sände frågeformulär till alla dessa parter och till dem som gav sig till känna inom den tidsfrist som angavs i tillkännagivandet om inledande.

| (9) | Kommissionen gav också de parter som var direkt berörda möjlighet att inom den tidsfrist som angavs i tillkännagivandet om inledande lämna synpunkter skriftligen och begära att bli hörda. |
| --- | --- |

(9)

Kommissionen gav också de parter som var direkt berörda möjlighet att inom den tidsfrist som angavs i tillkännagivandet om inledande lämna synpunkter skriftligen och begära att bli hörda.

| (10) | Mot bakgrund av det till synes stora antalet exporterande tillverkare i Kina och importörer av den berörda produkten förutsågs i tillkännagivandet om inledande ett stickprovsförfarande i enlighet med artikel 17 i grundförordningen. För att kunna besluta om ett stickprov var nödvändigt och, i så fall, göra ett urval sände kommissionen frågeformulär till varje berörd exporterande tillverkare och importör med specifika frågor om genomsnittlig försäljningsvolym och genomsnittliga försäljningspriser. Inget svar mottogs från någon exporterande tillverkare, och endast tre svar mottogs från importörer. Det beslutades därför att ett stickprov inte var nödvändigt. |
| --- | --- |

(10)

Mot bakgrund av det till synes stora antalet exporterande tillverkare i Kina och importörer av den berörda produkten förutsågs i tillkännagivandet om inledande ett stickprovsförfarande i enlighet med artikel 17 i grundförordningen. För att kunna besluta om ett stickprov var nödvändigt och, i så fall, göra ett urval sände kommissionen frågeformulär till varje berörd exporterande tillverkare och importör med specifika frågor om genomsnittlig försäljningsvolym och genomsnittliga försäljningspriser. Inget svar mottogs från någon exporterande tillverkare, och endast tre svar mottogs från importörer. Det beslutades därför att ett stickprov inte var nödvändigt.

| (11) | Dessutom sändes frågeformulär till tillverkare i potentiella jämförbara länder, nämligen Brasilien, Kanada och Turkiet, som var kända hos kommissionen. |
| --- | --- |

(11)

Dessutom sändes frågeformulär till tillverkare i potentiella jämförbara länder, nämligen Brasilien, Kanada och Turkiet, som var kända hos kommissionen.

| (12) | Samtliga sökande gemenskapstillverkare besvarade frågeformuläret. Ingen kinesisk exporterande tillverkare och ingen importör besvarade frågeformuläret. Två importörer lämnade emellertid synpunkter skriftligen. En användare besvarade delvis frågorna i frågeformuläret. |
| --- | --- |

(12)

Samtliga sökande gemenskapstillverkare besvarade frågeformuläret. Ingen kinesisk exporterande tillverkare och ingen importör besvarade frågeformuläret. Två importörer lämnade emellertid synpunkter skriftligen. En användare besvarade delvis frågorna i frågeformuläret.

| (13) | Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som bedömdes nödvändiga för att avgöra sannolikheten av att dumpning och skada skulle fortsätta eller återkomma samt frågan om gemenskapens intresse. Kontrollbesök gjordes på plats hos följande företag:






  a) | Sökande gemenskapstillverkare:






  — | Grecian Magnesite SA, Aten, Grekland |
| --- | --- | --- | --- |

(13)

Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som bedömdes nödvändiga för att avgöra sannolikheten av att dumpning och skada skulle fortsätta eller återkomma samt frågan om gemenskapens intresse. Kontrollbesök gjordes på plats hos följande företag:

a)

Sökande gemenskapstillverkare:

—

Grecian Magnesite SA, Aten, Grekland

| — | Magnesitas Navarras, SA, Pamplona, Spanien |
| --- | --- |

—

Magnesitas Navarras, SA, Pamplona, Spanien

| — | Slovenské magnezitové závody a.s., Jelšava, Slovakien |
| --- | --- |

—

Slovenské magnezitové závody a.s., Jelšava, Slovakien

| b) | Tillverkare i det jämförbara landet:






  — | Kümaş Kütahya Manyezit Işletmeleri Pazarlama A.Ş., Kütahya, Turkiet |
| --- | --- | --- |

b)

Tillverkare i det jämförbara landet:

—

Kümaş Kütahya Manyezit Işletmeleri Pazarlama A.Ş., Kütahya, Turkiet

4.   Undersökningsperiod

| (14) | Undersökningen avseende fortsatt eller återkommande dumpning omfattade perioden från och med den 1 januari 2004 till och med den 31 december 2004 (nedan kallad ”undersökningsperioden” eller i tabeller ”UP”). Undersökningen av de utvecklingstendenser som är av betydelse för bedömningen av sannolikheten för fortsatt eller återkommande skada omfattade perioden från och med den 1 januari 2000 till och med undersökningsperiodens slut (nedan kallad ”skadeundersökningsperioden”). |
| --- | --- |

(14)

Undersökningen avseende fortsatt eller återkommande dumpning omfattade perioden från och med den 1 januari 2004 till och med den 31 december 2004 (nedan kallad ”undersökningsperioden” eller i tabeller ”UP”). Undersökningen av de utvecklingstendenser som är av betydelse för bedömningen av sannolikheten för fortsatt eller återkommande skada omfattade perioden från och med den 1 januari 2000 till och med undersökningsperiodens slut (nedan kallad ”skadeundersökningsperioden”).

B.   BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT

1.   Berörd produkt

| (15) | Den berörda produkten är samma produkt som i de tidigare undersökningar som ledde till införandet av de nu gällande åtgärderna, dvs. naturlig dödbränd (sintrad) magnesia med ursprung i Kina, som omfattas av KN-nummer 2519 90 30. |
| --- | --- |

(15)

Den berörda produkten är samma produkt som i de tidigare undersökningar som ledde till införandet av de nu gällande åtgärderna, dvs. naturlig dödbränd (sintrad) magnesia med ursprung i Kina, som omfattas av KN-nummer 2519 90 30.

| (16) | Dödbränd (sintrad) magnesia framställs av magnesit, dvs. naturligt förekommande magnesiumkarbonat. För att kunna framställa dödbränd (sintrad) magnesia måste man bryta, krossa och sortera magnesiumkarbonat och sedan bränna denna i en ugn vid en temperatur på mellan 1 500 och 2 000° C. Resultatet är dödbränd (sintrad) magnesia med en halt av magnesiumoxid (MgO) på mellan 80 och 98 %. De viktigaste orenheterna i dödbränd (sintrad) magnesia är SiO2, Fe2O3, Al2O3, CaO och B2O3 (kiseldioxid, järnoxid, aluminiumoxid, kalciumoxid respektive boroxid). Dödbränd (sintrad) magnesia används främst inom industrin för eldfasta produkter vid tillverkningen av formade och oformade eldfasta produkter. Även om det finns olika typer av den berörda produkten, med t.ex. olika innehåll av magnesiumoxid, har de alla samma grundläggande kemiska och fysiska egenskaper och samma användningsområden och är sinsemellan utbytbara. Därför bör, liksom i den förra undersökningen, alla kvaliteter av dödbränd (sintrad) magnesia i denna undersökning betraktas som en enda produkt. |
| --- | --- |

(16)

Dödbränd (sintrad) magnesia framställs av magnesit, dvs. naturligt förekommande magnesiumkarbonat. För att kunna framställa dödbränd (sintrad) magnesia måste man bryta, krossa och sortera magnesiumkarbonat och sedan bränna denna i en ugn vid en temperatur på mellan 1 500 och 2 000° C. Resultatet är dödbränd (sintrad) magnesia med en halt av magnesiumoxid (MgO) på mellan 80 och 98 %. De viktigaste orenheterna i dödbränd (sintrad) magnesia är SiO2, Fe2O3, Al2O3, CaO och B2O3 (kiseldioxid, järnoxid, aluminiumoxid, kalciumoxid respektive boroxid). Dödbränd (sintrad) magnesia används främst inom industrin för eldfasta produkter vid tillverkningen av formade och oformade eldfasta produkter. Även om det finns olika typer av den berörda produkten, med t.ex. olika innehåll av magnesiumoxid, har de alla samma grundläggande kemiska och fysiska egenskaper och samma användningsområden och är sinsemellan utbytbara. Därför bör, liksom i den förra undersökningen, alla kvaliteter av dödbränd (sintrad) magnesia i denna undersökning betraktas som en enda produkt.

2.   Likadan produkt

| (17) | I likhet med vad som fastställdes i de tidigare undersökningarna har det vid denna översyn bekräftats att såväl de produkter som exporteras av Kina och de produkter som tillverkas och säljs på den inhemska marknaden i Kina, som de produkter som tillverkas och säljs av gemenskapstillverkarna på gemenskapsmarknaden och av tillverkaren i det jämförbara landet på det landets inhemska marknad har samma grundläggande fysiska och kemiska egenskaper och samma slutanvändningsområden och därför anses vara likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(17)

I likhet med vad som fastställdes i de tidigare undersökningarna har det vid denna översyn bekräftats att såväl de produkter som exporteras av Kina och de produkter som tillverkas och säljs på den inhemska marknaden i Kina, som de produkter som tillverkas och säljs av gemenskapstillverkarna på gemenskapsmarknaden och av tillverkaren i det jämförbara landet på det landets inhemska marknad har samma grundläggande fysiska och kemiska egenskaper och samma slutanvändningsområden och därför anses vara likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen.

C.   SANNOLIKHET FÖR ATT DUMPNINGEN FORTSÄTTER

| (18) | I enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen undersöktes det om det var sannolikt att dumpningen skulle fortsätta om åtgärderna upphörde att gälla. |
| --- | --- |

(18)

I enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen undersöktes det om det var sannolikt att dumpningen skulle fortsätta om åtgärderna upphörde att gälla.

1.   Inledande anmärkningar

| (19) | Eftersom ingen av de kinesiska exporterande tillverkarna eller importörerna i gemenskapen samarbetade måste kommissionen grunda denna undersökning på uppgifter som stod till kommissionens förfogande från andra källor. För detta ändamål och i enlighet med artikel 18 i grundförordningen användes uppgifter från Eurostat om det åttasiffriga KN-numret, kontrollerat mot andra källor, för fastställandet av importkvantiteter och importpriser. |
| --- | --- |

(19)

Eftersom ingen av de kinesiska exporterande tillverkarna eller importörerna i gemenskapen samarbetade måste kommissionen grunda denna undersökning på uppgifter som stod till kommissionens förfogande från andra källor. För detta ändamål och i enlighet med artikel 18 i grundförordningen användes uppgifter från Eurostat om det åttasiffriga KN-numret, kontrollerat mot andra källor, för fastställandet av importkvantiteter och importpriser.

| (20) | På grundval av uppgifterna från Eurostat fastställdes det att 369 079 ton dödbränd (sintrad) magnesia importerats från Kina till gemenskapen under undersökningsperioden, dvs. cirka 40 % av förbrukningen i gemenskapen. |
| --- | --- |

(20)

På grundval av uppgifterna från Eurostat fastställdes det att 369 079 ton dödbränd (sintrad) magnesia importerats från Kina till gemenskapen under undersökningsperioden, dvs. cirka 40 % av förbrukningen i gemenskapen.

| (21) | Under undersökningsperioden för den tidigare översynen vid giltighetstidens utgång uppgick importvolymen av kinesisk dödbränd (sintrad) magnesia till gemenskapen till 260 967 ton, dvs. 54 % av förbrukningen i gemenskapen. |
| --- | --- |

(21)

Under undersökningsperioden för den tidigare översynen vid giltighetstidens utgång uppgick importvolymen av kinesisk dödbränd (sintrad) magnesia till gemenskapen till 260 967 ton, dvs. 54 % av förbrukningen i gemenskapen.

| (22) | Det bör framhållas att det på grund av att gemenskapen utvidgats till 25 medlemsstater inte är möjligt att göra en direkt jämförelse mellan exportvolymer och marknadsandelar för exporten i den föregående och den nu aktuella översynen vid giltighetstidens utgång. |
| --- | --- |

(22)

Det bör framhållas att det på grund av att gemenskapen utvidgats till 25 medlemsstater inte är möjligt att göra en direkt jämförelse mellan exportvolymer och marknadsandelar för exporten i den föregående och den nu aktuella översynen vid giltighetstidens utgång.

2.   Dumpning av importen under undersökningsperioden

| (23) | I enlighet med artikel 11.9 i grundförordningen använde kommissionen samma metod som i den ursprungliga undersökningen. Det erinras om att en dumpningsmarginal på 50 % fastställdes i den ursprungliga undersökningen. |
| --- | --- |

(23)

I enlighet med artikel 11.9 i grundförordningen använde kommissionen samma metod som i den ursprungliga undersökningen. Det erinras om att en dumpningsmarginal på 50 % fastställdes i den ursprungliga undersökningen.

| (24) | Vid beräkningen av normalvärdet togs hänsyn till det faktum att normalvärdet för importen från Kina i denna undersökning måste baseras på uppgifter från ett tredjeland med marknadsekonomi i enlighet med artikel 2.7 a i grundförordningen. I tillkännagivandet om inledande avsåg man att välja Turkiet som ett lämpligt tredjeland med marknadsekonomi. En icke-närstående importör hävdade att Turkiet inte var ett lämpligt land, eftersom det var svårare att få tillgång till råmaterial i Turkiet än i Kina. Gruvor för magnesitutvinning i Turkiet har enligt importören inte samma naturliga fördelar som de kinesiska, varför utvinnings- och bearbetningskostnaderna är högre än i kinesiska gruvor. Dessutom gjorde samma importör gällande att den inhemska marknaden i Turkiet var för liten för att vara representativ för den kinesiska marknaden. Denna importör föreslog Brasilien eller Kanada som lämpligare potentiella tredjeländer med marknadsekonomi. |
| --- | --- |

(24)

Vid beräkningen av normalvärdet togs hänsyn till det faktum att normalvärdet för importen från Kina i denna undersökning måste baseras på uppgifter från ett tredjeland med marknadsekonomi i enlighet med artikel 2.7 a i grundförordningen. I tillkännagivandet om inledande avsåg man att välja Turkiet som ett lämpligt tredjeland med marknadsekonomi. En icke-närstående importör hävdade att Turkiet inte var ett lämpligt land, eftersom det var svårare att få tillgång till råmaterial i Turkiet än i Kina. Gruvor för magnesitutvinning i Turkiet har enligt importören inte samma naturliga fördelar som de kinesiska, varför utvinnings- och bearbetningskostnaderna är högre än i kinesiska gruvor. Dessutom gjorde samma importör gällande att den inhemska marknaden i Turkiet var för liten för att vara representativ för den kinesiska marknaden. Denna importör föreslog Brasilien eller Kanada som lämpligare potentiella tredjeländer med marknadsekonomi.

| (25) | Kommissionen undersökte om Turkiet, som användes som tredjeland med marknadsekonomi redan i den föregående undersökningen, fortfarande var ett rimligt val. Kommissionen konstaterade särskilt att minst tre turkiska företag tillverkade och sålde dödbränd (sintrad) magnesia i Turkiet i betydande mängder i konkurrens med varandra och med importen från andra länder. Frågan huruvida det är lättare att få tillgång till råmaterial i Kina än i Turkiet utreddes i den ursprungliga undersökningen, och det har inte lämnats någon ny bevisning som skulle kunna ändra slutsatsen att Turkiet är ett lämpligt tredjeland med marknadsekonomi. Om det skulle visa sig finnas sådana olikheter skulle hänsyn kunna tas till dessa i form av nödvändiga justeringar. En turkisk tillverkare gick med på att samarbeta. |
| --- | --- |

(25)

Kommissionen undersökte om Turkiet, som användes som tredjeland med marknadsekonomi redan i den föregående undersökningen, fortfarande var ett rimligt val. Kommissionen konstaterade särskilt att minst tre turkiska företag tillverkade och sålde dödbränd (sintrad) magnesia i Turkiet i betydande mängder i konkurrens med varandra och med importen från andra länder. Frågan huruvida det är lättare att få tillgång till råmaterial i Kina än i Turkiet utreddes i den ursprungliga undersökningen, och det har inte lämnats någon ny bevisning som skulle kunna ändra slutsatsen att Turkiet är ett lämpligt tredjeland med marknadsekonomi. Om det skulle visa sig finnas sådana olikheter skulle hänsyn kunna tas till dessa i form av nödvändiga justeringar. En turkisk tillverkare gick med på att samarbeta.

| (26) | Förslaget att välja Brasilien eller Kanada som potentiellt jämförbart land beaktades också, och antidumpningsfrågeformulär sändes till alla kända tillverkare av dödbränd (sintrad) magnesia i dessa länder. Inga svar mottogs emellertid, och kommissionen hade därför inte några uppgifter om försäljningspriser och tillverkningskostnader för dödbränd (sintrad) magnesia i Brasilien och Kanada. Det var därför inte möjligt att närmare överväga att använda Brasilien eller Kanada som jämförbara länder. |
| --- | --- |

(26)

Förslaget att välja Brasilien eller Kanada som potentiellt jämförbart land beaktades också, och antidumpningsfrågeformulär sändes till alla kända tillverkare av dödbränd (sintrad) magnesia i dessa länder. Inga svar mottogs emellertid, och kommissionen hade därför inte några uppgifter om försäljningspriser och tillverkningskostnader för dödbränd (sintrad) magnesia i Brasilien och Kanada. Det var därför inte möjligt att närmare överväga att använda Brasilien eller Kanada som jämförbara länder.

| (27) | Slutsatsen var därför att Turkiet är ett lämpligt jämförbart land för fastställande av normalvärdet. |
| --- | --- |

(27)

Slutsatsen var därför att Turkiet är ett lämpligt jämförbart land för fastställande av normalvärdet.

| (28) | I enlighet med artikel 2.4 i grundförordningen övervägdes det huruvida den turkiska tillverkarens försäljning av den berörda produkten på den inhemska marknaden vid normal handel hade varit tillräcklig. Eftersom volymen lönsamma transaktioner var högre än 80 % och det vägda genomsnittliga priset var högre än tillverkningskostnaden plus försäljnings- och administrationskostnader samt andra allmänna kostnader fastställdes normalvärdet på grundval av de vägda genomsnittliga priser som faktiskt betalats för försäljningen av den berörda produkten på den inhemska marknaden i Turkiet. I enlighet med artikel 18 i grundförordningen, och eftersom ingen av de kinesiska exportörerna samarbetade, användes den turkiska tillverkarens genomsnittliga vägda försäljningspris, eftersom det inte fanns några uppgifter om de produkttyper som importerades från Kina till gemenskapen, och inte heller några uppgifter som tydde på att produktsortimentet när det gäller den kinesiska exporten till gemenskapen och försäljningen på den inhemska marknaden i Turkiet skilde sig särskilt mycket från varandra. |
| --- | --- |

(28)

I enlighet med artikel 2.4 i grundförordningen övervägdes det huruvida den turkiska tillverkarens försäljning av den berörda produkten på den inhemska marknaden vid normal handel hade varit tillräcklig. Eftersom volymen lönsamma transaktioner var högre än 80 % och det vägda genomsnittliga priset var högre än tillverkningskostnaden plus försäljnings- och administrationskostnader samt andra allmänna kostnader fastställdes normalvärdet på grundval av de vägda genomsnittliga priser som faktiskt betalats för försäljningen av den berörda produkten på den inhemska marknaden i Turkiet. I enlighet med artikel 18 i grundförordningen, och eftersom ingen av de kinesiska exportörerna samarbetade, användes den turkiska tillverkarens genomsnittliga vägda försäljningspris, eftersom det inte fanns några uppgifter om de produkttyper som importerades från Kina till gemenskapen, och inte heller några uppgifter som tydde på att produktsortimentet när det gäller den kinesiska exporten till gemenskapen och försäljningen på den inhemska marknaden i Turkiet skilde sig särskilt mycket från varandra.

| (29) | På grund av de kinesiska exportörernas bristande samarbetsvilja måste exportpriset i enlighet med artikel 18 i grundförordningen fastställas på grundval av tillgängliga uppgifter. Uppgifter från Eurostat valdes som en lämplig bas för fastställande av exportpriset. Uppgifterna från Eurostat om genomsnittliga prisnivåer bekräftades av uppgifter som erhölls från den samarbetsvilliga användaren. |
| --- | --- |

(29)

På grund av de kinesiska exportörernas bristande samarbetsvilja måste exportpriset i enlighet med artikel 18 i grundförordningen fastställas på grundval av tillgängliga uppgifter. Uppgifter från Eurostat valdes som en lämplig bas för fastställande av exportpriset. Uppgifterna från Eurostat om genomsnittliga prisnivåer bekräftades av uppgifter som erhölls från den samarbetsvilliga användaren.

| (30) | Det vägda, genomsnittliga normalvärdet jämfördes i enlighet med artikel 2.11 i grundförordningen med det vägda, genomsnittliga exportpriset för dödbränd (sintrad) magnesia (båda på nivån fritt fabrik). |
| --- | --- |

(30)

Det vägda, genomsnittliga normalvärdet jämfördes i enlighet med artikel 2.11 i grundförordningen med det vägda, genomsnittliga exportpriset för dödbränd (sintrad) magnesia (båda på nivån fritt fabrik).

| (31) | För att säkerställa en rättvis jämförelse mellan normalvärde och exportpris togs i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen hänsyn till olikheter som påverkade prisernas jämförbarhet. Justeringar gjordes för transportkostnader inom landet och till havs, samt för försäkrings-, hanterings- och lastningskostnader och därmed sammanhängande kostnader. |
| --- | --- |

(31)

För att säkerställa en rättvis jämförelse mellan normalvärde och exportpris togs i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen hänsyn till olikheter som påverkade prisernas jämförbarhet. Justeringar gjordes för transportkostnader inom landet och till havs, samt för försäkrings-, hanterings- och lastningskostnader och därmed sammanhängande kostnader.

| (32) | I den tidigare undersökningen godtogs att det var lättare att få tillgång till råmaterial i Kina än i Turkiet. Eftersom det inte lämnats några uppgifter som visat att denna situation har förändrats beviljades en justering för att ta hänsyn till skillnaderna i utvinningsgrad mellan de båda länderna. Samma justering av normalvärdet användes som i den tidigare undersökningen, dvs. en minskning av normalvärdet motsvarande 20 % av de utvinningskostnader som konstaterats för den samarbetsvilliga turkiska tillverkaren. |
| --- | --- |

(32)

I den tidigare undersökningen godtogs att det var lättare att få tillgång till råmaterial i Kina än i Turkiet. Eftersom det inte lämnats några uppgifter som visat att denna situation har förändrats beviljades en justering för att ta hänsyn till skillnaderna i utvinningsgrad mellan de båda länderna. Samma justering av normalvärdet användes som i den tidigare undersökningen, dvs. en minskning av normalvärdet motsvarande 20 % av de utvinningskostnader som konstaterats för den samarbetsvilliga turkiska tillverkaren.

| (33) | Liksom i de tidigare undersökningarna ansågs det vidare att det kinesiska råmaterialet hade större renhet än det turkiska råmaterialet. Eftersom det inte lämnats några uppgifter som visat att det skett en förändring i detta avseende gjordes därför en justering motsvarande 25 % av den tillverkningskostnad som konstaterats för den samarbetsvilliga turkiska tillverkaren för att ta hänsyn till denna olikhet. |
| --- | --- |

(33)

Liksom i de tidigare undersökningarna ansågs det vidare att det kinesiska råmaterialet hade större renhet än det turkiska råmaterialet. Eftersom det inte lämnats några uppgifter som visat att det skett en förändring i detta avseende gjordes därför en justering motsvarande 25 % av den tillverkningskostnad som konstaterats för den samarbetsvilliga turkiska tillverkaren för att ta hänsyn till denna olikhet.

| (34) | Jämförelsen mellan normalvärdet och exportpriset visade att dumpning förekom, varvid dumpningsmarginalen motsvarade det belopp med vilket normalvärdet, fastställt enligt ovan, överskred priset vid export till gemenskapen. Den konstaterade dumpningsmarginalen, uttryckt i procent av importpriset cif vid gemenskapens gräns, var i storleksordningen 35 %. |
| --- | --- |

(34)

Jämförelsen mellan normalvärdet och exportpriset visade att dumpning förekom, varvid dumpningsmarginalen motsvarade det belopp med vilket normalvärdet, fastställt enligt ovan, överskred priset vid export till gemenskapen. Den konstaterade dumpningsmarginalen, uttryckt i procent av importpriset cif vid gemenskapens gräns, var i storleksordningen 35 %.

3.   Utveckling av importen om åtgärderna skulle upphöra att gälla

| (35) | Utöver undersökningen av om det förekom dumpning under undersökningsperioden undersöktes även sannolikheten för fortsatt dumpning. Eftersom inte någon kinesisk exporterande tillverkare samarbetade, och eftersom endast få offentliga uppgifter fanns att tillgå om den kinesiska industrin för dödbränd (sintrad) magnesia, bygger slutsatserna nedan huvudsakligen på tillgängliga uppgifter, nämligen marknadsundersökningsuppgifter som lämnats av de sökande tillverkarna eller som konstaterats i samband med undersökningen och bedömts vara tillförlitliga, jämte uppgifter från Eurostat, The Japan Trade Statistics och US Bureau of the Census. |
| --- | --- |

(35)

Utöver undersökningen av om det förekom dumpning under undersökningsperioden undersöktes även sannolikheten för fortsatt dumpning. Eftersom inte någon kinesisk exporterande tillverkare samarbetade, och eftersom endast få offentliga uppgifter fanns att tillgå om den kinesiska industrin för dödbränd (sintrad) magnesia, bygger slutsatserna nedan huvudsakligen på tillgängliga uppgifter, nämligen marknadsundersökningsuppgifter som lämnats av de sökande tillverkarna eller som konstaterats i samband med undersökningen och bedömts vara tillförlitliga, jämte uppgifter från Eurostat, The Japan Trade Statistics och US Bureau of the Census.

| (36) | Enligt begäran om översyn vid giltighetstidens utgång har de kinesiska tillverkarna en betydande outnyttjad produktionskapacitet, eftersom de har världens största magnesittillgångar, som beräknas till cirka 1 300 miljoner ton. Den samlade kinesiska produktionskapaciteten för den berörda produkten beräknas till cirka 3,5 miljoner ton per år, medan den inhemska förbrukningen i Kina beräknas till cirka 1,2–1,5 miljoner ton och exporten till cirka 1 miljon ton per år. Detta tyder på att de kinesiska exportörernas produktion snabbt skulle kunna öka ytterligare. |
| --- | --- |

(36)

Enligt begäran om översyn vid giltighetstidens utgång har de kinesiska tillverkarna en betydande outnyttjad produktionskapacitet, eftersom de har världens största magnesittillgångar, som beräknas till cirka 1 300 miljoner ton. Den samlade kinesiska produktionskapaciteten för den berörda produkten beräknas till cirka 3,5 miljoner ton per år, medan den inhemska förbrukningen i Kina beräknas till cirka 1,2–1,5 miljoner ton och exporten till cirka 1 miljon ton per år. Detta tyder på att de kinesiska exportörernas produktion snabbt skulle kunna öka ytterligare.

| (37) | Enligt uppgifter från Eurostat sjönk exportpriset för kinesisk dödbränd (sintrad) magnesia till gemenskapen med 10 % mellan år 2000 och undersökningsperioden, då åtgärderna var i kraft. Det genomsnittliga exportpriset för dödbränd (sintrad) magnesia låg inte desto mindre fortfarande över det införda minimiimportpriset. |
| --- | --- |

(37)

Enligt uppgifter från Eurostat sjönk exportpriset för kinesisk dödbränd (sintrad) magnesia till gemenskapen med 10 % mellan år 2000 och undersökningsperioden, då åtgärderna var i kraft. Det genomsnittliga exportpriset för dödbränd (sintrad) magnesia låg inte desto mindre fortfarande över det införda minimiimportpriset.

| (38) | Japan och Förenta staterna var två av Kinas största exportmarknader för dödbränd (sintrad) magnesia under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(38)

Japan och Förenta staterna var två av Kinas största exportmarknader för dödbränd (sintrad) magnesia under skadeundersökningsperioden.

| (39) | Mellan år 2000 och undersökningsperioden sjönk priserna för den kinesiska exporten till Japan med cirka 7 %, från 20 054 yen per ton till 19 513 yen per ton, medan kvantiteterna överlag förblev oförändrade mellan år 2000 och undersökningsperioden, cirka 270 000 ton. Exportpriserna till Japan, uttryckta i euro, var 202 EUR per ton år 2000 och 145 EUR per ton under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(39)

Mellan år 2000 och undersökningsperioden sjönk priserna för den kinesiska exporten till Japan med cirka 7 %, från 20 054 yen per ton till 19 513 yen per ton, medan kvantiteterna överlag förblev oförändrade mellan år 2000 och undersökningsperioden, cirka 270 000 ton. Exportpriserna till Japan, uttryckta i euro, var 202 EUR per ton år 2000 och 145 EUR per ton under undersökningsperioden.

| (40) | Även om exportpriserna till Japan fortfarande var högre än exportpriserna till Europeiska gemenskapen var de således mycket närmare exportpriserna till gemenskapen i slutet av skadeundersökningsperioden än i början. Under skadeundersökningsperioden blev därför exporten till gemenskapen attraktivare för kinesiska exportörer än exporten till Japan, varför de kinesiska exportörerna stimulerades att exportera större volymer till gemenskapen. |
| --- | --- |

(40)

Även om exportpriserna till Japan fortfarande var högre än exportpriserna till Europeiska gemenskapen var de således mycket närmare exportpriserna till gemenskapen i slutet av skadeundersökningsperioden än i början. Under skadeundersökningsperioden blev därför exporten till gemenskapen attraktivare för kinesiska exportörer än exporten till Japan, varför de kinesiska exportörerna stimulerades att exportera större volymer till gemenskapen.

| (41) | Mellan år 2000 och undersökningsperioden ökade priserna för den kinesiska exporten till Förenta staterna betydligt, från 129 US-dollar per ton till 208 US-dollar per ton under undersökningsperioden, vilket motsvarar 140 EUR per ton respektive 167 EUR per ton. |
| --- | --- |

(41)

Mellan år 2000 och undersökningsperioden ökade priserna för den kinesiska exporten till Förenta staterna betydligt, från 129 US-dollar per ton till 208 US-dollar per ton under undersökningsperioden, vilket motsvarar 140 EUR per ton respektive 167 EUR per ton.

| (42) | Det bör när det gäller denna enorma ökning av exportpriserna till Förenta staterna noteras att samtliga amerikanska tillverkare av naturlig dödbränd (sintrad) magnesia under skadeundersökningsperioden gradvis upphörde med sin verksamhet och att importen av denna produkt från Kina dominerade på den amerikanska marknaden. Den stod i själva verket för cirka 82 % av förbrukningen av dödbränd (sintrad) magnesia i Förenta staterna under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(42)

Det bör när det gäller denna enorma ökning av exportpriserna till Förenta staterna noteras att samtliga amerikanska tillverkare av naturlig dödbränd (sintrad) magnesia under skadeundersökningsperioden gradvis upphörde med sin verksamhet och att importen av denna produkt från Kina dominerade på den amerikanska marknaden. Den stod i själva verket för cirka 82 % av förbrukningen av dödbränd (sintrad) magnesia i Förenta staterna under undersökningsperioden.

| (43) | Den amerikanska marknaden med jämförelsevis höga priser, särskilt en högre prisnivå för exporten till Förenta staterna än till Europeiska gemenskapen, kan därför ha blivit attraktivare för kinesiska exportörer av dödbränd (sintrad) magnesia under skadeundersökningsperioden. Exportkvantiteterna av dödbränd (sintrad) magnesia till Förenta staterna ökade emellertid inte överlag mellan skadeundersökningsperiodens början och undersökningsperioden, utan låg kvar på cirka 340 000 ton per år. Det förefaller därför inte troligt att de kinesiska exportörerna avsevärt skulle öka sina exportvolymer av dödbränd (sintrad) magnesia till Förenta staterna inom den närmaste framtiden. |
| --- | --- |

(43)

Den amerikanska marknaden med jämförelsevis höga priser, särskilt en högre prisnivå för exporten till Förenta staterna än till Europeiska gemenskapen, kan därför ha blivit attraktivare för kinesiska exportörer av dödbränd (sintrad) magnesia under skadeundersökningsperioden. Exportkvantiteterna av dödbränd (sintrad) magnesia till Förenta staterna ökade emellertid inte överlag mellan skadeundersökningsperiodens början och undersökningsperioden, utan låg kvar på cirka 340 000 ton per år. Det förefaller därför inte troligt att de kinesiska exportörerna avsevärt skulle öka sina exportvolymer av dödbränd (sintrad) magnesia till Förenta staterna inom den närmaste framtiden.

| (44) | Mot bakgrund av de kinesiska tillverkarnas betydande outnyttjade kapacitet är det i alla händelser inte troligt att tredjeländer skulle kunna absorbera en ökning av den kinesiska exporten. Om åtgärderna tilläts upphöra att gälla skulle de kinesiska exportörerna därför uppmuntras öka sin export till gemenskapen. |
| --- | --- |

(44)

Mot bakgrund av de kinesiska tillverkarnas betydande outnyttjade kapacitet är det i alla händelser inte troligt att tredjeländer skulle kunna absorbera en ökning av den kinesiska exporten. Om åtgärderna tilläts upphöra att gälla skulle de kinesiska exportörerna därför uppmuntras öka sin export till gemenskapen.

| (45) | Eftersom ingen kinesisk exporterande tillverkare samarbetade i undersökningen baserades analysen när det gäller utvecklingen av den kinesiska exporten till gemenskapen på tillgängliga uppgifter enligt artikel 18 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(45)

Eftersom ingen kinesisk exporterande tillverkare samarbetade i undersökningen baserades analysen när det gäller utvecklingen av den kinesiska exporten till gemenskapen på tillgängliga uppgifter enligt artikel 18 i grundförordningen.

| (46) | De utvecklingstendenser som observerades under skadeundersökningsperioden visar på stora årliga variationer i de genomsnittliga volymerna och priserna per enhet för den kinesiska exporten till gemenskapen. |
| --- | --- |

(46)

De utvecklingstendenser som observerades under skadeundersökningsperioden visar på stora årliga variationer i de genomsnittliga volymerna och priserna per enhet för den kinesiska exporten till gemenskapen.

| (47) | När det gäller priserna var såsom anges ovan prisminskningen överlag under skadeundersökningsperioden 10 %, men en avsevärd minskning (– 24 %) skedde under de sista åren av skadeundersökningsperioden, nämligen mellan 2001 och 2004. |
| --- | --- |

(47)

När det gäller priserna var såsom anges ovan prisminskningen överlag under skadeundersökningsperioden 10 %, men en avsevärd minskning (– 24 %) skedde under de sista åren av skadeundersökningsperioden, nämligen mellan 2001 och 2004.

| (48) | Vad volymerna beträffar påpekas ovan att de kinesiska exportörerna skulle uppmuntras att ytterligare öka sina exportvolymer till EU med hänsyn till den outnyttjade kapacitet som stod till förfogande och de begränsade möjligheterna att öka exporten till tredjeländer. Medan den allmänna utvecklingen under skadeundersökningsperioden visade en ökning på 6 %, ägde betydande ökningar rum under de sista åren av skadeundersökningsperioden (+ 36 % mellan 2001 och 2004). |
| --- | --- |

(48)

Vad volymerna beträffar påpekas ovan att de kinesiska exportörerna skulle uppmuntras att ytterligare öka sina exportvolymer till EU med hänsyn till den outnyttjade kapacitet som stod till förfogande och de begränsade möjligheterna att öka exporten till tredjeländer. Medan den allmänna utvecklingen under skadeundersökningsperioden visade en ökning på 6 %, ägde betydande ökningar rum under de sista åren av skadeundersökningsperioden (+ 36 % mellan 2001 och 2004).

| (49) | Samtidigt som det inte finns någonting som tyder på att den utveckling som observerades under de sista åren av skadeundersökningsperioden inte skulle fortsätta visar den information som står till förfogande att en ytterligare minskning av priserna och ytterligare ökning av volymerna sannolikt kommer att inträffa. Den förväntade ytterligare ökningen av den kinesiska exporten till gemenskapen kommer troligtvis att ske på bekostnad av gemenskapsindustrin, med andra ord till priser som är på samma nivå som eller till och med under de nuvarande dumpade prisnivåerna, i syfte att vinna marknadsandel. |
| --- | --- |

(49)

Samtidigt som det inte finns någonting som tyder på att den utveckling som observerades under de sista åren av skadeundersökningsperioden inte skulle fortsätta visar den information som står till förfogande att en ytterligare minskning av priserna och ytterligare ökning av volymerna sannolikt kommer att inträffa. Den förväntade ytterligare ökningen av den kinesiska exporten till gemenskapen kommer troligtvis att ske på bekostnad av gemenskapsindustrin, med andra ord till priser som är på samma nivå som eller till och med under de nuvarande dumpade prisnivåerna, i syfte att vinna marknadsandel.

| (50) | Vidare är det, såsom anges i skäl 73 i förordning (EG) nr 360/2000, nödvändigt att påpeka att de kinesiska exportpriserna och exportmängderna för närvarande påverkas av det exportlicenssystem som införts av de kinesiska myndigheterna, vilket innebär att om detta system avskaffades skulle de kinesiska exportörerna kunna öka sin exportvolym och sänka sitt exportpris. |
| --- | --- |

(50)

Vidare är det, såsom anges i skäl 73 i förordning (EG) nr 360/2000, nödvändigt att påpeka att de kinesiska exportpriserna och exportmängderna för närvarande påverkas av det exportlicenssystem som införts av de kinesiska myndigheterna, vilket innebär att om detta system avskaffades skulle de kinesiska exportörerna kunna öka sin exportvolym och sänka sitt exportpris.

| (51) | Undersökningen visade att de kinesiska exportörerna fortsatte med sin dumpning under undersökningsperioden i betydande omfattning. Eftersom Kina har en avsevärd outnyttjad produktionskapacitet och Europeiska gemenskapen kan ha blivit en attraktivare marknad för kinesiska exportörer än tidigare jämfört med andra marknader, är det mycket sannolikt att dumpningen fortsätter om de nuvarande åtgärderna upphör att gälla, åtminstone i samma omfattning. Dessutom är det sannolikt att den dumpade importens volym ökar avsevärt och att priserna på denna import sjunker om de nuvarande åtgärderna upphör att gälla. |
| --- | --- |

(51)

Undersökningen visade att de kinesiska exportörerna fortsatte med sin dumpning under undersökningsperioden i betydande omfattning. Eftersom Kina har en avsevärd outnyttjad produktionskapacitet och Europeiska gemenskapen kan ha blivit en attraktivare marknad för kinesiska exportörer än tidigare jämfört med andra marknader, är det mycket sannolikt att dumpningen fortsätter om de nuvarande åtgärderna upphör att gälla, åtminstone i samma omfattning. Dessutom är det sannolikt att den dumpade importens volym ökar avsevärt och att priserna på denna import sjunker om de nuvarande åtgärderna upphör att gälla.

D.   DEFINITION AV GEMENSKAPSINDUSTRIN

| (52) | Under undersökningsperioden fanns det fem tillverkare av dödbränd (sintrad) magnesia i gemenskapen. Vid undersökningen fastställdes att de tre sökande gemenskapstillverkare som samarbetade till fullo stod för cirka 55 % av tillverkningen av dödbränd (sintrad) magnesia i gemenskapen och därför utgör gemenskapsindustrin i den mening som avses i artiklarna 4.1 och artikel 5.4 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(52)

Under undersökningsperioden fanns det fem tillverkare av dödbränd (sintrad) magnesia i gemenskapen. Vid undersökningen fastställdes att de tre sökande gemenskapstillverkare som samarbetade till fullo stod för cirka 55 % av tillverkningen av dödbränd (sintrad) magnesia i gemenskapen och därför utgör gemenskapsindustrin i den mening som avses i artiklarna 4.1 och artikel 5.4 i grundförordningen.

| (53) | En tillverkare samarbetade inte, men var inte heller emot undersökningen. Det visade sig att denna tillverkare är en helt integrerad tillverkare som i senare led använder sin dödbrända (sintrade) magnesia uteslutande för internt bruk. |
| --- | --- |

(53)

En tillverkare samarbetade inte, men var inte heller emot undersökningen. Det visade sig att denna tillverkare är en helt integrerad tillverkare som i senare led använder sin dödbrända (sintrade) magnesia uteslutande för internt bruk.

| (54) | En annan tillverkare var känd av kommissionen och kontaktades inom ramen för detta förfarande. Det företaget varken uttryckte sitt stöd för eller motsatte sig förfarandet. |
| --- | --- |

(54)

En annan tillverkare var känd av kommissionen och kontaktades inom ramen för detta förfarande. Det företaget varken uttryckte sitt stöd för eller motsatte sig förfarandet.

E.   FASTSTÄLLANDE AV RELEVANT GEMENSKAPSMARKNAD

| (55) | För att avgöra om gemenskapsindustrin lidit skada och fastställa förbrukningen och de olika ekonomiska indikatorerna avseende gemenskapsindustrins situation undersöktes om och i vilken utsträckning man i denna analys borde beakta den efterföljande användningen av den likadana produkt som tillverkas av gemenskapsindustrin. |
| --- | --- |

(55)

För att avgöra om gemenskapsindustrin lidit skada och fastställa förbrukningen och de olika ekonomiska indikatorerna avseende gemenskapsindustrins situation undersöktes om och i vilken utsträckning man i denna analys borde beakta den efterföljande användningen av den likadana produkt som tillverkas av gemenskapsindustrin.

| (56) | Dödbränd (sintrad) magnesia används som insatsvara i produktionen av eldfasta produkter inom samma företag, eller säljs som sådana till närstående eller inte närstående tredje parter. |
| --- | --- |

(56)

Dödbränd (sintrad) magnesia används som insatsvara i produktionen av eldfasta produkter inom samma företag, eller säljs som sådana till närstående eller inte närstående tredje parter.

| (57) | I samband med denna undersökning ansågs företagsintern användning föreligga när produkten levererades inom samma företagsgrupp för vidare bearbetning i senare led i förädlingskedjan. Vid företagsintern användning skedde försäljningen eller överföringen av kostnadsansvaret till ett internt värde som inte fastställs enligt marknadsmässiga villkor eller till ett företag som inte fritt kunde välja leverantör. Följaktligen måste den företagsinterna användningen analyseras vad gäller tillverkade kvantiteter och dess andel av den sammanlagda försäljningen. I alla övriga fall ansågs försäljning på den öppna marknaden föreligga. |
| --- | --- |

(57)

I samband med denna undersökning ansågs företagsintern användning föreligga när produkten levererades inom samma företagsgrupp för vidare bearbetning i senare led i förädlingskedjan. Vid företagsintern användning skedde försäljningen eller överföringen av kostnadsansvaret till ett internt värde som inte fastställs enligt marknadsmässiga villkor eller till ett företag som inte fritt kunde välja leverantör. Följaktligen måste den företagsinterna användningen analyseras vad gäller tillverkade kvantiteter och dess andel av den sammanlagda försäljningen. I alla övriga fall ansågs försäljning på den öppna marknaden föreligga.

| (58) | Skillnaden mellan den företagsinterna och den öppna marknaden är relevant för skadeanalysen, eftersom produkter avsedda för företagsintern användning inte är utsatta för direkt konkurrens från importerade produkter. Produktion för den öppna marknaden konstaterades däremot konkurrera direkt med import av den berörda produkten. |
| --- | --- |

(58)

Skillnaden mellan den företagsinterna och den öppna marknaden är relevant för skadeanalysen, eftersom produkter avsedda för företagsintern användning inte är utsatta för direkt konkurrens från importerade produkter. Produktion för den öppna marknaden konstaterades däremot konkurrera direkt med import av den berörda produkten.

| (59) | För att ge en så fullständig bild som möjligt av gemenskapsindustrins situation inhämtades och analyserades uppgifter beträffande all verksamhet som rör dödbränd (sintrad) magnesia, och därefter fastställdes om denna produkt var avsedd för företagsintern användning eller för den öppna marknaden. |
| --- | --- |

(59)

För att ge en så fullständig bild som möjligt av gemenskapsindustrins situation inhämtades och analyserades uppgifter beträffande all verksamhet som rör dödbränd (sintrad) magnesia, och därefter fastställdes om denna produkt var avsedd för företagsintern användning eller för den öppna marknaden.

| (60) | Undersökningen visade att vissa ekonomiska indikatorer som rörde gemenskapsindustrin rimligen kunde undersökas för verksamheten som helhet, dvs. för både den företagsinterna användningen och försäljningen på den öppna marknaden. Produktion, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande, kassaflöde, investeringar, förmåga att anskaffa kapital, lager, sysselsättning, arbetskraftskostnader och produktivitet är beroende av verksamheten som helhet, oavsett om produkten överförs till ett senare led i förädlingskedjan inom samma företagsgrupp för vidare bearbetning eller om den säljs på den öppna marknaden. |
| --- | --- |

(60)

Undersökningen visade att vissa ekonomiska indikatorer som rörde gemenskapsindustrin rimligen kunde undersökas för verksamheten som helhet, dvs. för både den företagsinterna användningen och försäljningen på den öppna marknaden. Produktion, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande, kassaflöde, investeringar, förmåga att anskaffa kapital, lager, sysselsättning, arbetskraftskostnader och produktivitet är beroende av verksamheten som helhet, oavsett om produkten överförs till ett senare led i förädlingskedjan inom samma företagsgrupp för vidare bearbetning eller om den säljs på den öppna marknaden.

| (61) | De övriga ekonomiska indikatorerna för gemenskapsindustrin analyserades och bedömdes med hänvisning till den situation som var rådande på den öppna marknaden, särskilt i de fall där marknadsförhållandena är mätbara och där transaktionerna genomförs enligt normala marknadsvillkor som innebär fritt val av leverantör; det rör sig om försäljningsvolym och försäljningspriser på gemenskapsmarknaden, exportvolym och exportpriser. I detta avseende fastställdes förbrukning, marknadsandelar, tillväxt, lönsamhet och räntabilitet på grundval av försäljningen på den öppna marknaden. |
| --- | --- |

(61)

De övriga ekonomiska indikatorerna för gemenskapsindustrin analyserades och bedömdes med hänvisning till den situation som var rådande på den öppna marknaden, särskilt i de fall där marknadsförhållandena är mätbara och där transaktionerna genomförs enligt normala marknadsvillkor som innebär fritt val av leverantör; det rör sig om försäljningsvolym och försäljningspriser på gemenskapsmarknaden, exportvolym och exportpriser. I detta avseende fastställdes förbrukning, marknadsandelar, tillväxt, lönsamhet och räntabilitet på grundval av försäljningen på den öppna marknaden.

F.   SITUATIONEN PÅ GEMENSKAPSMARKNADEN

1.   Förbrukning på gemenskapsmarknaden

| (62) | Förbrukningen i gemenskapen beräknades på grundval av den samlade volymen av gemenskapsindustrins försäljning i gemenskapen (med undantag av den företagsinterna användningen), importen från Kina och importen från andra tredjeländer. |
| --- | --- |

(62)

Förbrukningen i gemenskapen beräknades på grundval av den samlade volymen av gemenskapsindustrins försäljning i gemenskapen (med undantag av den företagsinterna användningen), importen från Kina och importen från andra tredjeländer.

| (63) | På denna grundval ökade gemenskapsförbrukningen under skadeundersökningsperioden med 32 %, från 693 145 ton år 2000 till 911 672 ton under undersökningsperioden. Detta berodde delvis på stålindustrins återhämtning.
  Tabell 1 –   Förbrukning i gemenskapen










  Förbrukning i gemenskapen | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Den öppna marknaden (ton) | 693 145 | 792 575 | 701 723 | 817 678 | 911 672 |
| Index | 100 | 114 | 101 | 118 | 132 |
| Förändring från föregående år | | 14 | –13 | 17 | 14 |
| Källa: Eurostat, kontrollerade uppgifter i gemenskapsindustrins svar på frågeformuläret samt marknadsupplysningar som lämnats av de sökande tillverkarna. |

(63)

På denna grundval ökade gemenskapsförbrukningen under skadeundersökningsperioden med 32 %, från 693 145 ton år 2000 till 911 672 ton under undersökningsperioden. Detta berodde delvis på stålindustrins återhämtning.

Tabell 1 –   Förbrukning i gemenskapen

Förbrukning i gemenskapen

2000

2001

2002

2003

UP

Den öppna marknaden (ton)

693 145

792 575

701 723

817 678

911 672

Index

100

114

101

118

132

Förändring från föregående år

14

–13

17

14

Källa: Eurostat, kontrollerade uppgifter i gemenskapsindustrins svar på frågeformuläret samt marknadsupplysningar som lämnats av de sökande tillverkarna.

| (64) | För att komplettera uppgifterna om gemenskapsförbrukningen på den öppna marknaden beräknades även företagsintern användning på grundval av kontrollerade uppgifter i gemenskapsindustrins svar på frågeformuläret samt på marknadsupplysningar som lämnats av de sökande tillverkarna. Det konstaterades att den företagsinterna användningen ökade med 12 % under skadeundersökningsperioden.
  Tabell 2 –   Företagsintern användning










  Företagsintern användning | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kvantitet (ton) | 394 191 | 399 839 | 404 773 | 417 495 | 442 131 |
| Index | 100 | 101 | 103 | 106 | 112 |
| Förändring från föregående år | | 1 | 2 | 3 | 6 |

(64)

För att komplettera uppgifterna om gemenskapsförbrukningen på den öppna marknaden beräknades även företagsintern användning på grundval av kontrollerade uppgifter i gemenskapsindustrins svar på frågeformuläret samt på marknadsupplysningar som lämnats av de sökande tillverkarna. Det konstaterades att den företagsinterna användningen ökade med 12 % under skadeundersökningsperioden.

Tabell 2 –   Företagsintern användning

Företagsintern användning

2000

2001

2002

2003

UP

Kvantitet (ton)

394 191

399 839

404 773

417 495

442 131

Index

100

101

103

106

112

Förändring från föregående år

1

2

3

6

2.   Importen från Kina

| (65) | Importvolymen från Kina följde inte samma utveckling som gemenskapsförbrukningen. Den minskade först med i genomsnitt 25 % mellan 2000 och 2002, och ökade sedan med 41 % mellan 2002 och undersökningsperioden. Totalt sett ökade importen från Kina med 6 % under skadeundersökningsperioden, från 349 561 ton till 369 079 ton.
  Tabell 3 –   Importen från Kina










  Importen från Kina | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ton | 349 561 | 271 147 | 261 460 | 351 724 | 369 079 |
| Index | 100 | 78 | 75 | 101 | 106 |
| Förändring från föregående år | | –22 | –3 | 26 | 5 |
| Källa: Eurostat. |

(65)

Importvolymen från Kina följde inte samma utveckling som gemenskapsförbrukningen. Den minskade först med i genomsnitt 25 % mellan 2000 och 2002, och ökade sedan med 41 % mellan 2002 och undersökningsperioden. Totalt sett ökade importen från Kina med 6 % under skadeundersökningsperioden, från 349 561 ton till 369 079 ton.

Tabell 3 –   Importen från Kina

Importen från Kina

2000

2001

2002

2003

UP

Ton

349 561

271 147

261 460

351 724

369 079

Index

100

78

75

101

106

Förändring från föregående år

–22

–3

26

5

Källa: Eurostat.

| (66) | Marknadsandelen för importen från Kina, uttryckt i procent av gemenskapsförbrukningen på den öppna marknaden, minskade från 50 % år 2000 till 40 % under undersökningsperioden.
  Tabell 4 –   Marknadsandel för importen från Kina










  Marknadsandel för importen från Kina | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Procent av den öppna marknaden | 50 % | 34 % | 37 % | 43 % | 40 % |
| Index | 100 | 68 | 74 | 85 | 80 |
| Förändring från föregående år | | –32 | 6 | 11 | –5 |
| Källa: Eurostat och kontrollerade uppgifter i gemenskapsindustrins svar på frågeformuläret. |

(66)

Marknadsandelen för importen från Kina, uttryckt i procent av gemenskapsförbrukningen på den öppna marknaden, minskade från 50 % år 2000 till 40 % under undersökningsperioden.

Tabell 4 –   Marknadsandel för importen från Kina

Marknadsandel för importen från Kina

2000

2001

2002

2003

UP

Procent av den öppna marknaden

50 %

34 %

37 %

43 %

40 %

Index

100

68

74

85

80

Förändring från föregående år

–32

6

11

–5

Källa: Eurostat och kontrollerade uppgifter i gemenskapsindustrins svar på frågeformuläret.

| (67) | Det genomsnittliga importpriset cif vid gemenskapens gräns när det gäller importen från Kina ökade med 14 % mellan 2000 och 2002, men minskade därefter kraftigt mellan 2002 och undersökningsperioden, med 22 %. Under hela skadeundersökningsperioden minskade det med 10 % och uppgick till 140 EUR per ton under undersökningsperioden.
  Tabell 5 –   Det genomsnittliga importpriset från Kina










  Det genomsnittliga importpriset från Kina | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Euro per ton | 156 | 184 | 179 | 138 | 140 |
| Index | 100 | 118 | 114 | 88 | 90 |
| Förändring från föregående år | | 18 | –3 | –26 | 2 |
| Källa: Eurostat. |

(67)

Det genomsnittliga importpriset cif vid gemenskapens gräns när det gäller importen från Kina ökade med 14 % mellan 2000 och 2002, men minskade därefter kraftigt mellan 2002 och undersökningsperioden, med 22 %. Under hela skadeundersökningsperioden minskade det med 10 % och uppgick till 140 EUR per ton under undersökningsperioden.

Tabell 5 –   Det genomsnittliga importpriset från Kina

Det genomsnittliga importpriset från Kina

2000

2001

2002

2003

UP

Euro per ton

156

184

179

138

140

Index

100

118

114

88

90

Förändring från föregående år

18

–3

–26

2

Källa: Eurostat.

| (68) | Kommissionen undersökte huruvida de priser som togs ut av de exporterande tillverkarna i det berörda landet underskred gemenskapsindustrins priser under undersökningsperioden. För att bringa priserna upp till en jämförbar nivå justerades gemenskapstillverkarens priser till nivån fritt fabrik. |
| --- | --- |

(68)

Kommissionen undersökte huruvida de priser som togs ut av de exporterande tillverkarna i det berörda landet underskred gemenskapsindustrins priser under undersökningsperioden. För att bringa priserna upp till en jämförbar nivå justerades gemenskapstillverkarens priser till nivån fritt fabrik.

| (69) | Den prisunderskridandemarginal som konstaterades på denna grundval var 7,6 %. |
| --- | --- |

(69)

Den prisunderskridandemarginal som konstaterades på denna grundval var 7,6 %.

3.   Gemenskapsindustrins ekonomiska situation

a)   Analys av de faktorer som är relevanta för hela verksamheten, inbegripet företagsintern användning

| (70) | Gemenskapsindustrins produktion ökade med 11 % under skadeundersökningsperioden och följde i viss mån samma utveckling som förbrukningen i gemenskapen. Minskningen i produktionen 2002 (med 3 procentenheter) sammanföll med den minskade förbrukningen av dödbränd (sintrad) magnesia på gemenskapsmarknaden.
  Tabell 6 –   Produktionsvolym










  Produktionsvolym | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Index | 100 | 101 | 98 | 108 | 111 |
| Förändring från föregående år | | 1 | –3 | 10 | 3 |
| Källa: Kontrollerade uppgifter i gemenskapsindustrins svar på frågeformuläret. |

(70)

Gemenskapsindustrins produktion ökade med 11 % under skadeundersökningsperioden och följde i viss mån samma utveckling som förbrukningen i gemenskapen. Minskningen i produktionen 2002 (med 3 procentenheter) sammanföll med den minskade förbrukningen av dödbränd (sintrad) magnesia på gemenskapsmarknaden.

Tabell 6 –   Produktionsvolym

Produktionsvolym

2000

2001

2002

2003

UP

Index

100

101

98

108

111

Förändring från föregående år

1

–3

10

3

Källa: Kontrollerade uppgifter i gemenskapsindustrins svar på frågeformuläret.

| (71) | Under skadeundersökningsperioden var gemenskapsindustrins produktionskapacitet till att börja med stabil mellan 2000 och 2002 och ökade därefter med 3 % mellan 2002 och undersökningsperioden.
  Tabell 7 –   Produktionskapacitet










  Produktionskapacitet | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Index | 100 | 100 | 100 | 103 | 103 |
| Förändring från föregående år | | 0 | 0 | 3 | 0 |
| Källa: Kontrollerade uppgifter i gemenskapsindustrins svar på frågeformuläret. |

(71)

Under skadeundersökningsperioden var gemenskapsindustrins produktionskapacitet till att börja med stabil mellan 2000 och 2002 och ökade därefter med 3 % mellan 2002 och undersökningsperioden.

Tabell 7 –   Produktionskapacitet

Produktionskapacitet

2000

2001

2002

2003

UP

Index

100

100

100

103

103

Förändring från föregående år

0

0

3

0

Källa: Kontrollerade uppgifter i gemenskapsindustrins svar på frågeformuläret.

| (72) | Under skadeundersökningsperioden följde kapacitetsutnyttjandet samma utveckling som gemenskapstillverkningen och gemenskapsförbrukningen. Kapacitetsutnyttjandet minskade med 2 % mellan 2000 och 2002, men ökade efter 2002, så att det under hela skadeundersökningsperioden ökade med 7 %.
  Tabell 8 –   Kapacitetsutnyttjande










  Kapacitetsutnyttjande | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Index | 100 | 101 | 98 | 105 | 107 |
| Förändring från föregående år | | 1 | –3 | 7 | 2 |
| Källa: Kontrollerade uppgifter i gemenskapsindustrins svar på frågeformuläret. |

(72)

Under skadeundersökningsperioden följde kapacitetsutnyttjandet samma utveckling som gemenskapstillverkningen och gemenskapsförbrukningen. Kapacitetsutnyttjandet minskade med 2 % mellan 2000 och 2002, men ökade efter 2002, så att det under hela skadeundersökningsperioden ökade med 7 %.

Tabell 8 –   Kapacitetsutnyttjande

Kapacitetsutnyttjande

2000

2001

2002

2003

UP

Index

100

101

98

105

107

Förändring från föregående år

1

–3

7

2

Källa: Kontrollerade uppgifter i gemenskapsindustrins svar på frågeformuläret.

| (73) | Kassaflödet fluktuerade under skadeundersökningsperioden. Det låg emellertid på det hela taget kvar på samma nivå (– 1 %).
  Tabell 9 –   Kassaflöde










  Kassaflöde | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Index | 100 | 127 | 103 | 127 | 99 |
| Förändring från föregående år | | 27 | –25 | 25 | –28 |
| Källa: Kontrollerade uppgifter i gemenskapsindustrins svar på frågeformuläret. |

(73)

Kassaflödet fluktuerade under skadeundersökningsperioden. Det låg emellertid på det hela taget kvar på samma nivå (– 1 %).

Tabell 9 –   Kassaflöde

Kassaflöde

2000

2001

2002

2003

UP

Index

100

127

103

127

99

Förändring från föregående år

27

–25

25

–28

Källa: Kontrollerade uppgifter i gemenskapsindustrins svar på frågeformuläret.

| (74) | Investeringarna minskade med cirka 23 % under skadeundersökningsperioden. De var emellertid fortfarande betydande och motsvarade under undersökningsperioden cirka 10 % av gemenskapsindustrins totala omsättning.
  Tabell 10 –   Investeringar










  Investeringar | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Index | 100 | 141 | 79 | 59 | 77 |
| Förändring från föregående år | | 41 | –62 | –20 | 18 |
| Källa: Kontrollerade uppgifter i gemenskapsindustrins svar på frågeformuläret. |

(74)

Investeringarna minskade med cirka 23 % under skadeundersökningsperioden. De var emellertid fortfarande betydande och motsvarade under undersökningsperioden cirka 10 % av gemenskapsindustrins totala omsättning.

Tabell 10 –   Investeringar

Investeringar

2000

2001

2002

2003

UP

Index

100

141

79

59

77

Förändring från föregående år

41

–62

–20

18

Källa: Kontrollerade uppgifter i gemenskapsindustrins svar på frågeformuläret.

| (75) | Gemenskapsindustrin konstaterades inte ha några svårigheter med att anskaffa kapital under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(75)

Gemenskapsindustrin konstaterades inte ha några svårigheter med att anskaffa kapital under skadeundersökningsperioden.

| (76) | Av tabellen nedan framgår att lagren ökade betydligt under skadeundersökningsperioden, med 88 %. Denna ökning är emellertid inte betydande i absoluta tal. |
| --- | --- |

(76)

Av tabellen nedan framgår att lagren ökade betydligt under skadeundersökningsperioden, med 88 %. Denna ökning är emellertid inte betydande i absoluta tal.

| (77) | Förhållandet mellan lagervolymen och produktionsvolymen, som uppgick till 4 % år 2000, ökade till cirka 7 % under undersökningsperioden.
  Tabell 11 –   Lager










  Lagervolym | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Index | 100 | 137 | 137 | 146 | 188 |
| Förändring från föregående år | | 37 | 0 | 9 | 42 |
| Källa: Kontrollerade uppgifter i gemenskapsindustrins svar på frågeformuläret. |

(77)

Förhållandet mellan lagervolymen och produktionsvolymen, som uppgick till 4 % år 2000, ökade till cirka 7 % under undersökningsperioden.

Tabell 11 –   Lager

Lagervolym

2000

2001

2002

2003

UP

Index

100

137

137

146

188

Förändring från föregående år

37

0

9

42

Källa: Kontrollerade uppgifter i gemenskapsindustrins svar på frågeformuläret.

| (78) | Efter en ökning på 8 % mellan 2000 och 2002 minskade sysselsättningen 2003 och under undersökningsperioden. Den minskade överlag med 4 % under skadeundersökningsperioden.
  Tabell 12 –   Sysselsättning










  Antal anställda | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Index | 100 | 106 | 108 | 104 | 96 |
| Förändring från föregående år | | 6 | 2 | –4 | –8 |
| Källa: Kontrollerade uppgifter i gemenskapsindustrins svar på frågeformuläret. |

(78)

Efter en ökning på 8 % mellan 2000 och 2002 minskade sysselsättningen 2003 och under undersökningsperioden. Den minskade överlag med 4 % under skadeundersökningsperioden.

Tabell 12 –   Sysselsättning

Antal anställda

2000

2001

2002

2003

UP

Index

100

106

108

104

96

Förändring från föregående år

6

2

–4

–8

Källa: Kontrollerade uppgifter i gemenskapsindustrins svar på frågeformuläret.

| (79) | Mot bakgrund av den ökade produktionen och den minskade sysselsättningen ökade produktiviteten med 15 % under skadeundersökningsperioden.
  Tabell 13 –   Produktivitet










  Produktivitet (i ton per anställd) | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Index | 100 | 96 | 91 | 104 | 115 |
| Förändring från föregående år | | –4 | –5 | 13 | 11 |
| Källa: Kontrollerade uppgifter i gemenskapsindustrins svar på frågeformuläret. |

(79)

Mot bakgrund av den ökade produktionen och den minskade sysselsättningen ökade produktiviteten med 15 % under skadeundersökningsperioden.

Tabell 13 –   Produktivitet

Produktivitet (i ton per anställd)

2000

2001

2002

2003

UP

Index

100

96

91

104

115

Förändring från föregående år

–4

–5

13

11

Källa: Kontrollerade uppgifter i gemenskapsindustrins svar på frågeformuläret.

| (80) | Under skadeundersökningsperioden ökade gemenskapsindustrins arbetskraftskostnader gradvis. Den totala ökningen mellan år 2000 och undersökningsperioden var 32 %.
  Tabell 14 –   Löner










  Löner | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Index | 100 | 106 | 111 | 118 | 132 |
| Förändring från föregående år | | 6 | 5 | 7 | 14 |
| Källa: Kontrollerade uppgifter i gemenskapsindustrins svar på frågeformuläret. |

(80)

Under skadeundersökningsperioden ökade gemenskapsindustrins arbetskraftskostnader gradvis. Den totala ökningen mellan år 2000 och undersökningsperioden var 32 %.

Tabell 14 –   Löner

Löner

2000

2001

2002

2003

UP

Index

100

106

111

118

132

Förändring från föregående år

6

5

7

14

Källa: Kontrollerade uppgifter i gemenskapsindustrins svar på frågeformuläret.

b)   Analys av faktorer som är relevanta för verksamheten på den öppna marknaden

| (81) | Gemenskapsindustrins försäljning till icke-närstående kunder på gemenskapsmarknaden minskade med 9 % mellan 2000 och 2003, men ökade under undersökningsperioden, så att den totalt sett ökade med 3 % under skadeundersökningsperioden.
  Tabell 15 –   Gemenskapsindustrins försäljning till icke-närstående parter










  Gemenskapsindustrins försäljning till icke-närstående parter | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Index | 100 | 91 | 91 | 91 | 103 |
| Förändring från föregående år | | –9 | 0 | 0 | 12 |
| Källa: Kontrollerade uppgifter i gemenskapsindustrins svar på frågeformuläret. |

(81)

Gemenskapsindustrins försäljning till icke-närstående kunder på gemenskapsmarknaden minskade med 9 % mellan 2000 och 2003, men ökade under undersökningsperioden, så att den totalt sett ökade med 3 % under skadeundersökningsperioden.

Tabell 15 –   Gemenskapsindustrins försäljning till icke-närstående parter

Gemenskapsindustrins försäljning till icke-närstående parter

2000

2001

2002

2003

UP

Index

100

91

91

91

103

Förändring från föregående år

–9

0

0

12

Källa: Kontrollerade uppgifter i gemenskapsindustrins svar på frågeformuläret.

| (82) | Under skadeundersökningsperioden ökade de genomsnittliga försäljningspriser som gemenskapsindustrin tog ut på den öppna gemenskapsmarknaden för dödbränd (sintrad) magnesia gradvis. Den totala ökningen mellan år 2000 och undersökningsperioden var 25 %.
  Tabell 16 –   Gemenskapsindustrins försäljningspriser










  Gemenskapsindustrins försäljningspriser | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Index | 100 | 112 | 117 | 119 | 125 |
| Förändring från föregående år | | 12 | 5 | 2 | 6 |
| Källa: Kontrollerade uppgifter i gemenskapsindustrins svar på frågeformuläret. |

(82)

Under skadeundersökningsperioden ökade de genomsnittliga försäljningspriser som gemenskapsindustrin tog ut på den öppna gemenskapsmarknaden för dödbränd (sintrad) magnesia gradvis. Den totala ökningen mellan år 2000 och undersökningsperioden var 25 %.

Tabell 16 –   Gemenskapsindustrins försäljningspriser

Gemenskapsindustrins försäljningspriser

2000

2001

2002

2003

UP

Index

100

112

117

119

125

Förändring från föregående år

12

5

2

6

Källa: Kontrollerade uppgifter i gemenskapsindustrins svar på frågeformuläret.

| (83) | Gemenskapsindustrins marknadsandel minskade totalt sett från 26 % år 2000 till 20 % under undersökningsperioden.
  Tabell 17 –   Marknadsandel för gemenskapsindustrin










  Marknadsandel för gemenskapsindustrin | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Procent av den fria marknaden | 26 % | 21 % | 23 % | 20 % | 20 % |
| Index | 100 | 80 | 90 | 77 | 78 |
| Förändring från föregående år | | –20 | 10 | –13 | 1 |
| Källa: Eurostat och kontrollerade uppgifter i gemenskapsindustrins svar på frågeformuläret. |

(83)

Gemenskapsindustrins marknadsandel minskade totalt sett från 26 % år 2000 till 20 % under undersökningsperioden.

Tabell 17 –   Marknadsandel för gemenskapsindustrin

Marknadsandel för gemenskapsindustrin

2000

2001

2002

2003

UP

Procent av den fria marknaden

26 %

21 %

23 %

20 %

20 %

Index

100

80

90

77

78

Förändring från föregående år

–20

10

–13

1

Källa: Eurostat och kontrollerade uppgifter i gemenskapsindustrins svar på frågeformuläret.

| (84) | Medan förbrukningen i gemenskapen ökade med 32 % under skadeundersökningsperioden ökade gemenskapsindustrins försäljningsvolym på den öppna marknaden med endast 3 %, samtidigt som dess andel av denna marknad minskade med 6 %. Den ökande trenden när det gäller gemenskapsförbrukningen följdes således inte av en motsvarande ökning av gemenskapsindustrins försäljning. |
| --- | --- |

(84)

Medan förbrukningen i gemenskapen ökade med 32 % under skadeundersökningsperioden ökade gemenskapsindustrins försäljningsvolym på den öppna marknaden med endast 3 %, samtidigt som dess andel av denna marknad minskade med 6 %. Den ökande trenden när det gäller gemenskapsförbrukningen följdes således inte av en motsvarande ökning av gemenskapsindustrins försäljning.

| (85) | Under skadeundersökningsperioden utvecklades lönsamheten, uttryckt i procent av nettoförsäljningsvärdet till icke-närstående parter, på följande sätt:
  Tabell 18 –   Lönsamhet










  Lönsamhet | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| I procent av nettoförsäljningsvärdet | –3,1 % | 0 % | 3,9 % | 8,4 % | 11,4 % |
| Källa: Kontrollerade uppgifter i gemenskapsindustrins svar på frågeformuläret. |

(85)

Under skadeundersökningsperioden utvecklades lönsamheten, uttryckt i procent av nettoförsäljningsvärdet till icke-närstående parter, på följande sätt:

Tabell 18 –   Lönsamhet

Lönsamhet

2000

2001

2002

2003

UP

I procent av nettoförsäljningsvärdet

–3,1 %

0 %

3,9 %

8,4 %

11,4 %

Källa: Kontrollerade uppgifter i gemenskapsindustrins svar på frågeformuläret.

| (86) | Gemenskapsindustrins lönsamhet följde samma utveckling som dess försäljningspriser. Efter ett förlustår 2000 och ett år med nollresultat utan vare sig vinst eller förlust 2001, gick gemenskapsindustrin med vinst 2002 och under de följande åren. Lönsamheten ökade då från 3,9 % år 2002 till 11,4 % under undersökningsperioden. Detta berodde huvudsakligen på en övergång till produktion av produkter med ett högre mervärde. Under hela skadeundersökningsperioden var gemenskapsindustrins genomsnittliga vinst 4,5 %. |
| --- | --- |

(86)

Gemenskapsindustrins lönsamhet följde samma utveckling som dess försäljningspriser. Efter ett förlustår 2000 och ett år med nollresultat utan vare sig vinst eller förlust 2001, gick gemenskapsindustrin med vinst 2002 och under de följande åren. Lönsamheten ökade då från 3,9 % år 2002 till 11,4 % under undersökningsperioden. Detta berodde huvudsakligen på en övergång till produktion av produkter med ett högre mervärde. Under hela skadeundersökningsperioden var gemenskapsindustrins genomsnittliga vinst 4,5 %.

| (87) | Räntabiliteten, uttryckt som vinst eller förlust i förhållande till nettobokvärdet av investeringar, följde samma utveckling som lönsamheten.
  Tabell 19 –   Räntabilitet










  Räntabilitet | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| % | –2,9 % | 0 % | 3,2 % | 7,8 % | 11,5 % |
| Index | – 100 | –1 | 114 | 275 | 403 |
| Förändring från föregående år | | 99 | 115 | 161 | 128 |
| Källa: Kontrollerade uppgifter i gemenskapsindustrins svar på frågeformuläret. |

(87)

Räntabiliteten, uttryckt som vinst eller förlust i förhållande till nettobokvärdet av investeringar, följde samma utveckling som lönsamheten.

Tabell 19 –   Räntabilitet

Räntabilitet

2000

2001

2002

2003

UP

%

–2,9 %

0 %

3,2 %

7,8 %

11,5 %

Index

– 100

–1

114

275

403

Förändring från föregående år

99

115

161

128

Källa: Kontrollerade uppgifter i gemenskapsindustrins svar på frågeformuläret.

4.   Verkningar av andra faktorer

| (88) | Gemenskapsindustrins export av dödbränd (sintrad) magnesia varierade under skadeundersökningsperioden. Den låg emellertid på det hela taget kvar på samma nivå under undersökningsperioden som år 2000 (en liten minskning med 1 %). Denna export uppgick fortfarande till cirka 40 % av gemenskapsindustrins totala produktion under undersökningsperioden.
  Tabell 20 –   Gemenskapsindustrins export










  Gemenskapsindustrins export | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Index | 100 | 104 | 95 | 113 | 99 |
| Förändring från föregående år | | 4 | –9 | 18 | –13 |
| Källa: Kontrollerade uppgifter i gemenskapsindustrins svar på frågeformuläret. |

(88)

Gemenskapsindustrins export av dödbränd (sintrad) magnesia varierade under skadeundersökningsperioden. Den låg emellertid på det hela taget kvar på samma nivå under undersökningsperioden som år 2000 (en liten minskning med 1 %). Denna export uppgick fortfarande till cirka 40 % av gemenskapsindustrins totala produktion under undersökningsperioden.

Tabell 20 –   Gemenskapsindustrins export

Gemenskapsindustrins export

2000

2001

2002

2003

UP

Index

100

104

95

113

99

Förändring från föregående år

4

–9

18

–13

Källa: Kontrollerade uppgifter i gemenskapsindustrins svar på frågeformuläret.

| (89) | Importvolymerna av dödbränd (sintrad) magnesia till gemenskapen från andra länder än Kina utvecklades på följande sätt:
  Tabell 21 –   Import från andra tredjeländer










  Ton | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Australien | 49 032 | 66 582 | 42 599 | 68 090 | 63 043 |
| Nordkorea | 26 660 | 71 385 | 36 614 | 38 245 | 35 172 |
| Turkiet | 43 625 | 40 463 | 33 446 | 22 625 | 42 763 |
| Brasilien | 31 831 | 25 916 | 25 872 | 25 610 | 39 017 |
| Ryssland | 2 520 | 12 928 | 8 107 | 9 773 | 24 380 |
| Sydkorea | 0 | 1 528 | 1 202 | 1 879 | 4 893 |
| Alla övriga länder | 10 376 | 139 240 | 129 401 | 136 807 | 149 284 |
| Totalt från tredjeländer | 164 044 | 358 042 | 277 240 | 303 027 | 358 552 |
| Index | 100 | 218 | 169 | 185 | 219 |
| Förändring från föregående år | | 118 | –49 | 16 | 34 |
| Källa: Eurostat och marknadsupplysningar som lämnats av de sökande tillverkarna. |

(89)

Importvolymerna av dödbränd (sintrad) magnesia till gemenskapen från andra länder än Kina utvecklades på följande sätt:

Tabell 21 –   Import från andra tredjeländer

Ton

2000

2001

2002

2003

UP

Australien

49 032

66 582

42 599

68 090

63 043

Nordkorea

26 660

71 385

36 614

38 245

35 172

Turkiet

43 625

40 463

33 446

22 625

42 763

Brasilien

31 831

25 916

25 872

25 610

39 017

Ryssland

2 520

12 928

8 107

9 773

24 380

Sydkorea

0

1 528

1 202

1 879

4 893

Alla övriga länder

10 376

139 240

129 401

136 807

149 284

Totalt från tredjeländer

164 044

358 042

277 240

303 027

358 552

Index

100

218

169

185

219

Förändring från föregående år

118

–49

16

34

Källa: Eurostat och marknadsupplysningar som lämnats av de sökande tillverkarna.

| (90) | Den totala importvolymen av dödbränd (sintrad) magnesia från andra tredjeländer än Kina mer än fördubblades under skadeundersökningsperioden och ökade från 164 044 ton år 2000 till 358 552 ton under undersökningsperioden. De främsta exportörerna till gemenskapen var Australien, Nordkorea, Turkiet, Brasilien, Ryssland och Sydkorea. |
| --- | --- |

(90)

Den totala importvolymen av dödbränd (sintrad) magnesia från andra tredjeländer än Kina mer än fördubblades under skadeundersökningsperioden och ökade från 164 044 ton år 2000 till 358 552 ton under undersökningsperioden. De främsta exportörerna till gemenskapen var Australien, Nordkorea, Turkiet, Brasilien, Ryssland och Sydkorea.

| (91) | Marknadsandelen för importen med ursprung i andra tredjeländer än Kina ökade med 15,6 procentenheter under skadeundersökningsperioden och utgjorde under undersökningsperioden 39,3 %.
  Tabell 22 –   Marknadsandel för importen från andra tredjeländer










  Marknadsandel för importen från andra tredjeländer | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Procent av den öppna marknaden | 23,7 % | 45,2 % | 39,5 % | 37,1 % | 39,3 % |
| Index | 100 | 191 | 167 | 157 | 166 |
| Förändring från föregående år | | 91 | –24 | –10 | 9 |
| Källa: Eurostat och marknadsupplysningar som lämnats av de sökande tillverkarna. |

(91)

Marknadsandelen för importen med ursprung i andra tredjeländer än Kina ökade med 15,6 procentenheter under skadeundersökningsperioden och utgjorde under undersökningsperioden 39,3 %.

Tabell 22 –   Marknadsandel för importen från andra tredjeländer

Marknadsandel för importen från andra tredjeländer

2000

2001

2002

2003

UP

Procent av den öppna marknaden

23,7 %

45,2 %

39,5 %

37,1 %

39,3 %

Index

100

191

167

157

166

Förändring från föregående år

91

–24

–10

9

Källa: Eurostat och marknadsupplysningar som lämnats av de sökande tillverkarna.

| (92) | De genomsnittliga importpriserna från andra tredjeländer var högre än gemenskapsindustrins priser under undersökningsperioden, med undantag av importpriserna från Nordkorea, Ryssland och Sydkorea. Det bör påpekas att importen av den berörda produkten från dessa tre länder utgjorde endast 8,9 % av all import till gemenskapen under skadeundersökningsperioden, med en samlad marknadsandel i gemenskapen på 7,1 %, jämfört med Kinas marknadsandel som var 40 %.
  Tabell 23 –   Import till gemenskapen från andra tredjeländer – priser










  Priser för import till gemenskapen från andra tredjeländer (euro) | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Australien | 235 | 228 | 225 | 213 | 183 |
| Nordkorea | 111 | 128 | 128 | 109 | 128 |
| Turkiet | 164 | 181 | 184 | 160 | 169 |
| Brasilien | 182 | 180 | 200 | 201 | 188 |
| Ryssland | 122 | 132 | 133 | 119 | 114 |
| Sydkorea | Uppgift saknas | 139 | 154 | 126 | 132 |
| Övriga | 178 | 223 | 186 | 196 | 229 |
| Källa: Eurostat. |

(92)

De genomsnittliga importpriserna från andra tredjeländer var högre än gemenskapsindustrins priser under undersökningsperioden, med undantag av importpriserna från Nordkorea, Ryssland och Sydkorea. Det bör påpekas att importen av den berörda produkten från dessa tre länder utgjorde endast 8,9 % av all import till gemenskapen under skadeundersökningsperioden, med en samlad marknadsandel i gemenskapen på 7,1 %, jämfört med Kinas marknadsandel som var 40 %.

Tabell 23 –   Import till gemenskapen från andra tredjeländer – priser

Priser för import till gemenskapen från andra tredjeländer (euro)

2000

2001

2002

2003

UP

Australien

235

228

225

213

183

Nordkorea

111

128

128

109

128

Turkiet

164

181

184

160

169

Brasilien

182

180

200

201

188

Ryssland

122

132

133

119

114

Sydkorea

Uppgift saknas

139

154

126

132

Övriga

178

223

186

196

229

Källa: Eurostat.

| (93) | Mot bakgrund av ovanstående anses importen av den berörda produkten från andra tredjeländer inte ha haft några betydande verkningar för gemenskapsindustrins ekonomiska situation under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(93)

Mot bakgrund av ovanstående anses importen av den berörda produkten från andra tredjeländer inte ha haft några betydande verkningar för gemenskapsindustrins ekonomiska situation under skadeundersökningsperioden.

5.   Slutsats beträffande gemenskapsindustrins situation

| (94) | De gällande åtgärderna har lett till att gemenskapsindustrin delvis har återhämtat sig sedan år 2000. Parallellt med en ökning av den samlade förbrukningen i gemenskapen lyckades gemenskapsindustrin öka sina försäljningsvolymer och höja sina priser. Ekonomiska faktorer som produktion, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande, lönsamhet, räntabilitet och produktivitet visade också en positiv utveckling. Dessa indikatorer visar att gemenskapsindustrin ansträngde sig att förbättra sin konkurrenskraft och till viss del lyckades med detta. Gemenskapsindustrins försäljning i gemenskapen har varit lönsam sedan 2002. |
| --- | --- |

(94)

De gällande åtgärderna har lett till att gemenskapsindustrin delvis har återhämtat sig sedan år 2000. Parallellt med en ökning av den samlade förbrukningen i gemenskapen lyckades gemenskapsindustrin öka sina försäljningsvolymer och höja sina priser. Ekonomiska faktorer som produktion, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande, lönsamhet, räntabilitet och produktivitet visade också en positiv utveckling. Dessa indikatorer visar att gemenskapsindustrin ansträngde sig att förbättra sin konkurrenskraft och till viss del lyckades med detta. Gemenskapsindustrins försäljning i gemenskapen har varit lönsam sedan 2002.

| (95) | Det fanns dock andra indikatorer som visade på en negativ utveckling. Gemenskapsindustrins andel av den öppna marknaden minskade liksom investeringarna, medan lagren, produktionskostnaden per enhet och arbetskraftskostnaderna ökade. Inte desto mindre kan slutsatsen dras att gemenskapsindustrins situation överlag förbättrades betydligt under skadeundersökningsperioden, även om den återhämtning som konstaterats är partiell. Trots denna återhämtning befinner sig gemenskapsindustrin fortfarande i en sårbar situation, bl.a. till följd av det ökade pristrycket från den dumpade importen från Kina. |
| --- | --- |

(95)

Det fanns dock andra indikatorer som visade på en negativ utveckling. Gemenskapsindustrins andel av den öppna marknaden minskade liksom investeringarna, medan lagren, produktionskostnaden per enhet och arbetskraftskostnaderna ökade. Inte desto mindre kan slutsatsen dras att gemenskapsindustrins situation överlag förbättrades betydligt under skadeundersökningsperioden, även om den återhämtning som konstaterats är partiell. Trots denna återhämtning befinner sig gemenskapsindustrin fortfarande i en sårbar situation, bl.a. till följd av det ökade pristrycket från den dumpade importen från Kina.

| (96) | Mot bakgrund av gemenskapsindustrins försiktiga återhämtning har fortsatt skada till följd av dumpad import inte kunnat fastställas. Det undersöktes därför om skadan skulle återkomma om åtgärderna upphörde att gälla. |
| --- | --- |

(96)

Mot bakgrund av gemenskapsindustrins försiktiga återhämtning har fortsatt skada till följd av dumpad import inte kunnat fastställas. Det undersöktes därför om skadan skulle återkomma om åtgärderna upphörde att gälla.

G.   SANNOLIKHET FÖR ATT SKADAN ÅTERKOMMER

| (97) | När det gäller de sannolika verkningarna för gemenskapsindustrins situation om de gällande åtgärderna upphör att gälla undersöktes en rad faktorer tillsammans med de faktorer som beskrivs i korthet ovan. |
| --- | --- |

(97)

När det gäller de sannolika verkningarna för gemenskapsindustrins situation om de gällande åtgärderna upphör att gälla undersöktes en rad faktorer tillsammans med de faktorer som beskrivs i korthet ovan.

| (98) | Jämförelsen mellan importen till gemenskapen från Kina och importen från andra tredjeländer har visat på väsentliga prisskillnader. Importpriserna från andra tredjeländer, utom Ryssland, Nordkorea och Sydkorea, var högre än gemenskapsindustrins försäljningspriser under skadeundersökningsperioden, medan genomsnittspriset för den dumpade importen från Kina minskade med 10 %. |
| --- | --- |

(98)

Jämförelsen mellan importen till gemenskapen från Kina och importen från andra tredjeländer har visat på väsentliga prisskillnader. Importpriserna från andra tredjeländer, utom Ryssland, Nordkorea och Sydkorea, var högre än gemenskapsindustrins försäljningspriser under skadeundersökningsperioden, medan genomsnittspriset för den dumpade importen från Kina minskade med 10 %.

| (99) | När det gäller importen från Ryssland, Nordkorea och Sydkorea minskade de genomsnittliga exportpriserna till Europeiska gemenskapen, som redan var relativt låga, proportionellt sett i mindre grad än de kinesiska exportpriserna till gemenskapen. Dessutom var importvolymerna från dessa länder fortfarande mycket små jämfört med importvolymerna från Kina. Rysslands, Nordkoreas och Sydkoreas samlade marknadsandel var under undersökningsperioden 7,1 %, dvs. mindre än en femtedel av Kinas. Under undersökningsperioden var därför de ekonomiska verkningarna av importen av dödbränd magnesia från Kina till gemenskapsmarknaden mycket större än verkningarna av importen från Ryssland, Nordkorea och Sydkorea, och det finns ingenting som tyder på att detta kommer att ändra sig i framtiden. |
| --- | --- |

(99)

När det gäller importen från Ryssland, Nordkorea och Sydkorea minskade de genomsnittliga exportpriserna till Europeiska gemenskapen, som redan var relativt låga, proportionellt sett i mindre grad än de kinesiska exportpriserna till gemenskapen. Dessutom var importvolymerna från dessa länder fortfarande mycket små jämfört med importvolymerna från Kina. Rysslands, Nordkoreas och Sydkoreas samlade marknadsandel var under undersökningsperioden 7,1 %, dvs. mindre än en femtedel av Kinas. Under undersökningsperioden var därför de ekonomiska verkningarna av importen av dödbränd magnesia från Kina till gemenskapsmarknaden mycket större än verkningarna av importen från Ryssland, Nordkorea och Sydkorea, och det finns ingenting som tyder på att detta kommer att ändra sig i framtiden.

| (100) | Såsom redan beskrivits närmare i skälen 45–50 är det sannolikt att importen, till dumpade priser, av den berörda produkten från Kina ökar och att priserna minskar om antidumpningsåtgärderna tillåts upphöra att gälla, av följande skäl:






  — | Kina har en betydande outnyttjad produktionskapacitet och världens största magnesittillgångar. |
| --- | --- | --- |

(100)

Såsom redan beskrivits närmare i skälen 45–50 är det sannolikt att importen, till dumpade priser, av den berörda produkten från Kina ökar och att priserna minskar om antidumpningsåtgärderna tillåts upphöra att gälla, av följande skäl:

—

Kina har en betydande outnyttjad produktionskapacitet och världens största magnesittillgångar.

| — | Utvecklingen när det gäller priser och volymer under skadeundersökningsperioden visar redan att det är sannolikt att priserna kommer att sjunka och volymerna öka. |
| --- | --- |

—

Utvecklingen när det gäller priser och volymer under skadeundersökningsperioden visar redan att det är sannolikt att priserna kommer att sjunka och volymerna öka.

| — | De priser som de kinesiska exportörerna kan ta ut utan antidumpningsåtgärder är potentiellt sett mycket låga, med tanke på att en exportlicensavgift är inkluderad i dessa priser. |
| --- | --- |

—

De priser som de kinesiska exportörerna kan ta ut utan antidumpningsåtgärder är potentiellt sett mycket låga, med tanke på att en exportlicensavgift är inkluderad i dessa priser.

| — | Gemenskapsmarknaden är attraktiv sett ur volymmässig synvinkel, och eftersom exporten till tredjeländer sannolikt inte kommer att öka i någon betydande utsträckning är det troligt att de kinesiska exportörerna försöker att öka sin marknadsandel i gemenskapen genom att ytterligare sänka sina exportpriser, om de nuvarande åtgärderna tillåts upphöra att gälla. |
| --- | --- |

—

Gemenskapsmarknaden är attraktiv sett ur volymmässig synvinkel, och eftersom exporten till tredjeländer sannolikt inte kommer att öka i någon betydande utsträckning är det troligt att de kinesiska exportörerna försöker att öka sin marknadsandel i gemenskapen genom att ytterligare sänka sina exportpriser, om de nuvarande åtgärderna tillåts upphöra att gälla.

| (101) | Slutsatsen är att den betydande importvolymen från Kina till låga och sjunkande priser har utövat ett allt större tryck på gemenskapens marknad för dödbränd (sintrad) magnesia som med all sannolikhet kommer att fortsätta att förstärkas om antidumpningsåtgärderna upphör att gälla, eftersom priserna för importen från Kina sannolikt skulle sjunka medan exportvolymerna skulle öka. En plötslig ökning av importen från Kina skulle med all sannolikhet leda till att gemenskapsindustrins marknadsandel minskade ytterligare, och med tanke på den parallella utvecklingen av gemenskapsindustrins försäljningspriser och lönsamhet under skadeundersökningsperioden är det nästan säkert att det ökade pristrycket leder till en minskning av gemenskapsindustrins lönsamhet. De övriga indikatorerna skulle med största sannolikhet också utvecklas negativt, när gemenskapsindustrin väl börjar tappa försäljning och står inför väsentligt sjunkande priser. |
| --- | --- |

(101)

Slutsatsen är att den betydande importvolymen från Kina till låga och sjunkande priser har utövat ett allt större tryck på gemenskapens marknad för dödbränd (sintrad) magnesia som med all sannolikhet kommer att fortsätta att förstärkas om antidumpningsåtgärderna upphör att gälla, eftersom priserna för importen från Kina sannolikt skulle sjunka medan exportvolymerna skulle öka. En plötslig ökning av importen från Kina skulle med all sannolikhet leda till att gemenskapsindustrins marknadsandel minskade ytterligare, och med tanke på den parallella utvecklingen av gemenskapsindustrins försäljningspriser och lönsamhet under skadeundersökningsperioden är det nästan säkert att det ökade pristrycket leder till en minskning av gemenskapsindustrins lönsamhet. De övriga indikatorerna skulle med största sannolikhet också utvecklas negativt, när gemenskapsindustrin väl börjar tappa försäljning och står inför väsentligt sjunkande priser.

| (102) | Vidare förefaller det inte finnas några andra faktorer som skulle kunna vålla gemenskapsindustrin skada. Importen från andra länder skedde antingen till högre priser än de kinesiska eller i väsentligt mindre volymer, och det finns ingenting som tyder på att detta kommer att ändra sig i framtiden. |
| --- | --- |

(102)

Vidare förefaller det inte finnas några andra faktorer som skulle kunna vålla gemenskapsindustrin skada. Importen från andra länder skedde antingen till högre priser än de kinesiska eller i väsentligt mindre volymer, och det finns ingenting som tyder på att detta kommer att ändra sig i framtiden.

| (103) | Mot bakgrund av ovanstående är slutsatsen att om åtgärderna tillåts upphöra att gälla kommer med all sannolikhet den skada som gemenskapsindustrin vållas genom den dumpade importen att återkomma. |
| --- | --- |

(103)

Mot bakgrund av ovanstående är slutsatsen att om åtgärderna tillåts upphöra att gälla kommer med all sannolikhet den skada som gemenskapsindustrin vållas genom den dumpade importen att återkomma.

H.   GEMENSKAPENS INTRESSE

1.   Inledning

| (104) | I enlighet med artikel 21 i grundförordningen undersöktes huruvida en förlängning av de gällande antidumpningsåtgärderna skulle strida mot gemenskapens intresse som helhet. Vid fastställandet av gemenskapens intresse gjordes en bedömning av alla berörda parters intressen, dvs. gemenskapsindustrins, importörernas, handlarnas och användarnas av den berörda produkten intressen. |
| --- | --- |

(104)

I enlighet med artikel 21 i grundförordningen undersöktes huruvida en förlängning av de gällande antidumpningsåtgärderna skulle strida mot gemenskapens intresse som helhet. Vid fastställandet av gemenskapens intresse gjordes en bedömning av alla berörda parters intressen, dvs. gemenskapsindustrins, importörernas, handlarnas och användarnas av den berörda produkten intressen.

| (105) | För att bedöma de sannolika verkningarna av en förlängning av åtgärderna respektive av åtgärdernas upphörande begärde kommissionen uppgifter från alla de berörda parter som nämns ovan. Kommissionen sände frågeformulär till 18 importörer och 17 användare av den berörda produkten. Inga importörer besvarade frågeformulären, trots att två av dem gett sig till känna skriftligen. En av användarna besvarade delvis frågeformuläret. |
| --- | --- |

(105)

För att bedöma de sannolika verkningarna av en förlängning av åtgärderna respektive av åtgärdernas upphörande begärde kommissionen uppgifter från alla de berörda parter som nämns ovan. Kommissionen sände frågeformulär till 18 importörer och 17 användare av den berörda produkten. Inga importörer besvarade frågeformulären, trots att två av dem gett sig till känna skriftligen. En av användarna besvarade delvis frågeformuläret.

| (106) | Det bör erinras om att införandet av åtgärder inte ansågs strida mot gemenskapens intresse i den tidigare undersökningen. Det bör vidare noteras att den nuvarande undersökningen är den andra översynen vid giltighetstidens utgång, vilket innebär att kommissionen undersöker en situation där antidumpningsåtgärder redan är i kraft. Tidpunkten för denna undersökning och dess art medger följaktligen att man bedömer de eventuella negativa verkningar som de nuvarande antidumpningsåtgärderna kan ha haft för de berörda parterna. |
| --- | --- |

(106)

Det bör erinras om att införandet av åtgärder inte ansågs strida mot gemenskapens intresse i den tidigare undersökningen. Det bör vidare noteras att den nuvarande undersökningen är den andra översynen vid giltighetstidens utgång, vilket innebär att kommissionen undersöker en situation där antidumpningsåtgärder redan är i kraft. Tidpunkten för denna undersökning och dess art medger följaktligen att man bedömer de eventuella negativa verkningar som de nuvarande antidumpningsåtgärderna kan ha haft för de berörda parterna.

| (107) | På denna grundval undersöktes det om det, trots slutsatserna om fortsatt dumpning och sannolikheten för återkommande skada, fanns några tvingande skäl att dra slutsatsen att det i detta särskilda fall inte skulle ligga i gemenskapens intresse att bibehålla åtgärderna. |
| --- | --- |

(107)

På denna grundval undersöktes det om det, trots slutsatserna om fortsatt dumpning och sannolikheten för återkommande skada, fanns några tvingande skäl att dra slutsatsen att det i detta särskilda fall inte skulle ligga i gemenskapens intresse att bibehålla åtgärderna.

2.   Gemenskapsindustrins intresse

| (108) | Det erinras om att det har fastställts att om antidumpningsåtgärderna inte bibehålls är det sannolikt att dumpningen fortsätter med en hög och allt större dumpningsmarginal, vilket leder till att gemenskapsindustrins situation, som fortfarande inte är stabil och inte har återhämtat sig helt, försämras. Om åtgärderna däremot bibehålls bör detta hjälpa gemenskapsindustrin att återhämta sig helt och undvika ytterligare skada. De ansträngningar som gemenskapsindustrin gjort för att rationalisera sin produktion och öka sin konkurrenskraft, och den lönsamhet som gemenskapsindustrin hade under de senaste tre åren av skadeundersökningsperioden, visar dessutom att denna industri är lönsam och konkurrenskraftig. |
| --- | --- |

(108)

Det erinras om att det har fastställts att om antidumpningsåtgärderna inte bibehålls är det sannolikt att dumpningen fortsätter med en hög och allt större dumpningsmarginal, vilket leder till att gemenskapsindustrins situation, som fortfarande inte är stabil och inte har återhämtat sig helt, försämras. Om åtgärderna däremot bibehålls bör detta hjälpa gemenskapsindustrin att återhämta sig helt och undvika ytterligare skada. De ansträngningar som gemenskapsindustrin gjort för att rationalisera sin produktion och öka sin konkurrenskraft, och den lönsamhet som gemenskapsindustrin hade under de senaste tre åren av skadeundersökningsperioden, visar dessutom att denna industri är lönsam och konkurrenskraftig.

| (109) | Mot bakgrund av ovanstående förefaller det nödvändigt att förlänga de nuvarande åtgärderna för att undvika de negativa verkningar av den dumpade importen som skulle kunna äventyra gemenskapsindustrins återhämtningsprocess och i slutändan dess blotta existens och därmed ett antal arbetstillfällen. Det bör också beaktas att om gemenskapsindustrin försvinner får detta även negativa följder för industrin i senare led i förädlingskedjan, eftersom denna industri får betydligt färre leverantörer att välja bland. |
| --- | --- |

(109)

Mot bakgrund av ovanstående förefaller det nödvändigt att förlänga de nuvarande åtgärderna för att undvika de negativa verkningar av den dumpade importen som skulle kunna äventyra gemenskapsindustrins återhämtningsprocess och i slutändan dess blotta existens och därmed ett antal arbetstillfällen. Det bör också beaktas att om gemenskapsindustrin försvinner får detta även negativa följder för industrin i senare led i förädlingskedjan, eftersom denna industri får betydligt färre leverantörer att välja bland.

3.   Importörernas intresse

| (110) | Såsom anges ovan svarade inte någon av de icke-närstående importörerna på kommissionens frågeformulär. Den bristande samarbetsviljan är i sig ett tecken på att det inte har uppstått några betydande negativa verkningar för denna sektors ekonomiska situation till följd av åtgärdernas införande. Detta bekräftas av det faktum att importörerna fortsatte att handla med den berörda produkten i betydande mängder och att de till och med ökade importvolymen under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(110)

Såsom anges ovan svarade inte någon av de icke-närstående importörerna på kommissionens frågeformulär. Den bristande samarbetsviljan är i sig ett tecken på att det inte har uppstått några betydande negativa verkningar för denna sektors ekonomiska situation till följd av åtgärdernas införande. Detta bekräftas av det faktum att importörerna fortsatte att handla med den berörda produkten i betydande mängder och att de till och med ökade importvolymen under skadeundersökningsperioden.

| (111) | Slutsatsen är därför att den ekonomiska situationen för importörerna av den berörda produkten inte har påverkats särskilt negativt av införandet av de nu gällande antidumpningsåtgärderna. Av samma skäl är det därför inte heller sannolikt att fortsatta åtgärder leder till en försämring av deras ekonomiska situation i framtiden. |
| --- | --- |

(111)

Slutsatsen är därför att den ekonomiska situationen för importörerna av den berörda produkten inte har påverkats särskilt negativt av införandet av de nu gällande antidumpningsåtgärderna. Av samma skäl är det därför inte heller sannolikt att fortsatta åtgärder leder till en försämring av deras ekonomiska situation i framtiden.

4.   Användarnas intresse

| (112) | Användarna av den berörda produkten, dvs. industrin i senare led i förädlingskedjan, är huvudsakligen tillverkare av eldfasta produkter. Såsom anges ovan svarade endast en av de 17 användare som fick ett frågeformulär från kommissionen, och detta företag besvarade endast delvis frågeformuläret. På samma sätt som för importörerna är den låga graden av samarbetsvilja i sig ett tecken på att denna sektor inte har drabbats av några betydande negativa verkningar för sin ekonomiska situation till följd av åtgärderna. Även om det samarbetsvilliga företaget i industrin i senare led i förädlingskedjan endast är begränsat representativt, eftersom det köpte mindre än 5 % av den samlade dödbrända (sintrade) magnesia som importerades från Kina under undersökningsperioden, bedömdes de gällande åtgärdernas verkningar för dess situation. |
| --- | --- |

(112)

Användarna av den berörda produkten, dvs. industrin i senare led i förädlingskedjan, är huvudsakligen tillverkare av eldfasta produkter. Såsom anges ovan svarade endast en av de 17 användare som fick ett frågeformulär från kommissionen, och detta företag besvarade endast delvis frågeformuläret. På samma sätt som för importörerna är den låga graden av samarbetsvilja i sig ett tecken på att denna sektor inte har drabbats av några betydande negativa verkningar för sin ekonomiska situation till följd av åtgärderna. Även om det samarbetsvilliga företaget i industrin i senare led i förädlingskedjan endast är begränsat representativt, eftersom det köpte mindre än 5 % av den samlade dödbrända (sintrade) magnesia som importerades från Kina under undersökningsperioden, bedömdes de gällande åtgärdernas verkningar för dess situation.

| (113) | När det gäller detta fastställdes vid undersökningen att den samarbetsvilliga användaren fortsatte att importera dödbränd (sintrad) magnesia från Kina trots de gällande åtgärderna. Åtgärderna föranledde alltså inte tillverkarna av eldfasta produkter att byta försörjningskälla. Även om dödbränd (sintrad) magnesia utgjorde en icke-försumbar, om än liten, andel av tillverkningskostnaden för eldfasta produkter, var de kinesiska importpriserna fortfarande relativt låga och minskade till och med totalt sett under skadeundersökningsperioden. Slutsatsen kan därför dras att antidumpningsåtgärderna inte hade några betydande negativa verkningar för kostnadssituationen och lönsamheten för användarna av den berörda produkten. |
| --- | --- |

(113)

När det gäller detta fastställdes vid undersökningen att den samarbetsvilliga användaren fortsatte att importera dödbränd (sintrad) magnesia från Kina trots de gällande åtgärderna. Åtgärderna föranledde alltså inte tillverkarna av eldfasta produkter att byta försörjningskälla. Även om dödbränd (sintrad) magnesia utgjorde en icke-försumbar, om än liten, andel av tillverkningskostnaden för eldfasta produkter, var de kinesiska importpriserna fortfarande relativt låga och minskade till och med totalt sett under skadeundersökningsperioden. Slutsatsen kan därför dras att antidumpningsåtgärderna inte hade några betydande negativa verkningar för kostnadssituationen och lönsamheten för användarna av den berörda produkten.

| (114) | Den samarbetsvilliga användaren hävdade att även om ett bibehållande av antidumpningsåtgärderna på kort sikt inte fick några betydande verkningar för dess situation, skulle det på medellång eller lång sikt kunna leda till att allt fler eldfasta produkter tillverkades utanför Europeiska gemenskapen och importerades till gemenskapen i stället för råmaterialet, dödbränd (sintrad) magnesia. |
| --- | --- |

(114)

Den samarbetsvilliga användaren hävdade att även om ett bibehållande av antidumpningsåtgärderna på kort sikt inte fick några betydande verkningar för dess situation, skulle det på medellång eller lång sikt kunna leda till att allt fler eldfasta produkter tillverkades utanför Europeiska gemenskapen och importerades till gemenskapen i stället för råmaterialet, dödbränd (sintrad) magnesia.

| (115) | När det gäller detta är det nödvändigt att erinra om att, såsom visats ovan, avsikten med de nu gällande antidumpningsåtgärderna inte varit att stänga gemenskapsmarknaden för import av dödbränd (sintrad) magnesia, utan snarare att motverka orättvisa handelsbruk och i viss mån undanröja den dumpade importens snedvridande verkan. Att sörja för lika villkor för den gemenskapsindustri som tillverkar dödbränd (sintrad) magnesia innebär också att större konkurrens mellan olika leverantörer av dödbränd (sintrad) magnesia garanteras på gemenskapsmarknaden, inbegripet för kinesiska exportörer av denna produkt. |
| --- | --- |

(115)

När det gäller detta är det nödvändigt att erinra om att, såsom visats ovan, avsikten med de nu gällande antidumpningsåtgärderna inte varit att stänga gemenskapsmarknaden för import av dödbränd (sintrad) magnesia, utan snarare att motverka orättvisa handelsbruk och i viss mån undanröja den dumpade importens snedvridande verkan. Att sörja för lika villkor för den gemenskapsindustri som tillverkar dödbränd (sintrad) magnesia innebär också att större konkurrens mellan olika leverantörer av dödbränd (sintrad) magnesia garanteras på gemenskapsmarknaden, inbegripet för kinesiska exportörer av denna produkt.

| (116) | Vidare konstaterades att exporten från Kina till vissa andra stora marknader, inbegripet den amerikanska, skedde till högre priser än till gemenskapen. Åtgärderna förefaller därför inte ha lett till att priserna för importen till gemenskapen stigit över importpriserna till andra tredjeländer. Påståendet om att fortsatta antidumpningsåtgärder skulle inverka på konkurrenskraften på andra marknader avvisades därför. |
| --- | --- |

(116)

Vidare konstaterades att exporten från Kina till vissa andra stora marknader, inbegripet den amerikanska, skedde till högre priser än till gemenskapen. Åtgärderna förefaller därför inte ha lett till att priserna för importen till gemenskapen stigit över importpriserna till andra tredjeländer. Påståendet om att fortsatta antidumpningsåtgärder skulle inverka på konkurrenskraften på andra marknader avvisades därför.

| (117) | Slutsatsen var därför att om åtgärderna bibehålls på samma nivå skulle detta inte leda till någon försämring av användarnas situation. |
| --- | --- |

(117)

Slutsatsen var därför att om åtgärderna bibehålls på samma nivå skulle detta inte leda till någon försämring av användarnas situation.

5.   Slutsats om gemenskapens intresse

| (118) | Undersökningen har visat att gemenskapsindustrin tack vare de gällande antidumpningsåtgärderna har kunnat återhämta sig i viss utsträckning. Om åtgärderna tilläts upphöra att gälla skulle detta äventyra återhämtningsprocessen och eventuellt leda till gemenskapsindustrins försvinnande. Fortsatta åtgärder är därför i gemenskapsindustrins intresse. |
| --- | --- |

(118)

Undersökningen har visat att gemenskapsindustrin tack vare de gällande antidumpningsåtgärderna har kunnat återhämta sig i viss utsträckning. Om åtgärderna tilläts upphöra att gälla skulle detta äventyra återhämtningsprocessen och eventuellt leda till gemenskapsindustrins försvinnande. Fortsatta åtgärder är därför i gemenskapsindustrins intresse.

| (119) | Dessutom förefaller de gällande åtgärderna inte tidigare ha haft några betydande negativa verkningar för användarnas och importörernas ekonomiska situation. En eventuell prisökning för användarna till följd av införandet av antidumpningsåtgärder förefaller mot bakgrund av de uppgifter som inhämtats i samband med den nuvarande undersökningen därför inte vara orimlig jämfört med den fördel som gemenskapsindustrin skulle få om man undanröjde den snedvridning av handeln som vållas av den dumpade importen, och den fördel som användarna skulle få av den fortsatta konkurrensen mellan olika leverantörer av dödbränd (sintrad) magnesia på gemenskapsmarknaden. Slutsatsen är därför att det inte finns några tvingande skäl till att inte förlänga giltighetstiden för de nu gällande antidumpningsåtgärderna. |
| --- | --- |

(119)

Dessutom förefaller de gällande åtgärderna inte tidigare ha haft några betydande negativa verkningar för användarnas och importörernas ekonomiska situation. En eventuell prisökning för användarna till följd av införandet av antidumpningsåtgärder förefaller mot bakgrund av de uppgifter som inhämtats i samband med den nuvarande undersökningen därför inte vara orimlig jämfört med den fördel som gemenskapsindustrin skulle få om man undanröjde den snedvridning av handeln som vållas av den dumpade importen, och den fördel som användarna skulle få av den fortsatta konkurrensen mellan olika leverantörer av dödbränd (sintrad) magnesia på gemenskapsmarknaden. Slutsatsen är därför att det inte finns några tvingande skäl till att inte förlänga giltighetstiden för de nu gällande antidumpningsåtgärderna.

I.   ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER

| (120) | Alla berörda parter underrättades om de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för förslaget att bibehålla de gällande åtgärderna. De beviljades en tidsfrist inom vilken de kunde lämna synpunkter efter meddelandet av uppgifter. Inga synpunkter mottogs som skulle ha kunnat ändra de ovannämnda slutsatserna. |
| --- | --- |

(120)

Alla berörda parter underrättades om de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för förslaget att bibehålla de gällande åtgärderna. De beviljades en tidsfrist inom vilken de kunde lämna synpunkter efter meddelandet av uppgifter. Inga synpunkter mottogs som skulle ha kunnat ändra de ovannämnda slutsatserna.

| (121) | Av ovanstående följer att den rörliga antidumpningstull, förenad med ett minimipris på 120 EUR per ton, för import av dödbränd (sintrad) magnesia med ursprung i Kina som införts genom förordning (EG) nr 360/2000 bör bibehållas i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(121)

Av ovanstående följer att den rörliga antidumpningstull, förenad med ett minimipris på 120 EUR per ton, för import av dödbränd (sintrad) magnesia med ursprung i Kina som införts genom förordning (EG) nr 360/2000 bör bibehållas i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   En slutgiltig antidumpningstull skall införas på import av dödbränd (sintrad) magnesia enligt KN-nummer 2519 90 30 med ursprung i Kina.

2.   Tullbeloppet skall uppgå till följande:

| a) | Skillnaden mellan minimiimportpriset på 120 EUR per ton och nettopriset fritt gemenskapens gräns, före tull, i samtliga fall där det sistnämnda priset






  — | är lägre än minimiimportpriset, och |
| --- | --- | --- |

a)

Skillnaden mellan minimiimportpriset på 120 EUR per ton och nettopriset fritt gemenskapens gräns, före tull, i samtliga fall där det sistnämnda priset

—

är lägre än minimiimportpriset, och

| — | fastställs på grundval av en faktura utställd av en exportör etablerad i Kina direkt till en icke-närstående part i gemenskapen (TARIC-tilläggsnummer A439). |
| --- | --- |

—

fastställs på grundval av en faktura utställd av en exportör etablerad i Kina direkt till en icke-närstående part i gemenskapen (TARIC-tilläggsnummer A439).

| b) | Noll, om nettopriset fritt gemenskapens gräns, före tull, fastställs på grundval av en faktura utställd av en exportör etablerad i Kina direkt till en icke-närstående part i gemenskapen och är lika högt som eller högre än minimiimportpriset på 120 EUR per ton (TARIC-tilläggsnummer A439). |
| --- | --- |

b)

Noll, om nettopriset fritt gemenskapens gräns, före tull, fastställs på grundval av en faktura utställd av en exportör etablerad i Kina direkt till en icke-närstående part i gemenskapen och är lika högt som eller högre än minimiimportpriset på 120 EUR per ton (TARIC-tilläggsnummer A439).

| c) | Ett belopp motsvarande en värdetull på 63,3 % i alla övriga fall som inte omfattas av a och b (TARIC-tilläggsnummer A999). |
| --- | --- |

c)

Ett belopp motsvarande en värdetull på 63,3 % i alla övriga fall som inte omfattas av a och b (TARIC-tilläggsnummer A999).

3.   I de fall där antidumpningstullen fastställs i enlighet med punkt 2 a och där varorna har skadats innan de övergår till fri omsättning och det pris som faktiskt betalats eller skall betalas därför fördelas vid fastställande av tullvärdet, i enlighet med artikel 145 i kommissionens förordning (EEG) nr 2454/93 av den 2 juli 1993 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EEG) nr 2913/92 om inrättandet av en tullkodex för gemenskapen (7), skall det ovan angivna minimiimportpriset minskas med en procentsats som motsvarar fördelningen av det pris som faktiskt betalats eller skall betalas. Den tull som skall betalas kommer då att utgöra skillnaden mellan det nedsatta minimiimportpriset och det nedsatta nettopriset fritt gemenskapens gräns, före tull.

4.   Om inte annat anges skall gällande bestämmelser om tullar och andra tullförfaranden tillämpas.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 5 maj 2006.

På rådets vägnar

K.-H. GRASSER

Ordförande

---

(1)  EGT L 56, 6.3.1996, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 2117/2005 (EUT L 340, 23.12.2005, s. 17).

1

(2)  EGT L 306, 11.12.1993, s. 16.

2

(3)  EGT L 46, 18.2.2000, s. 1. Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 986/2003 (EUT L 143, 11.6.2003, s. 5).

3

(4)  EUT L 143, 11.6.2003, s. 5.

4

(5)  EUT C 215, 27.8.2004, s. 2.

5

(6)  EUT C 38, 15.2.2005, s. 2.

6

(7)  EGT L 253, 11.10.1993, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 402/2006 (EUT L 70, 9.3.2006, s. 35).

7

---

| 12.5.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 125/18 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 125/18

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 717/2006

av den 11 maj 2006

om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 3223/94 av den 21 december 1994 om tillämpningsföreskrifter för importordningen för frukt och grönsaker (1), särskilt artikel 4.1, och

av följande skäl:

| (1) | I förordning (EG) nr 3223/94 anges som tillämpning av resultaten av de multilaterala förhandlingarna i Uruguayrundan kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärdena vid import från tredje land för de produkter och de perioder som anges i bilagan till den förordningen. |
| --- | --- |

(1)

I förordning (EG) nr 3223/94 anges som tillämpning av resultaten av de multilaterala förhandlingarna i Uruguayrundan kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärdena vid import från tredje land för de produkter och de perioder som anges i bilagan till den förordningen.

| (2) | Vid tillämpningen av dessa kriterier bör schablonvärdena vid import fastställas till de nivåer som anges i bilagan till denna förordning. |
| --- | --- |

(2)

Vid tillämpningen av dessa kriterier bör schablonvärdena vid import fastställas till de nivåer som anges i bilagan till denna förordning.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De schablonvärden vid import som avses i artikel 4 i förordning (EG) nr 3223/94 skall fastställas enligt tabellen i bilagan.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 12 maj 2006.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 11 maj 2006.

På kommissionens vägnar

J. L. DEMARTY

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EGT L 337, 24.12.1994, s. 66. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 386/2005 (EUT L 62, 9.3.2005, s. 3).

1

---

BILAGA

till kommissionens förordning av den 11 maj 2006 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-nr | Kod för tredjeland (1) | Schablonvärde vid import |
| 0702 00 00 | 052 | 180,2 |
| 204 | 97,2 |
| 212 | 153,3 |
| 999 | 143,6 |
| 0707 00 05 | 052 | 126,0 |
| 628 | 155,5 |
| 999 | 140,8 |
| 0709 90 70 | 052 | 113,3 |
| 204 | 25,1 |
| 999 | 69,2 |
| 0805 10 20 | 052 | 46,6 |
| 204 | 33,5 |
| 212 | 69,6 |
| 220 | 40,8 |
| 400 | 40,9 |
| 448 | 50,4 |
| 624 | 54,4 |
| 999 | 48,0 |
| 0805 50 10 | 388 | 50,9 |
| 528 | 56,6 |
| 624 | 61,2 |
| 999 | 56,2 |
| 0808 10 80 | 388 | 87,5 |
| 400 | 138,1 |
| 404 | 98,2 |
| 508 | 79,4 |
| 512 | 82,4 |
| 524 | 84,4 |
| 528 | 97,3 |
| 720 | 91,1 |
| 804 | 106,7 |
| 999 | 96,1 |

(EUR/100 kg)

KN-nr

Kod för tredjeland (1)

Schablonvärde vid import

0702 00 00

052

180,2

204

97,2

212

153,3

999

143,6

0707 00 05

052

126,0

628

155,5

999

140,8

0709 90 70

052

113,3

204

25,1

999

69,2

0805 10 20

052

46,6

204

33,5

212

69,6

220

40,8

400

40,9

448

50,4

624

54,4

999

48,0

0805 50 10

388

50,9

528

56,6

624

61,2

999

56,2

0808 10 80

388

87,5

400

138,1

404

98,2

508

79,4

512

82,4

524

84,4

528

97,3

720

91,1

804

106,7

999

96,1

---

(1)  Landsbeteckningar som fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 750/2005 (EUT L 126, 19.5.2005, s. 12). Koden ”999” betecknar ”övrig ursprung”.

---

| 12.5.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 125/20 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 125/20

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 718/2006

av den 11 maj 2006

om fastställande av det högsta exportbidraget för smör inom ramen för den stående anbudsinfordran som fastställs i förordning (EG) nr 581/2004

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1255/1999 av den 17 maj 1999 om den gemensamma organisationen av marknaden för mjölk och mjölkprodukter (1), särskilt artikel 31.3 tredje stycket och

av följande skäl:

| (1) | I kommissionens förordning (EG) nr 581/2004 av den 26 mars 2004 om inledande av en stående anbudsinfordran för exportbidrag för vissa typer av smör (2) fastställs bestämmelser för en stående anbudsinfordran. |
| --- | --- |

(1)

I kommissionens förordning (EG) nr 581/2004 av den 26 mars 2004 om inledande av en stående anbudsinfordran för exportbidrag för vissa typer av smör (2) fastställs bestämmelser för en stående anbudsinfordran.

| (2) | Enligt artikel 5 i kommissionens förordning (EG) nr 580/2004 av den 26 mars 2004 om fastställande av ett anbudsförfarande för exportbidrag för vissa mjölkprodukter (3) och en granskning av de anbud som inlämnats inom ramen för anbudsförfarandet är det lämpligt att fastställa ett högsta exportbidrag för den anbudsperiod som löper ut den 9 maj 2006. |
| --- | --- |

(2)

Enligt artikel 5 i kommissionens förordning (EG) nr 580/2004 av den 26 mars 2004 om fastställande av ett anbudsförfarande för exportbidrag för vissa mjölkprodukter (3) och en granskning av de anbud som inlämnats inom ramen för anbudsförfarandet är det lämpligt att fastställa ett högsta exportbidrag för den anbudsperiod som löper ut den 9 maj 2006.

| (3) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från förvaltningskommittén för mjölk och mjölkprodukter. |
| --- | --- |

(3)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från förvaltningskommittén för mjölk och mjölkprodukter.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

För den stående anbudsinfordran som inleddes genom förordning (EG) nr 581/2004 för den anbudsperiod som löper ut den 9 maj 2006 skall det högsta bidragsbeloppet för de produkter som avses i artikel 1.1 i den förordningen vara det som anges i bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 12 maj 2006.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 11 maj 2006.

På kommissionens vägnar

J. L. DEMARTY

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EGT L 160, 26.6.1999, s. 48. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1913/2005 (EUT L 307, 25.11.2005, s. 2).

1

(2)  EUT L 90, 27.3.2004, s. 64. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 409/2006 (EUT L 71, 10.3.2006, s. 5).

2

(3)  EUT L 90, 27.3.2004, s. 58. Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 1814/2005 (EUT L 292, 8.11.2005, s. 3).

3

---

BILAGA

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Produkt | Nomenklaturnummer för exportbidrag | Högsta exportbidragsbelopp för export till de destinationer som avses i artikel 1.1 andra stycket i förordning (EG) nr 581/2004 |
| Smör | ex ex 0405 10 19 9500 | 104,00 |
| Smör | ex ex 0405 10 19 9700 | 109,00 |
| Smörolja | ex ex 0405 90 10 9000 | 130,00 |

(EUR/100 kg)

Produkt

Nomenklaturnummer för exportbidrag

Högsta exportbidragsbelopp för export till de destinationer som avses i artikel 1.1 andra stycket i förordning (EG) nr 581/2004

Smör

ex ex 0405 10 19 9500

104,00

Smör

ex ex 0405 10 19 9700

109,00

Smörolja

ex ex 0405 90 10 9000

130,00

---

| 12.5.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 125/22 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 125/22

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 719/2006

av den 11 maj 2006

om fastställande av det högsta exportbidraget för skummjölkspulver inom ramen för den stående anbudsinfordran som föreskrivs i förordning (EG) nr 582/2004

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1255/1999 av den 17 maj 1999 om den gemensamma organisationen av marknaden för mjölk och mjölkprodukter (1), särskilt artikel 31.3 tredje stycket i denna, och

av följande skäl:

| (1) | I kommissionens förordning (EG) nr 582/2004 av den 26 mars 2004 om inledande av en stående anbudsinfordran för exportbidrag för skummjölkspulver (2) föreskrivs en stående anbudsinfordran. |
| --- | --- |

(1)

I kommissionens förordning (EG) nr 582/2004 av den 26 mars 2004 om inledande av en stående anbudsinfordran för exportbidrag för skummjölkspulver (2) föreskrivs en stående anbudsinfordran.

| (2) | I enlighet med artikel 5 i kommissionens förordning (EG) nr 580/2004 av den 26 mars 2004 om fastställande av ett anbudsförfarande för exportbidrag för vissa mjölkprodukter (3) och efter en bedömning av de anbud som lämnats in inom ramen för anbudsinfordran bör ett högsta exportbidrag fastställas för den anbudsperiod som löper ut den 9 maj 2006. |
| --- | --- |

(2)

I enlighet med artikel 5 i kommissionens förordning (EG) nr 580/2004 av den 26 mars 2004 om fastställande av ett anbudsförfarande för exportbidrag för vissa mjölkprodukter (3) och efter en bedömning av de anbud som lämnats in inom ramen för anbudsinfordran bör ett högsta exportbidrag fastställas för den anbudsperiod som löper ut den 9 maj 2006.

| (3) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från förvaltningskommittén för mjölk och mjölkprodukter. |
| --- | --- |

(3)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från förvaltningskommittén för mjölk och mjölkprodukter.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Inom ramen för den stående anbudsinfordran som inleds genom förordning (EG) nr 582/2004 skall det högsta exportbidraget för den produkt och de destinationer som avses i artikel 1.1 i den förordningen vara 7,00 EUR/100 kg för den anbudsperiod som löper ut den 9 maj 2006.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 12 maj 2006.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 11 maj 2006.

På kommissionens vägnar

J. L. DEMARTY

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EGT L 160, 26.6.1999, s. 48. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1913/2005 (EUT L 307, 25.11.2005, s. 2).

1

(2)  EUT L 90, 27.3.2004, s. 67. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 409/2006 (EUT L 71, 10.3.2006, s. 5).

2

(3)  EUT L 90, 27.3.2004, s. 58. Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 1814/2005 (EUT L 292, 8.11.2005, s. 3).

3

---

| 12.5.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 125/23 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 125/23

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 720/2006

av den 11 maj 2006

om fastställande av det högsta exportbidraget för korn inom ramen för den anbudsinfordran som avses i förordning (EG) nr 1058/2005

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1784/2003 av den 29 september 2003 om den gemensamma organisationen av marknaden för spannmål (1), särskilt artikel 13.3 första stycket, och

av följande skäl:

| (1) | En anbudsinfordran för bidrag för export av korn till vissa tredje länder har inletts genom kommissionens förordning (EG) nr 1058/2005 (2). |
| --- | --- |

(1)

En anbudsinfordran för bidrag för export av korn till vissa tredje länder har inletts genom kommissionens förordning (EG) nr 1058/2005 (2).

| (2) | Enligt artikel 7 i kommissionens förordning (EG) nr 1501/95 av den 29 juni 1995 om vissa tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EEG) nr 1766/92 vad avser beviljande av exportbidrag och de åtgärder som skall vidtas vid störningar inom spannmålssektorn (3) kan kommissionen på grundval av de meddelade anbuden besluta att fastställa ett högsta exportbidrag, varvid hänsyn tas till de kriterier som avses i artikel 1 i förordning (EG) nr 1501/95. I detta fall tilldelas kontraktet den eller de anbudsgivare vars anbud är på samma nivå eller lägre än det högsta bidraget. |
| --- | --- |

(2)

Enligt artikel 7 i kommissionens förordning (EG) nr 1501/95 av den 29 juni 1995 om vissa tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EEG) nr 1766/92 vad avser beviljande av exportbidrag och de åtgärder som skall vidtas vid störningar inom spannmålssektorn (3) kan kommissionen på grundval av de meddelade anbuden besluta att fastställa ett högsta exportbidrag, varvid hänsyn tas till de kriterier som avses i artikel 1 i förordning (EG) nr 1501/95. I detta fall tilldelas kontraktet den eller de anbudsgivare vars anbud är på samma nivå eller lägre än det högsta bidraget.

| (3) | Tillämpningen av ovannämnda kriterier på det nuvarande marknadsläget för ifrågavarande spannmål medför att det högsta exportbidraget fastställs. |
| --- | --- |

(3)

Tillämpningen av ovannämnda kriterier på det nuvarande marknadsläget för ifrågavarande spannmål medför att det högsta exportbidraget fastställs.

| (4) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från förvaltningskommittén för spannmål. |
| --- | --- |

(4)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från förvaltningskommittén för spannmål.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

För de anbud som meddelats från och med den 5 till den 11 maj 2006 inom ramen för den anbudsinfordran som avses i förordning (EG) nr 1058/2005 är det högsta exportbidraget för korn fastställt till 5,95 EUR/ton.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 12 maj 2006.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 11 maj 2006.

På kommissionens vägnar

J. L. DEMARTY

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EUT L 270, 21.10.2003, s. 78. Förordningen ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 1154/2005 (EUT L 187, 19.7.2005, s. 11).

1

(2)  EUT L 174, 7.7.2005, s. 12.

2

(3)  EGT L 147, 30.6.1995, s. 7. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 777/2004 (EUT L 123, 27.4.2004, s. 50).

3

---

| 12.5.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 125/24 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 125/24

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 721/2006

av den 11 maj 2006

om fastställande av det högsta exportbidraget för vanligt vete inom ramen för den anbudsinfordran som avses i förordning (EG) nr 1059/2005

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1784/2003 av den 29 september 2003 om den gemensamma organisationen av marknaden för spannmål (1), särskilt artikel 13.3 första stycket, och

av följande skäl:

| (1) | En anbudsinfordran för bidrag för export av vanligt vete till vissa tredje länder har inletts genom kommissionens förordning (EG) nr 1059/2005 (2). |
| --- | --- |

(1)

En anbudsinfordran för bidrag för export av vanligt vete till vissa tredje länder har inletts genom kommissionens förordning (EG) nr 1059/2005 (2).

| (2) | Enligt artikel 7 i kommissionens förordning (EG) nr 1501/95 av den 29 juni 1995 om vissa tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EEG) nr 1766/92 vad avser beviljande av exportbidrag och de åtgärder som skall vidtas vid störningar inom spannmålssektorn (3) kan kommissionen på grundval av de meddelade anbuden besluta att fastställa ett högsta exportbidrag, varvid hänsyn tas till de kriterier som avses i artikel 1 i förordning (EG) nr 1501/95. I detta fall tilldelas kontraktet den eller de anbudsgivare vars anbud är på samma nivå eller lägre än det högsta bidraget. |
| --- | --- |

(2)

Enligt artikel 7 i kommissionens förordning (EG) nr 1501/95 av den 29 juni 1995 om vissa tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EEG) nr 1766/92 vad avser beviljande av exportbidrag och de åtgärder som skall vidtas vid störningar inom spannmålssektorn (3) kan kommissionen på grundval av de meddelade anbuden besluta att fastställa ett högsta exportbidrag, varvid hänsyn tas till de kriterier som avses i artikel 1 i förordning (EG) nr 1501/95. I detta fall tilldelas kontraktet den eller de anbudsgivare vars anbud är på samma nivå eller lägre än det högsta bidraget.

| (3) | Tillämpningen av ovannämnda kriterier på det nuvarande marknadsläget för ifrågavarande spannmål medför att det högsta exportbidraget fastställs. |
| --- | --- |

(3)

Tillämpningen av ovannämnda kriterier på det nuvarande marknadsläget för ifrågavarande spannmål medför att det högsta exportbidraget fastställs.

| (4) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från förvaltningskommittén för spannmål. |
| --- | --- |

(4)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från förvaltningskommittén för spannmål.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

För de anbud som meddelats från och med den 5–11 maj 2006, inom ramen för den anbudsinfordran som avses i förordning (EG) nr 1059/2005 är det högsta exportbidraget för vanligt vete fastställt till 6,20 EUR/ton.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 12 maj 2006.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 11 maj 2006.

På kommissionens vägnar

J. L. DEMARTY

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EUT L 270, 21.10.2003, s. 78. Förordningen ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 1154/2005 (EUT L 187, 19.7.2005, s. 11).

1

(2)  EUT L 174, 7.7.2005, s. 15.

2

(3)  EGT L 147, 30.6.1995, s. 7. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 777/2004 (EUT L 123, 27.4.2004, s. 50).

3

---

II Rättsakter vilkas publicering inte är obligatorisk

Kommissionen

| 12.5.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 125/25 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 125/25

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 19 april 2006

om standardblanketter för överföring av ansökningar och beslut enligt rådets direktiv 2004/80/EG om ersättning till brottsoffer

(2006/337/EG)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets direktiv 2004/80/EG av den 29 april 2004 om ersättning till brottsoffer (1), särskilt artikel 14,

efter samråd med den kommitté som inrättats enligt artikel 15.1 i direktiv 2004/80/EG, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt direktiv 2004/80/EG skall medlemsstaterna senast den 1 januari 2006 införa ett samarbetssystem för att göra det lättare för brottsoffer att få ersättning i de fall där brottet begås i en annan medlemsstat än den där brottsoffret är bosatt. |
| --- | --- |

(1)

Enligt direktiv 2004/80/EG skall medlemsstaterna senast den 1 januari 2006 införa ett samarbetssystem för att göra det lättare för brottsoffer att få ersättning i de fall där brottet begås i en annan medlemsstat än den där brottsoffret är bosatt.

| (2) | Det bör därför införas standardblanketter för överföring av ansökningar om ersättning i gränsöverskridande fall och beslut rörande sådana ansökningar. |
| --- | --- |

(2)

Det bör därför införas standardblanketter för överföring av ansökningar om ersättning i gränsöverskridande fall och beslut rörande sådana ansökningar.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Enda artikel

1.   Den standardblankett för överföring av ansökningar om ersättning som avses i artikel 6.2 i direktiv 2004/80/EG skall vara den blankett som återfinns i bilaga I till detta beslut.

2.   Den standardblankett för överföring av beslut rörande ansökningar om ersättning som avses i artikel 10 i direktiv 2004/80/EG skall vara den blankett som återfinns i bilaga II till detta beslut.

Utfärdat i Bryssel den 19 april 2006.

På kommissionens vägnar

Franco FRATTINI

Vice ordförande

---

(1)  EUT L 261, 6.8.2004, s. 15.

1

---

BILAGA I

Image

Image

Image

---

BILAGA II

Image

Image

---

| 12.5.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 125/31 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 125/31

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 8 maj 2006

om tillstånd för Republiken Polen att enligt rådets direktiv 2002/53/EG på sitt territorium förbjuda användningen av vissa majssorter som förtecknas i den gemensamma sortlistan för arter av lantbruksväxter

[delgivet med nr K(2006) 1790]

(Endast den polska språkversionen är giltig)

(2006/338/EG)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets direktiv 2002/53/EG av den 13 juni 2002 om den gemensamma sortlistan för arter av lantbruksväxter (1), särskilt artikel 16.2 b, och

av följande skäl:

| (1) | Kommissionen offentliggjorde, i enlighet med artikel 17 i direktiv 2002/53/EG, i C-serien av Europeiska unionens officiella tidning vissa majssorter i den gemensamma sortlistan för arter av lantbruksväxter. |
| --- | --- |

(1)

Kommissionen offentliggjorde, i enlighet med artikel 17 i direktiv 2002/53/EG, i C-serien av Europeiska unionens officiella tidning vissa majssorter i den gemensamma sortlistan för arter av lantbruksväxter.

| (2) | Enligt artikel 16.1 i det direktivet skall medlemsstaterna se till att utsäde av sorter som har godkänts i enlighet med bestämmelserna i det direktivet eller i enlighet med motsvarande principer, från och med det offentliggörande som avses i artikel 17 inte underkastas några begränsningar för saluföringen med avseende på sorten. |
| --- | --- |

(2)

Enligt artikel 16.1 i det direktivet skall medlemsstaterna se till att utsäde av sorter som har godkänts i enlighet med bestämmelserna i det direktivet eller i enlighet med motsvarande principer, från och med det offentliggörande som avses i artikel 17 inte underkastas några begränsningar för saluföringen med avseende på sorten.

| (3) | Den 24 juni 2005 fick kommissionen en begäran av Republiken Polen om förbud enligt artikel 16.2 b i direktiv 2002/53/EG mot användningen och utsläppandet på marknaden av utsäde av majssorter som inte lämpar sig för odling i Polen. Begäran följde efter en annan begäran om genetiskt modifierade majssorter, för vilken ett annat beslut kommer att antas. |
| --- | --- |

(3)

Den 24 juni 2005 fick kommissionen en begäran av Republiken Polen om förbud enligt artikel 16.2 b i direktiv 2002/53/EG mot användningen och utsläppandet på marknaden av utsäde av majssorter som inte lämpar sig för odling i Polen. Begäran följde efter en annan begäran om genetiskt modifierade majssorter, för vilken ett annat beslut kommer att antas.

| (4) | Den 9 december 2005 skickade Polen till kommissionen en lista över majssorter som enligt republiken inte lämpar sig för odling under polska förhållanden. Listan kompletterades med ett brev från de polska myndigheterna av den 9 januari 2006. Polen begär tillstånd att förbjuda alla majssorter i listan på dess territorium på obegränsad tid. |
| --- | --- |

(4)

Den 9 december 2005 skickade Polen till kommissionen en lista över majssorter som enligt republiken inte lämpar sig för odling under polska förhållanden. Listan kompletterades med ett brev från de polska myndigheterna av den 9 januari 2006. Polen begär tillstånd att förbjuda alla majssorter i listan på dess territorium på obegränsad tid.

| (5) | Med beaktande av den sista meningen i artikel 16.2 b, enligt vilken en medlemsstat skall lämna in en ansökan före utgången av det tredje kalenderåret efter godkännandet av den berörda sorten i den gemensamma sortlistan, kan Polens begäran från 2005 inte gälla sorter som godkändes i den gemensamma sortlistan före den 1 januari 2002. |
| --- | --- |

(5)

Med beaktande av den sista meningen i artikel 16.2 b, enligt vilken en medlemsstat skall lämna in en ansökan före utgången av det tredje kalenderåret efter godkännandet av den berörda sorten i den gemensamma sortlistan, kan Polens begäran från 2005 inte gälla sorter som godkändes i den gemensamma sortlistan före den 1 januari 2002.

| (6) | Enligt tillgängliga uppgifter om de berörda sorterna är det ett välkänt faktum att de inte lämpar sig för odling i någon del av Polen, eftersom sorterna har för lång mognadstid, eller med FAO-indexet uttryckt minst 350 eller motsvarande mognadsklass. Klimatförhållandena och de berörda jordbruksfaktorerna utgör ett permanent hinder för odling av dessa sorter i Polen. |
| --- | --- |

(6)

Enligt tillgängliga uppgifter om de berörda sorterna är det ett välkänt faktum att de inte lämpar sig för odling i någon del av Polen, eftersom sorterna har för lång mognadstid, eller med FAO-indexet uttryckt minst 350 eller motsvarande mognadsklass. Klimatförhållandena och de berörda jordbruksfaktorerna utgör ett permanent hinder för odling av dessa sorter i Polen.

| (7) | Under dessa förhållanden bör Republiken Polens ansökan beviljas i enlighet med artikel 16.2 b för de majssorter som förtecknas i detta beslut, men avslås för de sorter som förtecknades i den gemensamma sortlistan före den 1 januari 2002. |
| --- | --- |

(7)

Under dessa förhållanden bör Republiken Polens ansökan beviljas i enlighet med artikel 16.2 b för de majssorter som förtecknas i detta beslut, men avslås för de sorter som förtecknades i den gemensamma sortlistan före den 1 januari 2002.

| (8) | För att kommissionen skall kunna underrätta de övriga medlemsstaterna och uppdatera den gemensamma sortlista för arter av lantbruksväxter som fastställs i direktiv 2002/53/EG bör Polen åläggas att underrätta kommissionen om när det tillstånd som beviljas genom detta beslut tas i bruk. |
| --- | --- |

(8)

För att kommissionen skall kunna underrätta de övriga medlemsstaterna och uppdatera den gemensamma sortlista för arter av lantbruksväxter som fastställs i direktiv 2002/53/EG bör Polen åläggas att underrätta kommissionen om när det tillstånd som beviljas genom detta beslut tas i bruk.

| (9) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för utsäde och uppförökningsmaterial för jordbruk, trädgårdsnäring och skogsbruk. |
| --- | --- |

(9)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för utsäde och uppförökningsmaterial för jordbruk, trädgårdsnäring och skogsbruk.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Republiken Polen får tillstånd att förbjuda användningen överallt på sitt territorium av de majssorter som förtecknas i bilagan till detta beslut.

Artikel 2

Övriga delar av Republiken Polens ansökan, som gäller majssorter som förtecknades i den gemensamma sortlistan före den 1 januari 2002, avslås.

Artikel 3

För att kommissionen skall kunna underrätta de övriga medlemsstaterna skall Republiken Polen underrätta kommissionen om det datum när det tillstånd som ges i artikel 1 tas i bruk.

Artikel 4

Detta beslut riktar sig till Republiken Polen.

Utfärdat i Bryssel den 8 maj 2006.

På kommissionens vägnar

Markos KYPRIANOU

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 193, 20.7.2002, s. 1. Direktivet senast ändrat genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (EUT L 268, 18.10.2003, s. 1).

1

---

BILAGA

| 1. | Abelter |
| --- | --- |

1.

Abelter

| 2. | Abilio |
| --- | --- |

2.

Abilio

| 3. | Acarro |
| --- | --- |

3.

Acarro

| 4. | Acka |
| --- | --- |

4.

Acka

| 5. | Actinio |
| --- | --- |

5.

Actinio

| 6. | Adelin |
| --- | --- |

6.

Adelin

| 7. | Adenia |
| --- | --- |

7.

Adenia

| 8. | Agosto |
| --- | --- |

8.

Agosto

| 9. | Agrister |
| --- | --- |

9.

Agrister

| 10. | Akira |
| --- | --- |

10.

Akira

| 11. | Albeniz |
| --- | --- |

11.

Albeniz

| 12. | Alegria |
| --- | --- |

12.

Alegria

| 13. | Alexander |
| --- | --- |

13.

Alexander

| 14. | Aligot |
| --- | --- |

14.

Aligot

| 15. | Alimor |
| --- | --- |

15.

Alimor

| 16. | Alinea |
| --- | --- |

16.

Alinea

| 17. | Alisun |
| --- | --- |

17.

Alisun

| 18. | Allater |
| --- | --- |

18.

Allater

| 19. | Almeda |
| --- | --- |

19.

Almeda

| 20. | Alonzo |
| --- | --- |

20.

Alonzo

| 21. | Alpaga |
| --- | --- |

21.

Alpaga

| 22. | Alpha |
| --- | --- |

22.

Alpha

| 23. | Alpistar |
| --- | --- |

23.

Alpistar

| 24. | Alumeo |
| --- | --- |

24.

Alumeo

| 25. | Alyscan |
| --- | --- |

25.

Alyscan

| 26. | Alyssa |
| --- | --- |

26.

Alyssa

| 27. | Amazon |
| --- | --- |

27.

Amazon

| 28. | Ambassad |
| --- | --- |

28.

Ambassad

| 29. | Ametiszt |
| --- | --- |

29.

Ametiszt

| 30. | Ammon |
| --- | --- |

30.

Ammon

| 31. | Anader |
| --- | --- |

31.

Anader

| 32. | Anelka |
| --- | --- |

32.

Anelka

| 33. | Anetta |
| --- | --- |

33.

Anetta

| 34. | Anjou 299 |
| --- | --- |

34.

Anjou 299

| 35. | Anjou 441 |
| --- | --- |

35.

Anjou 441

| 36. | Antonius |
| --- | --- |

36.

Antonius

| 37. | Apex |
| --- | --- |

37.

Apex

| 38. | Apollo |
| --- | --- |

38.

Apollo

| 39. | Appyver |
| --- | --- |

39.

Appyver

| 40. | Archimed |
| --- | --- |

40.

Archimed

| 41. | Arkam |
| --- | --- |

41.

Arkam

| 42. | Árpád |
| --- | --- |

42.

Árpád

| 43. | Arrazas |
| --- | --- |

43.

Arrazas

| 44. | Arrius |
| --- | --- |

44.

Arrius

| 45. | Arzano |
| --- | --- |

45.

Arzano

| 46. | Asturial |
| --- | --- |

46.

Asturial

| 47. | Ász |
| --- | --- |

47.

Ász

| 48. | Aucaria |
| --- | --- |

48.

Aucaria

| 49. | Audistar |
| --- | --- |

49.

Audistar

| 50. | AW 641 |
| --- | --- |

50.

AW 641

| 51. | Awax 580 |
| --- | --- |

51.

Awax 580

| 52. | Azema |
| --- | --- |

52.

Azema

| 53. | Azzurro |
| --- | --- |

53.

Azzurro

| 54. | Balzac |
| --- | --- |

54.

Balzac

| 55. | Bambino |
| --- | --- |

55.

Bambino

| 56. | Baobab |
| --- | --- |

56.

Baobab

| 57. | Baranya |
| --- | --- |

57.

Baranya

| 58. | Bardenas |
| --- | --- |

58.

Bardenas

| 59. | Belisama |
| --- | --- |

59.

Belisama

| 60. | Bella TC |
| --- | --- |

60.

Bella TC

| 61. | Biancama |
| --- | --- |

61.

Biancama

| 62. | Biotop |
| --- | --- |

62.

Biotop

| 63. | Bogát |
| --- | --- |

63.

Bogát

| 64. | Bora |
| --- | --- |

64.

Bora

| 65. | Borja |
| --- | --- |

65.

Borja

| 66. | Boydur |
| --- | --- |

66.

Boydur

| 67. | Briantis |
| --- | --- |

67.

Briantis

| 68. | Bronx |
| --- | --- |

68.

Bronx

| 69. | Bukari |
| --- | --- |

69.

Bukari

| 70. | Buzet |
| --- | --- |

70.

Buzet

| 71. | Caixa |
| --- | --- |

71.

Caixa

| 72. | Cambio |
| --- | --- |

72.

Cambio

| 73. | Canossa |
| --- | --- |

73.

Canossa

| 74. | Cantabris |
| --- | --- |

74.

Cantabris

| 75. | Canto |
| --- | --- |

75.

Canto

| 76. | Caporal |
| --- | --- |

76.

Caporal

| 77. | Casado |
| --- | --- |

77.

Casado

| 78. | Célest SUMO |
| --- | --- |

78.

Célest SUMO

| 79. | Célest |
| --- | --- |

79.

Célest

| 80. | Celestis |
| --- | --- |

80.

Celestis

| 81. | Centis 350 |
| --- | --- |

81.

Centis 350

| 82. | Ceslav |
| --- | --- |

82.

Ceslav

| 83. | Cestan 425 |
| --- | --- |

83.

Cestan 425

| 84. | Chalcao |
| --- | --- |

84.

Chalcao

| 85. | Changi CS |
| --- | --- |

85.

Changi CS

| 86. | Charron |
| --- | --- |

86.

Charron

| 87. | Chillan |
| --- | --- |

87.

Chillan

| 88. | Chimene |
| --- | --- |

88.

Chimene

| 89. | Ciad |
| --- | --- |

89.

Ciad

| 90. | Clementis |
| --- | --- |

90.

Clementis

| 91. | Codifirst |
| --- | --- |

91.

Codifirst

| 92. | Codiroc |
| --- | --- |

92.

Codiroc

| 93. | Codisil |
| --- | --- |

93.

Codisil

| 94. | Codistar |
| --- | --- |

94.

Codistar

| 95. | Coppelia |
| --- | --- |

95.

Coppelia

| 96. | Corinthe |
| --- | --- |

96.

Corinthe

| 97. | Corona |
| --- | --- |

97.

Corona

| 98. | Coventry |
| --- | --- |

98.

Coventry

| 99. | Crudo |
| --- | --- |

99.

Crudo

| 100. | Cruzado |
| --- | --- |

100.

Cruzado

| 101. | Csilla |
| --- | --- |

101.

Csilla

| 102. | CSL516 |
| --- | --- |

102.

CSL516

| 103. | Cuartal CL |
| --- | --- |

103.

Cuartal CL

| 104. | Cuartal Waxy |
| --- | --- |

104.

Cuartal Waxy

| 105. | Dante |
| --- | --- |

105.

Dante

| 106. | Darling |
| --- | --- |

106.

Darling

| 107. | Debreceni SC 351 |
| --- | --- |

107.

Debreceni SC 351

| 108. | Debreceni TC 382 |
| --- | --- |

108.

Debreceni TC 382

| 109. | Deheb |
| --- | --- |

109.

Deheb

| 110. | Derkou |
| --- | --- |

110.

Derkou

| 111. | Dharma |
| --- | --- |

111.

Dharma

| 112. | Dina |
| --- | --- |

112.

Dina

| 113. | Dior |
| --- | --- |

113.

Dior

| 114. | DK 386 |
| --- | --- |

114.

DK 386

| 115. | DK 434 |
| --- | --- |

115.

DK 434

| 116. | DK 443 |
| --- | --- |

116.

DK 443

| 117. | DK 454 |
| --- | --- |

117.

DK 454

| 118. | DK 471 |
| --- | --- |

118.

DK 471

| 119. | DK 471 IMI |
| --- | --- |

119.

DK 471 IMI

| 120. | DK 477 |
| --- | --- |

120.

DK 477

| 121. | DK 523 |
| --- | --- |

121.

DK 523

| 122. | DK 526 |
| --- | --- |

122.

DK 526

| 123. | DK 527 |
| --- | --- |

123.

DK 527

| 124. | DK 557 |
| --- | --- |

124.

DK 557

| 125. | DK 573 |
| --- | --- |

125.

DK 573

| 126. | DK Cesar |
| --- | --- |

126.

DK Cesar

| 127. | DK277 |
| --- | --- |

127.

DK277

| 128. | DKC 5211 |
| --- | --- |

128.

DKC 5211

| 129. | DKC3617 |
| --- | --- |

129.

DKC3617

| 130. | DKC4604 |
| --- | --- |

130.

DKC4604

| 131. | DKC4622 |
| --- | --- |

131.

DKC4622

| 132. | DKC4626 |
| --- | --- |

132.

DKC4626

| 133. | DKC4778 |
| --- | --- |

133.

DKC4778

| 134. | DKC4845 |
| --- | --- |

134.

DKC4845

| 135. | DKC4851 |
| --- | --- |

135.

DKC4851

| 136. | DKC4915 |
| --- | --- |

136.

DKC4915

| 137. | DKC4950 |
| --- | --- |

137.

DKC4950

| 138. | DKC5011 |
| --- | --- |

138.

DKC5011

| 139. | DKC5041 |
| --- | --- |

139.

DKC5041

| 140. | DKC5050 |
| --- | --- |

140.

DKC5050

| 141. | DKC5143 |
| --- | --- |

141.

DKC5143

| 142. | DKC5150 |
| --- | --- |

142.

DKC5150

| 143. | DKC5303 |
| --- | --- |

143.

DKC5303

| 144. | DKC5353 |
| --- | --- |

144.

DKC5353

| 145. | DKC5434 |
| --- | --- |

145.

DKC5434

| 146. | DKC5442 |
| --- | --- |

146.

DKC5442

| 147. | DKC5542 |
| --- | --- |

147.

DKC5542

| 148. | DKC5555 |
| --- | --- |

148.

DKC5555

| 149. | DKC5560 |
| --- | --- |

149.

DKC5560

| 150. | DKC5735 |
| --- | --- |

150.

DKC5735

| 151. | DKC5783 |
| --- | --- |

151.

DKC5783

| 152. | DKC5847 |
| --- | --- |

152.

DKC5847

| 153. | DKC5856 |
| --- | --- |

153.

DKC5856

| 154. | DKC5943 |
| --- | --- |

154.

DKC5943

| 155. | DKC6006 |
| --- | --- |

155.

DKC6006

| 156. | DKC6011 |
| --- | --- |

156.

DKC6011

| 157. | DKC6022 |
| --- | --- |

157.

DKC6022

| 158. | DKC6040 |
| --- | --- |

158.

DKC6040

| 159. | DKC6142 |
| --- | --- |

159.

DKC6142

| 160. | DKC6203 |
| --- | --- |

160.

DKC6203

| 161. | DKC6309 |
| --- | --- |

161.

DKC6309

| 162. | DKC6348 |
| --- | --- |

162.

DKC6348

| 163. | DKC6417 |
| --- | --- |

163.

DKC6417

| 164. | DKC6418 |
| --- | --- |

164.

DKC6418

| 165. | DKC6441 |
| --- | --- |

165.

DKC6441

| 166. | DKC6455 |
| --- | --- |

166.

DKC6455

| 167. | DKC6457 |
| --- | --- |

167.

DKC6457

| 168. | DKC6515 |
| --- | --- |

168.

DKC6515

| 169. | DKC6521 |
| --- | --- |

169.

DKC6521

| 170. | DKC6528 |
| --- | --- |

170.

DKC6528

| 171. | DKC6530 |
| --- | --- |

171.

DKC6530

| 172. | DKC6535 |
| --- | --- |

172.

DKC6535

| 173. | DKC6610 |
| --- | --- |

173.

DKC6610

| 174. | DKC6644 |
| --- | --- |

174.

DKC6644

| 175. | DKC6652 |
| --- | --- |

175.

DKC6652

| 176. | DKC6653 |
| --- | --- |

176.

DKC6653

| 177. | DKC6660 |
| --- | --- |

177.

DKC6660

| 178. | DKC6710 |
| --- | --- |

178.

DKC6710

| 179. | DKC6749 |
| --- | --- |

179.

DKC6749

| 180. | DKC6810 |
| --- | --- |

180.

DKC6810

| 181. | DKC6818 |
| --- | --- |

181.

DKC6818

| 182. | DKC6819 |
| --- | --- |

182.

DKC6819

| 183. | DKC6841 |
| --- | --- |

183.

DKC6841

| 184. | DKC6842 |
| --- | --- |

184.

DKC6842

| 185. | DKC6843 |
| --- | --- |

185.

DKC6843

| 186. | DKC6854 |
| --- | --- |

186.

DKC6854

| 187. | Dorika |
| --- | --- |

187.

Dorika

| 188. | Draft |
| --- | --- |

188.

Draft

| 189. | Dráva |
| --- | --- |

189.

Dráva

| 190. | Dumboa |
| --- | --- |

190.

Dumboa

| 191. | Duplo |
| --- | --- |

191.

Duplo

| 192. | Durali CS |
| --- | --- |

192.

Durali CS

| 193. | Dylan |
| --- | --- |

193.

Dylan

| 194. | Edistar |
| --- | --- |

194.

Edistar

| 195. | Eiffel |
| --- | --- |

195.

Eiffel

| 196. | Elixxir |
| --- | --- |

196.

Elixxir

| 197. | Ella |
| --- | --- |

197.

Ella

| 198. | Entri CS |
| --- | --- |

198.

Entri CS

| 199. | Epila |
| --- | --- |

199.

Epila

| 200. | Eric |
| --- | --- |

200.

Eric

| 201. | Erika |
| --- | --- |

201.

Erika

| 202. | ES Acuerdo |
| --- | --- |

202.

ES Acuerdo

| 203. | ES Aficion |
| --- | --- |

203.

ES Aficion

| 204. | ES Antania |
| --- | --- |

204.

ES Antania

| 205. | ES Archipel |
| --- | --- |

205.

ES Archipel

| 206. | ES Arrabal |
| --- | --- |

206.

ES Arrabal

| 207. | ES Arroyo |
| --- | --- |

207.

ES Arroyo

| 208. | ES Baila |
| --- | --- |

208.

ES Baila

| 209. | ES Balaton |
| --- | --- |

209.

ES Balaton

| 210. | ES Beguin |
| --- | --- |

210.

ES Beguin

| 211. | ES Behobie |
| --- | --- |

211.

ES Behobie

| 212. | ES Bilal |
| --- | --- |

212.

ES Bilal

| 213. | ES Bishop |
| --- | --- |

213.

ES Bishop

| 214. | ES Bocuse |
| --- | --- |

214.

ES Bocuse

| 215. | ES Borotra |
| --- | --- |

215.

ES Borotra

| 216. | ES Break |
| --- | --- |

216.

ES Break

| 217. | ES Brindis |
| --- | --- |

217.

ES Brindis

| 218. | ES Bronca |
| --- | --- |

218.

ES Bronca

| 219. | ES Bubka |
| --- | --- |

219.

ES Bubka

| 220. | ES Burkina |
| --- | --- |

220.

ES Burkina

| 221. | ES Littoral |
| --- | --- |

221.

ES Littoral

| 222. | ES Nutriplus |
| --- | --- |

222.

ES Nutriplus

| 223. | ES Paolis |
| --- | --- |

223.

ES Paolis

| 224. | Evelina |
| --- | --- |

224.

Evelina

| 225. | Evelina IT |
| --- | --- |

225.

Evelina IT

| 226. | Evolia |
| --- | --- |

226.

Evolia

| 227. | Exalto |
| --- | --- |

227.

Exalto

| 228. | Fakirus |
| --- | --- |

228.

Fakirus

| 229. | Feiri |
| --- | --- |

229.

Feiri

| 230. | Felike |
| --- | --- |

230.

Felike

| 231. | Ferouz |
| --- | --- |

231.

Ferouz

| 232. | Figueras |
| --- | --- |

232.

Figueras

| 233. | Filia |
| --- | --- |

233.

Filia

| 234. | Fiorinis |
| --- | --- |

234.

Fiorinis

| 235. | FMB0232 |
| --- | --- |

235.

FMB0232

| 236. | Foxtro |
| --- | --- |

236.

Foxtro

| 237. | Frontal |
| --- | --- |

237.

Frontal

| 238. | Funni |
| --- | --- |

238.

Funni

| 239. | Furio Sumo |
| --- | --- |

239.

Furio Sumo

| 240. | Fusion |
| --- | --- |

240.

Fusion

| 241. | Galeon |
| --- | --- |

241.

Galeon

| 242. | Galgacorn |
| --- | --- |

242.

Galgacorn

| 243. | Gallego |
| --- | --- |

243.

Gallego

| 244. | Garabi CS |
| --- | --- |

244.

Garabi CS

| 245. | Garonis Waxy |
| --- | --- |

245.

Garonis Waxy

| 246. | Gavilan |
| --- | --- |

246.

Gavilan

| 247. | Gazda MTC |
| --- | --- |

247.

Gazda MTC

| 248. | Geyser |
| --- | --- |

248.

Geyser

| 249. | Gibsi |
| --- | --- |

249.

Gibsi

| 250. | Goldaffe |
| --- | --- |

250.

Goldaffe

| 251. | Goldalbi |
| --- | --- |

251.

Goldalbi

| 252. | Goldalex |
| --- | --- |

252.

Goldalex

| 253. | Goldami |
| --- | --- |

253.

Goldami

| 254. | Goldandy |
| --- | --- |

254.

Goldandy

| 255. | Goldarielle |
| --- | --- |

255.

Goldarielle

| 256. | Goldblue |
| --- | --- |

256.

Goldblue

| 257. | Goldbrando |
| --- | --- |

257.

Goldbrando

| 258. | Goldbull |
| --- | --- |

258.

Goldbull

| 259. | Goldelfia |
| --- | --- |

259.

Goldelfia

| 260. | Goldenver |
| --- | --- |

260.

Goldenver

| 261. | Goldexel |
| --- | --- |

261.

Goldexel

| 262. | Goldextra |
| --- | --- |

262.

Goldextra

| 263. | Goldfaber |
| --- | --- |

263.

Goldfaber

| 264. | Goldfalcon |
| --- | --- |

264.

Goldfalcon

| 265. | Goldfast |
| --- | --- |

265.

Goldfast

| 266. | Goldfenix |
| --- | --- |

266.

Goldfenix

| 267. | Goldfert |
| --- | --- |

267.

Goldfert

| 268. | Goldfinger |
| --- | --- |

268.

Goldfinger

| 269. | Goldflash |
| --- | --- |

269.

Goldflash

| 270. | Goldflorence |
| --- | --- |

270.

Goldflorence

| 271. | Goldfrank |
| --- | --- |

271.

Goldfrank

| 272. | Goldiego |
| --- | --- |

272.

Goldiego

| 273. | Goldimax |
| --- | --- |

273.

Goldimax

| 274. | Goldinter |
| --- | --- |

274.

Goldinter

| 275. | Goldistal |
| --- | --- |

275.

Goldistal

| 276. | Goldixos |
| --- | --- |

276.

Goldixos

| 277. | Goldjane |
| --- | --- |

277.

Goldjane

| 278. | Goldjulia |
| --- | --- |

278.

Goldjulia

| 279. | Goldkim |
| --- | --- |

279.

Goldkim

| 280. | Goldkiwi |
| --- | --- |

280.

Goldkiwi

| 281. | Goldland |
| --- | --- |

281.

Goldland

| 282. | Goldlord |
| --- | --- |

282.

Goldlord

| 283. | Goldman |
| --- | --- |

283.

Goldman

| 284. | Goldmarian |
| --- | --- |

284.

Goldmarian

| 285. | Goldmatrix |
| --- | --- |

285.

Goldmatrix

| 286. | Goldmaxim |
| --- | --- |

286.

Goldmaxim

| 287. | Goldmedal |
| --- | --- |

287.

Goldmedal

| 288. | Goldmichel |
| --- | --- |

288.

Goldmichel

| 289. | Goldmistral |
| --- | --- |

289.

Goldmistral

| 290. | Goldolivia |
| --- | --- |

290.

Goldolivia

| 291. | Goldorac |
| --- | --- |

291.

Goldorac

| 292. | Goldpatrick |
| --- | --- |

292.

Goldpatrick

| 293. | Goldplus |
| --- | --- |

293.

Goldplus

| 294. | Goldpollen |
| --- | --- |

294.

Goldpollen

| 295. | Goldposter |
| --- | --- |

295.

Goldposter

| 296. | Goldragon |
| --- | --- |

296.

Goldragon

| 297. | Goldrailer |
| --- | --- |

297.

Goldrailer

| 298. | Goldrocky |
| --- | --- |

298.

Goldrocky

| 299. | Goldsander |
| --- | --- |

299.

Goldsander

| 300. | Goldsix |
| --- | --- |

300.

Goldsix

| 301. | Goldstorm |
| --- | --- |

301.

Goldstorm

| 302. | Goldtom |
| --- | --- |

302.

Goldtom

| 303. | Goldweb |
| --- | --- |

303.

Goldweb

| 304. | Goldwest |
| --- | --- |

304.

Goldwest

| 305. | Goldwin |
| --- | --- |

305.

Goldwin

| 306. | Goldyork |
| --- | --- |

306.

Goldyork

| 307. | Góré |
| --- | --- |

307.

Góré

| 308. | Grecale |
| --- | --- |

308.

Grecale

| 309. | Grip |
| --- | --- |

309.

Grip

| 310. | Gruni CS |
| --- | --- |

310.

Gruni CS

| 311. | Guadalquivir |
| --- | --- |

311.

Guadalquivir

| 312. | Gutwein 2553 |
| --- | --- |

312.

Gutwein 2553

| 313. | Gutwein 2605 |
| --- | --- |

313.

Gutwein 2605

| 314. | Hajnal |
| --- | --- |

314.

Hajnal

| 315. | Helen |
| --- | --- |

315.

Helen

| 316. | Horus |
| --- | --- |

316.

Horus

| 317. | Horus CL |
| --- | --- |

317.

Horus CL

| 318. | Hunor |
| --- | --- |

318.

Hunor

| 319. | Hypnos CL |
| --- | --- |

319.

Hypnos CL

| 320. | Hypnos |
| --- | --- |

320.

Hypnos

| 321. | Ida MTC |
| --- | --- |

321.

Ida MTC

| 322. | Inka |
| --- | --- |

322.

Inka

| 323. | Iseran |
| --- | --- |

323.

Iseran

| 324. | ISH402 |
| --- | --- |

324.

ISH402

| 325. | ISH601 |
| --- | --- |

325.

ISH601

| 326. | Izabella |
| --- | --- |

326.

Izabella

| 327. | Jázmin |
| --- | --- |

327.

Jázmin

| 328. | Jazzi CS |
| --- | --- |

328.

Jazzi CS

| 329. | Jennifer |
| --- | --- |

329.

Jennifer

| 330. | Jorale |
| --- | --- |

330.

Jorale

| 331. | Jouvence |
| --- | --- |

331.

Jouvence

| 332. | Joyyo |
| --- | --- |

332.

Joyyo

| 333. | Jozefina |
| --- | --- |

333.

Jozefina

| 334. | Jumper |
| --- | --- |

334.

Jumper

| 335. | Kabey |
| --- | --- |

335.

Kabey

| 336. | Kabir |
| --- | --- |

336.

Kabir

| 337. | Kabos |
| --- | --- |

337.

Kabos

| 338. | Kámasil |
| --- | --- |

338.

Kámasil

| 339. | Kamil |
| --- | --- |

339.

Kamil

| 340. | Kamilla |
| --- | --- |

340.

Kamilla

| 341. | Kandoo |
| --- | --- |

341.

Kandoo

| 342. | Karate |
| --- | --- |

342.

Karate

| 343. | Karedas |
| --- | --- |

343.

Karedas

| 344. | Karen |
| --- | --- |

344.

Karen

| 345. | Karmental |
| --- | --- |

345.

Karmental

| 346. | Karolina |
| --- | --- |

346.

Karolina

| 347. | Karrier |
| --- | --- |

347.

Karrier

| 348. | Kelving |
| --- | --- |

348.

Kelving

| 349. | Kemer |
| --- | --- |

349.

Kemer

| 350. | Kent |
| --- | --- |

350.

Kent

| 351. | Keplero |
| --- | --- |

351.

Keplero

| 352. | Kermess |
| --- | --- |

352.

Kermess

| 353. | Kincs |
| --- | --- |

353.

Kincs

| 354. | Kiskun 449 |
| --- | --- |

354.

Kiskun 449

| 355. | Kiskun 4532 |
| --- | --- |

355.

Kiskun 4532

| 356. | Kiskun DC 4325 |
| --- | --- |

356.

Kiskun DC 4325

| 357. | Kiskun DC 4430 |
| --- | --- |

357.

Kiskun DC 4430

| 358. | Kiskun DC 4468 |
| --- | --- |

358.

Kiskun DC 4468

| 359. | Kiskun Nora |
| --- | --- |

359.

Kiskun Nora

| 360. | Kiskun SC 297 |
| --- | --- |

360.

Kiskun SC 297

| 361. | Kiskun SC 398 |
| --- | --- |

361.

Kiskun SC 398

| 362. | Kiskun SC 4390 |
| --- | --- |

362.

Kiskun SC 4390

| 363. | Kiskun SC 4444 |
| --- | --- |

363.

Kiskun SC 4444

| 364. | Kiskun SC 4451 |
| --- | --- |

364.

Kiskun SC 4451

| 365. | Kiskun SC 4517 |
| --- | --- |

365.

Kiskun SC 4517

| 366. | Kiskun TC 351 |
| --- | --- |

366.

Kiskun TC 351

| 367. | Kiskun TC 380 |
| --- | --- |

367.

Kiskun TC 380

| 368. | Kiskun TC 4255 |
| --- | --- |

368.

Kiskun TC 4255

| 369. | Kiskun TC 4361 |
| --- | --- |

369.

Kiskun TC 4361

| 370. | Kiskun TC 4371 |
| --- | --- |

370.

Kiskun TC 4371

| 371. | Kiskun TC 4394 |
| --- | --- |

371.

Kiskun TC 4394

| 372. | Kiskun TC 4454 |
| --- | --- |

372.

Kiskun TC 4454

| 373. | Kiskun TC 4487 |
| --- | --- |

373.

Kiskun TC 4487

| 374. | Kiskun TC 4515 |
| --- | --- |

374.

Kiskun TC 4515

| 375. | Kismet |
| --- | --- |

375.

Kismet

| 376. | Kitty |
| --- | --- |

376.

Kitty

| 377. | Klaxon |
| --- | --- |

377.

Klaxon

| 378. | Klimt |
| --- | --- |

378.

Klimt

| 379. | Kodipack |
| --- | --- |

379.

Kodipack

| 380. | Kompakt |
| --- | --- |

380.

Kompakt

| 381. | Konsol |
| --- | --- |

381.

Konsol

| 382. | Korlitia |
| --- | --- |

382.

Korlitia

| 383. | Kosha |
| --- | --- |

383.

Kosha

| 384. | Kratere |
| --- | --- |

384.

Kratere

| 385. | Kristallo |
| --- | --- |

385.

Kristallo

| 386. | Krokus |
| --- | --- |

386.

Krokus

| 387. | Kuadro |
| --- | --- |

387.

Kuadro

| 388. | Kubrick |
| --- | --- |

388.

Kubrick

| 389. | Kudos |
| --- | --- |

389.

Kudos

| 390. | Kumin |
| --- | --- |

390.

Kumin

| 391. | Kursus |
| --- | --- |

391.

Kursus

| 392. | Kuxxoa |
| --- | --- |

392.

Kuxxoa

| 393. | KWS 2376 |
| --- | --- |

393.

KWS 2376

| 394. | KWS 379 |
| --- | --- |

394.

KWS 379

| 395. | KWS 459 |
| --- | --- |

395.

KWS 459

| 396. | KWS 474 |
| --- | --- |

396.

KWS 474

| 397. | KWS0551 |
| --- | --- |

397.

KWS0551

| 398. | KWS1393 |
| --- | --- |

398.

KWS1393

| 399. | KWS1394 |
| --- | --- |

399.

KWS1394

| 400. | KWS1398 |
| --- | --- |

400.

KWS1398

| 401. | Lacasta |
| --- | --- |

401.

Lacasta

| 402. | Larigal |
| --- | --- |

402.

Larigal

| 403. | Lazaro |
| --- | --- |

403.

Lazaro

| 404. | Ledina |
| --- | --- |

404.

Ledina

| 405. | Leila |
| --- | --- |

405.

Leila

| 406. | Leopard |
| --- | --- |

406.

Leopard

| 407. | LG 24.47 waxy |
| --- | --- |

407.

LG 24.47 waxy

| 408. | LG 2470 |
| --- | --- |

408.

LG 2470

| 409. | LG 2481 |
| --- | --- |

409.

LG 2481

| 410. | LG 2533 |
| --- | --- |

410.

LG 2533

| 411. | LG 3362 |
| --- | --- |

411.

LG 3362

| 412. | LG 34.57 |
| --- | --- |

412.

LG 34.57

| 413. | LG3330 |
| --- | --- |

413.

LG3330

| 414. | LG3409 |
| --- | --- |

414.

LG3409

| 415. | LG3440 |
| --- | --- |

415.

LG3440

| 416. | LG3442 |
| --- | --- |

416.

LG3442

| 417. | LG3443 |
| --- | --- |

417.

LG3443

| 418. | LG3458 |
| --- | --- |

418.

LG3458

| 419. | LG3472 |
| --- | --- |

419.

LG3472

| 420. | LG3520 |
| --- | --- |

420.

LG3520

| 421. | LG3531 |
| --- | --- |

421.

LG3531

| 422. | LG3562 |
| --- | --- |

422.

LG3562

| 423. | LG3691 |
| --- | --- |

423.

LG3691

| 424. | LG3715 |
| --- | --- |

424.

LG3715

| 425. | Limasil |
| --- | --- |

425.

Limasil

| 426. | Liza |
| --- | --- |

426.

Liza

| 427. | Loxxam |
| --- | --- |

427.

Loxxam

| 428. | Lucero |
| --- | --- |

428.

Lucero

| 429. | Luciana |
| --- | --- |

429.

Luciana

| 430. | Ludovo |
| --- | --- |

430.

Ludovo

| 431. | Lugano |
| --- | --- |

431.

Lugano

| 432. | Mahawax |
| --- | --- |

432.

Mahawax

| 433. | Mahora |
| --- | --- |

433.

Mahora

| 434. | Maibi |
| --- | --- |

434.

Maibi

| 435. | Majeste |
| --- | --- |

435.

Majeste

| 436. | Manolo |
| --- | --- |

436.

Manolo

| 437. | Maraton |
| --- | --- |

437.

Maraton

| 438. | Marina |
| --- | --- |

438.

Marina

| 439. | Mars |
| --- | --- |

439.

Mars

| 440. | Martinic |
| --- | --- |

440.

Martinic

| 441. | Marusia |
| --- | --- |

441.

Marusia

| 442. | Mastri CS |
| --- | --- |

442.

Mastri CS

| 443. | Mátra |
| --- | --- |

443.

Mátra

| 444. | Maxima |
| --- | --- |

444.

Maxima

| 445. | Maximmo |
| --- | --- |

445.

Maximmo

| 446. | Maxxis |
| --- | --- |

446.

Maxxis

| 447. | Medor |
| --- | --- |

447.

Medor

| 448. | Mehari |
| --- | --- |

448.

Mehari

| 449. | Meknes |
| --- | --- |

449.

Meknes

| 450. | Melinda |
| --- | --- |

450.

Melinda

| 451. | Mellor |
| --- | --- |

451.

Mellor

| 452. | Melodis |
| --- | --- |

452.

Melodis

| 453. | Meridien |
| --- | --- |

453.

Meridien

| 454. | Micastar |
| --- | --- |

454.

Micastar

| 455. | Mitic |
| --- | --- |

455.

Mitic

| 456. | Monrovia |
| --- | --- |

456.

Monrovia

| 457. | Monsone |
| --- | --- |

457.

Monsone

| 458. | Montello |
| --- | --- |

458.

Montello

| 459. | Montoni |
| --- | --- |

459.

Montoni

| 460. | Mucho |
| --- | --- |

460.

Mucho

| 461. | Murcia |
| --- | --- |

461.

Murcia

| 462. | Mv 342 |
| --- | --- |

462.

Mv 342

| 463. | Mv 355 DMSC |
| --- | --- |

463.

Mv 355 DMSC

| 464. | Mv 437 |
| --- | --- |

464.

Mv 437

| 465. | Mv 444 |
| --- | --- |

465.

Mv 444

| 466. | Mv 500 |
| --- | --- |

466.

Mv 500

| 467. | Mv Majoros |
| --- | --- |

467.

Mv Majoros

| 468. | Mv MTC 448 |
| --- | --- |

468.

Mv MTC 448

| 469. | Mv TC 434 |
| --- | --- |

469.

Mv TC 434

| 470. | Mv TC 514 |
| --- | --- |

470.

Mv TC 514

| 471. | MvNK 333 |
| --- | --- |

471.

MvNK 333

| 472. | Nasdac |
| --- | --- |

472.

Nasdac

| 473. | Nauwax |
| --- | --- |

473.

Nauwax

| 474. | NC 4563 |
| --- | --- |

474.

NC 4563

| 475. | NC5500 |
| --- | --- |

475.

NC5500

| 476. | Nessi CS |
| --- | --- |

476.

Nessi CS

| 477. | Netto |
| --- | --- |

477.

Netto

| 478. | NK Cryso |
| --- | --- |

478.

NK Cryso

| 479. | NK Pilaro |
| --- | --- |

479.

NK Pilaro

| 480. | NK Sycora |
| --- | --- |

480.

NK Sycora

| 481. | NK Thermo |
| --- | --- |

481.

NK Thermo

| 482. | NK Turtop |
| --- | --- |

482.

NK Turtop

| 483. | NKArma |
| --- | --- |

483.

NKArma

| 484. | NKAtria |
| --- | --- |

484.

NKAtria

| 485. | NKFactor |
| --- | --- |

485.

NKFactor

| 486. | NKFox |
| --- | --- |

486.

NKFox

| 487. | NKNakor |
| --- | --- |

487.

NKNakor

| 488. | NKStep |
| --- | --- |

488.

NKStep

| 489. | NKTago |
| --- | --- |

489.

NKTago

| 490. | NKTerra |
| --- | --- |

490.

NKTerra

| 491. | Noemi |
| --- | --- |

491.

Noemi

| 492. | Norma S.C. |
| --- | --- |

492.

Norma S.C.

| 493. | Novara |
| --- | --- |

493.

Novara

| 494. | Novello |
| --- | --- |

494.

Novello

| 495. | Novistar |
| --- | --- |

495.

Novistar

| 496. | Nóra |
| --- | --- |

496.

Nóra

| 497. | NX 5206 |
| --- | --- |

497.

NX 5206

| 498. | Oktan |
| --- | --- |

498.

Oktan

| 499. | Olivia |
| --- | --- |

499.

Olivia

| 500. | Omár |
| --- | --- |

500.

Omár

| 501. | Ortensia |
| --- | --- |

501.

Ortensia

| 502. | Ortowax |
| --- | --- |

502.

Ortowax

| 503. | Pacal |
| --- | --- |

503.

Pacal

| 504. | Palomis |
| --- | --- |

504.

Palomis

| 505. | Pardi |
| --- | --- |

505.

Pardi

| 506. | Paulinis |
| --- | --- |

506.

Paulinis

| 507. | Petunio |
| --- | --- |

507.

Petunio

| 508. | Piroska |
| --- | --- |

508.

Piroska

| 509. | Pixxia |
| --- | --- |

509.

Pixxia

| 510. | Poem |
| --- | --- |

510.

Poem

| 511. | Poncho |
| --- | --- |

511.

Poncho

| 512. | Posadas |
| --- | --- |

512.

Posadas

| 513. | Potenza |
| --- | --- |

513.

Potenza

| 514. | Poxxim |
| --- | --- |

514.

Poxxim

| 515. | PR31G66 |
| --- | --- |

515.

PR31G66

| 516. | PR31K18 |
| --- | --- |

516.

PR31K18

| 517. | PR31N27 |
| --- | --- |

517.

PR31N27

| 518. | PR31Y43 |
| --- | --- |

518.

PR31Y43

| 519. | PR32B10 |
| --- | --- |

519.

PR32B10

| 520. | PR32B33 |
| --- | --- |

520.

PR32B33

| 521. | PR32B56 |
| --- | --- |

521.

PR32B56

| 522. | PR32D12 |
| --- | --- |

522.

PR32D12

| 523. | PR32D99 |
| --- | --- |

523.

PR32D99

| 524. | PR32F27 |
| --- | --- |

524.

PR32F27

| 525. | PR32F89 |
| --- | --- |

525.

PR32F89

| 526. | PR32H21 |
| --- | --- |

526.

PR32H21

| 527. | PR32H57 |
| --- | --- |

527.

PR32H57

| 528. | PR32H58 |
| --- | --- |

528.

PR32H58

| 529. | PR32K22 |
| --- | --- |

529.

PR32K22

| 530. | PR32T78 |
| --- | --- |

530.

PR32T78

| 531. | PR32W86 |
| --- | --- |

531.

PR32W86

| 532. | PR33A46 |
| --- | --- |

532.

PR33A46

| 533. | PR33A84 |
| --- | --- |

533.

PR33A84

| 534. | PR33D31 |
| --- | --- |

534.

PR33D31

| 535. | PR33H05 |
| --- | --- |

535.

PR33H05

| 536. | PR33J58 |
| --- | --- |

536.

PR33J58

| 537. | PR33M54 |
| --- | --- |

537.

PR33M54

| 538. | PR33N09 |
| --- | --- |

538.

PR33N09

| 539. | PR33P71 |
| --- | --- |

539.

PR33P71

| 540. | PR33R77 |
| --- | --- |

540.

PR33R77

| 541. | PR33V15 |
| --- | --- |

541.

PR33V15

| 542. | PR34B19 |
| --- | --- |

542.

PR34B19

| 543. | PR34B28 |
| --- | --- |

543.

PR34B28

| 544. | PR34B39 |
| --- | --- |

544.

PR34B39

| 545. | PR34B97 |
| --- | --- |

545.

PR34B97

| 546. | PR34D71 |
| --- | --- |

546.

PR34D71

| 547. | PR34G07 |
| --- | --- |

547.

PR34G07

| 548. | PR34G13 |
| --- | --- |

548.

PR34G13

| 549. | PR34G84 |
| --- | --- |

549.

PR34G84

| 550. | PR34G86 |
| --- | --- |

550.

PR34G86

| 551. | PR34H31 |
| --- | --- |

551.

PR34H31

| 552. | PR34K49 |
| --- | --- |

552.

PR34K49

| 553. | PR34M94 |
| --- | --- |

553.

PR34M94

| 554. | PR34N16 |
| --- | --- |

554.

PR34N16

| 555. | PR34N43 |
| --- | --- |

555.

PR34N43

| 556. | PR34N84 |
| --- | --- |

556.

PR34N84

| 557. | PR34P93 |
| --- | --- |

557.

PR34P93

| 558. | PR34W47 |
| --- | --- |

558.

PR34W47

| 559. | PR35D28 |
| --- | --- |

559.

PR35D28

| 560. | PR35M39 |
| --- | --- |

560.

PR35M39

| 561. | PR35P21 |
| --- | --- |

561.

PR35P21

| 562. | PR35R57 |
| --- | --- |

562.

PR35R57

| 563. | PR35T92 |
| --- | --- |

563.

PR35T92

| 564. | PR35Y54 |
| --- | --- |

564.

PR35Y54

| 565. | PR35Y65 |
| --- | --- |

565.

PR35Y65

| 566. | PR36B06 |
| --- | --- |

566.

PR36B06

| 567. | PR36D75 |
| --- | --- |

567.

PR36D75

| 568. | PR36H92 |
| --- | --- |

568.

PR36H92

| 569. | PR36K20 |
| --- | --- |

569.

PR36K20

| 570. | PR36K67 |
| --- | --- |

570.

PR36K67

| 571. | PR36N70 |
| --- | --- |

571.

PR36N70

| 572. | PR36P85 |
| --- | --- |

572.

PR36P85

| 573. | PR36R10 |
| --- | --- |

573.

PR36R10

| 574. | PR36T58 |
| --- | --- |

574.

PR36T58

| 575. | PR37B04 |
| --- | --- |

575.

PR37B04

| 576. | PR37K55 |
| --- | --- |

576.

PR37K55

| 577. | PR37K85 |
| --- | --- |

577.

PR37K85

| 578. | PR37M81 |
| --- | --- |

578.

PR37M81

| 579. | PR37M81 IT |
| --- | --- |

579.

PR37M81 IT

| 580. | PR38B85 |
| --- | --- |

580.

PR38B85

| 581. | PR38T27 |
| --- | --- |

581.

PR38T27

| 582. | PR39F04 |
| --- | --- |

582.

PR39F04

| 583. | PR39T99 |
| --- | --- |

583.

PR39T99

| 584. | PR39V62 |
| --- | --- |

584.

PR39V62

| 585. | Prisca |
| --- | --- |

585.

Prisca

| 586. | Prodis |
| --- | --- |

586.

Prodis

| 587. | Profeta |
| --- | --- |

587.

Profeta

| 588. | Profistar |
| --- | --- |

588.

Profistar

| 589. | Promi |
| --- | --- |

589.

Promi

| 590. | Puccini CS |
| --- | --- |

590.

Puccini CS

| 591. | Puli |
| --- | --- |

591.

Puli

| 592. | Quintal |
| --- | --- |

592.

Quintal

| 593. | Ranja |
| --- | --- |

593.

Ranja

| 594. | Rasa |
| --- | --- |

594.

Rasa

| 595. | Rastto |
| --- | --- |

595.

Rastto

| 596. | Ravel |
| --- | --- |

596.

Ravel

| 597. | Ravistar |
| --- | --- |

597.

Ravistar

| 598. | Raxxia |
| --- | --- |

598.

Raxxia

| 599. | Readi |
| --- | --- |

599.

Readi

| 600. | Redel |
| --- | --- |

600.

Redel

| 601. | Rekord |
| --- | --- |

601.

Rekord

| 602. | Reporter |
| --- | --- |

602.

Reporter

| 603. | Riglos |
| --- | --- |

603.

Riglos

| 604. | Rixxer |
| --- | --- |

604.

Rixxer

| 605. | RK14 |
| --- | --- |

605.

RK14

| 606. | RK25 |
| --- | --- |

606.

RK25

| 607. | RK36 |
| --- | --- |

607.

RK36

| 608. | Roano |
| --- | --- |

608.

Roano

| 609. | Rodellar |
| --- | --- |

609.

Rodellar

| 610. | Rona |
| --- | --- |

610.

Rona

| 611. | Rosery |
| --- | --- |

611.

Rosery

| 612. | Sabia |
| --- | --- |

612.

Sabia

| 613. | Saeta |
| --- | --- |

613.

Saeta

| 614. | San Luis |
| --- | --- |

614.

San Luis

| 615. | Sancia |
| --- | --- |

615.

Sancia

| 616. | Sangria |
| --- | --- |

616.

Sangria

| 617. | Sanmiguel |
| --- | --- |

617.

Sanmiguel

| 618. | Sardane |
| --- | --- |

618.

Sardane

| 619. | Scaila |
| --- | --- |

619.

Scaila

| 620. | Seba |
| --- | --- |

620.

Seba

| 621. | Seoul |
| --- | --- |

621.

Seoul

| 622. | Sephora |
| --- | --- |

622.

Sephora

| 623. | Serina |
| --- | --- |

623.

Serina

| 624. | Shiva |
| --- | --- |

624.

Shiva

| 625. | Sidonis |
| --- | --- |

625.

Sidonis

| 626. | Silagro |
| --- | --- |

626.

Silagro

| 627. | Silóma |
| --- | --- |

627.

Silóma

| 628. | Simbali |
| --- | --- |

628.

Simbali

| 629. | Sinatra |
| --- | --- |

629.

Sinatra

| 630. | Sixtina |
| --- | --- |

630.

Sixtina

| 631. | Sopronis |
| --- | --- |

631.

Sopronis

| 632. | Soraya |
| --- | --- |

632.

Soraya

| 633. | Sperlona |
| --- | --- |

633.

Sperlona

| 634. | Spinoza |
| --- | --- |

634.

Spinoza

| 635. | Squadra |
| --- | --- |

635.

Squadra

| 636. | Status |
| --- | --- |

636.

Status

| 637. | Stira |
| --- | --- |

637.

Stira

| 638. | Stradi |
| --- | --- |

638.

Stradi

| 639. | Stratos |
| --- | --- |

639.

Stratos

| 640. | SUM 0241 |
| --- | --- |

640.

SUM 0241

| 641. | SUM 0246 |
| --- | --- |

641.

SUM 0246

| 642. | SUM 330 |
| --- | --- |

642.

SUM 330

| 643. | SUM 420 |
| --- | --- |

643.

SUM 420

| 644. | SUM 490 |
| --- | --- |

644.

SUM 490

| 645. | Szandra |
| --- | --- |

645.

Szandra

| 646. | Szarvasi DC 310 S |
| --- | --- |

646.

Szarvasi DC 310 S

| 647. | Szarvasi édes szárú |
| --- | --- |

647.

Szarvasi édes szárú

| 648. | Szegedi 331 |
| --- | --- |

648.

Szegedi 331

| 649. | Szegedi 455 |
| --- | --- |

649.

Szegedi 455

| 650. | Szegedi 462 |
| --- | --- |

650.

Szegedi 462

| 651. | Szegedi 470 |
| --- | --- |

651.

Szegedi 470

| 652. | Szegedi DC 488 |
| --- | --- |

652.

Szegedi DC 488

| 653. | Szegedi SC 463 |
| --- | --- |

653.

Szegedi SC 463

| 654. | Szegedi TC 358 |
| --- | --- |

654.

Szegedi TC 358

| 655. | Szegedi TC 367 |
| --- | --- |

655.

Szegedi TC 367

| 656. | Szegedi TC 377 |
| --- | --- |

656.

Szegedi TC 377

| 657. | Szegedi TC 465 |
| --- | --- |

657.

Szegedi TC 465

| 658. | Szegedi TC 513 |
| --- | --- |

658.

Szegedi TC 513

| 659. | Szentesi SC 623 |
| --- | --- |

659.

Szentesi SC 623

| 660. | Szentesi TC 390 S |
| --- | --- |

660.

Szentesi TC 390 S

| 661. | Szilvia |
| --- | --- |

661.

Szilvia

| 662. | Tacca |
| --- | --- |

662.

Tacca

| 663. | Tajo |
| --- | --- |

663.

Tajo

| 664. | Talung |
| --- | --- |

664.

Talung

| 665. | Tamara |
| --- | --- |

665.

Tamara

| 666. | Tanjuska |
| --- | --- |

666.

Tanjuska

| 667. | Tavasz |
| --- | --- |

667.

Tavasz

| 668. | Tékila |
| --- | --- |

668.

Tékila

| 669. | Texxud |
| --- | --- |

669.

Texxud

| 670. | Tikal |
| --- | --- |

670.

Tikal

| 671. | Tilda |
| --- | --- |

671.

Tilda

| 672. | Tina |
| --- | --- |

672.

Tina

| 673. | Tisza |
| --- | --- |

673.

Tisza

| 674. | Titlis |
| --- | --- |

674.

Titlis

| 675. | Tixxus |
| --- | --- |

675.

Tixxus

| 676. | Tizona |
| --- | --- |

676.

Tizona

| 677. | Tonachi |
| --- | --- |

677.

Tonachi

| 678. | Tornado |
| --- | --- |

678.

Tornado

| 679. | Toxxol |
| --- | --- |

679.

Toxxol

| 680. | Trofeo |
| --- | --- |

680.

Trofeo

| 681. | Tucson |
| --- | --- |

681.

Tucson

| 682. | Tünde |
| --- | --- |

682.

Tünde

| 683. | Türkiz |
| --- | --- |

683.

Türkiz

| 684. | Tuxxeo |
| --- | --- |

684.

Tuxxeo

| 685. | Tyrexx |
| --- | --- |

685.

Tyrexx

| 686. | Valika |
| --- | --- |

686.

Valika

| 687. | Vanda |
| --- | --- |

687.

Vanda

| 688. | Varenne |
| --- | --- |

688.

Varenne

| 689. | Vasilica |
| --- | --- |

689.

Vasilica

| 690. | Vegale |
| --- | --- |

690.

Vegale

| 691. | Velin |
| --- | --- |

691.

Velin

| 692. | Venici |
| --- | --- |

692.

Venici

| 693. | Vénusz |
| --- | --- |

693.

Vénusz

| 694. | Veracruz |
| --- | --- |

694.

Veracruz

| 695. | Veroni CS |
| --- | --- |

695.

Veroni CS

| 696. | Veronika |
| --- | --- |

696.

Veronika

| 697. | Viana |
| --- | --- |

697.

Viana

| 698. | Vic |
| --- | --- |

698.

Vic

| 699. | Viktoria |
| --- | --- |

699.

Viktoria

| 700. | Vilma |
| --- | --- |

700.

Vilma

| 701. | Virgi |
| --- | --- |

701.

Virgi

| 702. | Viridis |
| --- | --- |

702.

Viridis

| 703. | Virtuoz |
| --- | --- |

703.

Virtuoz

| 704. | Wendy |
| --- | --- |

704.

Wendy

| 705. | Wexxil |
| --- | --- |

705.

Wexxil

| 706. | Windi |
| --- | --- |

706.

Windi

| 707. | Wonga |
| --- | --- |

707.

Wonga

| 708. | Zeusz |
| --- | --- |

708.

Zeusz

---

| 12.5.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 125/38 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 125/38

---

KOMMISSIONENS REKOMMENDATION

av den 8 maj 2006

om främjande av landström för fartyg i gemenskapshamnar

(Text av betydelse för EES)

(2006/339/EG)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION UTFÄRDAR DENNA REKOMMENDATION

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 211, och

av följande skäl:

| (1) | I november 2002 antog kommissionen ett meddelande till Europaparlamentet och rådet om en strategi för Europeiska unionen i syfte att minska utsläppen till atmosfären från havsgående fartyg (1). I meddelandet uppmanas hamnmyndigheterna att kräva, uppmuntra eller underlätta användning av landström ombord när fartyget ligger i hamn. |
| --- | --- |

(1)

I november 2002 antog kommissionen ett meddelande till Europaparlamentet och rådet om en strategi för Europeiska unionen i syfte att minska utsläppen till atmosfären från havsgående fartyg (1). I meddelandet uppmanas hamnmyndigheterna att kräva, uppmuntra eller underlätta användning av landström ombord när fartyget ligger i hamn.

| (2) | I sin resolution om strategin av den 4 december 2003 (2) påpekar Europaparlamentet att åtgärder som främjar användning av landström när fartyget ligger i hamn kan underlättas genom en rapport som beskriver positiva exempel på dessa åtgärder samt deras kostnader och fördelar. |
| --- | --- |

(2)

I sin resolution om strategin av den 4 december 2003 (2) påpekar Europaparlamentet att åtgärder som främjar användning av landström när fartyget ligger i hamn kan underlättas genom en rapport som beskriver positiva exempel på dessa åtgärder samt deras kostnader och fördelar.

| (3) | I sina slutsatser om strategin av den 22 december 2003 (3) erkänner rådet att alla miljöproblem inte har reglerats tillräckligt på det internationella planet, och att särskilt de havsgående fartygens bidrag till koncentrationen av partiklar och av ozon och dess prekursorer i luften behöver övervägas ytterligare. |
| --- | --- |

(3)

I sina slutsatser om strategin av den 22 december 2003 (3) erkänner rådet att alla miljöproblem inte har reglerats tillräckligt på det internationella planet, och att särskilt de havsgående fartygens bidrag till koncentrationen av partiklar och av ozon och dess prekursorer i luften behöver övervägas ytterligare.

| (4) | Inom ramen för sitt meddelande ”Ren luft i Europa; Cafe-programmet: Mot en temainriktad strategi för luftkvalitet (4)” granskade kommissionen på nytt hur sjöfarten bidrar till luftens föroreningshalter och kom fram till att dess bidrag är betydande, särskilt i hamnområden. I vissa hamnområden kan fartygsutsläppen komma att hota luftkvalitetsnormerna. |
| --- | --- |

(4)

Inom ramen för sitt meddelande ”Ren luft i Europa; Cafe-programmet: Mot en temainriktad strategi för luftkvalitet (4)” granskade kommissionen på nytt hur sjöfarten bidrar till luftens föroreningshalter och kom fram till att dess bidrag är betydande, särskilt i hamnområden. I vissa hamnområden kan fartygsutsläppen komma att hota luftkvalitetsnormerna.

| (5) | I Cafe-programmet konstateras att det är kostnadseffektivare att minska fartygsutsläppen än att vidta åtgärder i andra sektorer. De flesta utsläpp av föroreningar från fartyg vid kaj kan bara minskas genom motor- och efterbehandlingsåtgärder eller genom att fartyget använder landström. |
| --- | --- |

(5)

I Cafe-programmet konstateras att det är kostnadseffektivare att minska fartygsutsläppen än att vidta åtgärder i andra sektorer. De flesta utsläpp av föroreningar från fartyg vid kaj kan bara minskas genom motor- och efterbehandlingsåtgärder eller genom att fartyget använder landström.

| (6) | På internationell nivå regleras utsläpp från fartygsmotorer genom Internationella sjöfartsorganisationen (IMO). IMO:s standarder går inte tillräckligt långt för att lösa luftkvalitetsproblemen i gemenskapens hamnar. |
| --- | --- |

(6)

På internationell nivå regleras utsläpp från fartygsmotorer genom Internationella sjöfartsorganisationen (IMO). IMO:s standarder går inte tillräckligt långt för att lösa luftkvalitetsproblemen i gemenskapens hamnar.

| (7) | Enligt artikel 4b i rådets direktiv 1999/32/EG av den 26 april 1999 om att minska svavelhalten i vissa flytande bränslen och om ändring av direktiv 93/12/EEG (5) är fartyg undantagna från kravet att använda marint bränsle med 0,1 viktprocent svavel, om de stänger av alla motorer och utnyttjar elnätet i land när de ligger vid kaj i hamn. |
| --- | --- |

(7)

Enligt artikel 4b i rådets direktiv 1999/32/EG av den 26 april 1999 om att minska svavelhalten i vissa flytande bränslen och om ändring av direktiv 93/12/EEG (5) är fartyg undantagna från kravet att använda marint bränsle med 0,1 viktprocent svavel, om de stänger av alla motorer och utnyttjar elnätet i land när de ligger vid kaj i hamn.

| (8) | Enligt rådets direktiv 2003/96/EG av den 27 oktober 2003 om en omstrukturering av gemenskapsramen för beskattning av energiprodukter och elektricitet (6) får medlemsstaterna på vissa villkor tillämpa fullständig eller partiell skattebefrielse eller skattenedsättning i fråga om elektricitet. |
| --- | --- |

(8)

Enligt rådets direktiv 2003/96/EG av den 27 oktober 2003 om en omstrukturering av gemenskapsramen för beskattning av energiprodukter och elektricitet (6) får medlemsstaterna på vissa villkor tillämpa fullständig eller partiell skattebefrielse eller skattenedsättning i fråga om elektricitet.

HÄRIGENOM REKOMMENDERAS FÖLJANDE.

| 1. | Medlemsstaterna bör överväga att installera landström för fartyg som ligger vid kaj i hamn, särskilt i hamnar där luftkvalitetsvärdena överskrids eller där allmänheten klagar över buller, särskilt vid kajer i närheten av bostadsområden. |
| --- | --- |

1.

Medlemsstaterna bör överväga att installera landström för fartyg som ligger vid kaj i hamn, särskilt i hamnar där luftkvalitetsvärdena överskrids eller där allmänheten klagar över buller, särskilt vid kajer i närheten av bostadsområden.

| 2. | Medlemsstaterna bör beakta den bifogade överblicken över kostnadseffektivitet och genomförbarhet när det gäller användning av landström för att minska utsläpp från olika slag av fartyg, vägar och hamnar. Miljövinsterna och kostnadseffektiviten bör dock bedömas från fall till fall. |
| --- | --- |

2.

Medlemsstaterna bör beakta den bifogade överblicken över kostnadseffektivitet och genomförbarhet när det gäller användning av landström för att minska utsläpp från olika slag av fartyg, vägar och hamnar. Miljövinsterna och kostnadseffektiviten bör dock bedömas från fall till fall.

| 3. | Medlemsstaterna bör, med hänsyn till pågående verksamhet, inom Internationella sjöfartsorganisationen (IMO) arbeta för harmoniserade internationella standarder för anslutning till elnätet i land inom ramen för den pågående översynen av den internationella konventionen till förhindrande av förorening från fartyg (Marpol-konventionen). |
| --- | --- |

3.

Medlemsstaterna bör, med hänsyn till pågående verksamhet, inom Internationella sjöfartsorganisationen (IMO) arbeta för harmoniserade internationella standarder för anslutning till elnätet i land inom ramen för den pågående översynen av den internationella konventionen till förhindrande av förorening från fartyg (Marpol-konventionen).

| 4. | Medlemsstaterna bör reflektera över att ge operatörer ekonomiska incitament att använda landström för sina fartyg, och de bör för detta utnyttja gemenskapslagstiftningens möjligheter. |
| --- | --- |

4.

Medlemsstaterna bör reflektera över att ge operatörer ekonomiska incitament att använda landström för sina fartyg, och de bör för detta utnyttja gemenskapslagstiftningens möjligheter.

| 5. | Medlemsstaterna bör se till att medvetenheten om landström ökar bland lokala myndigheter med ansvar för hamnområden och bland sjöfartsmyndigheter, hamnmyndigheter, klassificeringssällskap och branschorganisationer. |
| --- | --- |

5.

Medlemsstaterna bör se till att medvetenheten om landström ökar bland lokala myndigheter med ansvar för hamnområden och bland sjöfartsmyndigheter, hamnmyndigheter, klassificeringssällskap och branschorganisationer.

| 6. | Medlemsstaterna bör uppmuntra hamnmyndigheter och näringsliv att utbyta bästa praxis i fråga om landströmsförsörjning och harmonisering av denna tjänst. |
| --- | --- |

6.

Medlemsstaterna bör uppmuntra hamnmyndigheter och näringsliv att utbyta bästa praxis i fråga om landströmsförsörjning och harmonisering av denna tjänst.

| 7. | Medlemsstaterna bör till kommissionen rapportera om de åtgärder de avser att vidta för att minska fartygsutsläppen i sina hamnar, särskilt där luftkvalitetsvärdena överskrids. |
| --- | --- |

7.

Medlemsstaterna bör till kommissionen rapportera om de åtgärder de avser att vidta för att minska fartygsutsläppen i sina hamnar, särskilt där luftkvalitetsvärdena överskrids.

Utfärdad i Bryssel den 8 maj 2006.

På kommissionens vägnar

Stavros DIMAS

Ledamot av kommissionen

---

(1)  KOM(2002) 595, slutlig.

1

(2)  EUT C 89 E, 14.4.2004, s. 107.

2

(3)  EUT C 8, 13.1.2004, s. 3.

3

(4)  KOM(2001) 245, slutlig.

4

(5)  EGT L 121, 11.5.1999, s. 13. Direktivet senast ändrat genom Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/33/EG (EUT L 191, 22.7.2005, s. 59).

5

(6)  EUT L 283, 31.10.2003, s. 51. Direktivet senast ändrat genom direktiv 2004/75/EG (EUT L 157, 30.4.2004, s. 100. Rättat i EUT L 195, 2.6.2004, s. 31).

6

---

BILAGA

ÖVERBLICK ÖVER FRÅGOR RÖRANDE LANDSTRÖM

Denna bilaga innehåller relevanta uppgifter om nyttan av och kostnaderna för landström. Mer ingående information finns i den rapport som nyligen togs fram för kommissionen – Service Contract on Ship Emissions Assignment, Abatement and Market-based Instruments: Shore-side Electricity (”Tjänsteavtal om fartygsutsläpp: fördelning, minskning och marknadsbaserade instrument: landström”) (1). Utsläpps- och kostnadsuppgifterna i denna överblick gäller havsgående fartyg, men tekniken lämpar sig också för fartyg på inre vattenvägar.

1.   Tekniska förutsättningar – typisk konfiguration

Diagrammet nedan visar typiska förutsättningar för anslutningen till elnätet i land. Beroende på fartyg och kaj är andra konfigurationer tänkbara. Internationella kommissionen för regler för godkännande av elektrisk utrustning och den internationella föreningen för klassificeringssällskap arbetar för närvarande med industristandarder som IMO kan titta på i framtiden.

Image

| 1. | Anslutning till det nationella 20–100 kV nätet via en lokal understation som omvandlar spänningen till 6–20 kV. |
| --- | --- |

1.

Anslutning till det nationella 20–100 kV nätet via en lokal understation som omvandlar spänningen till 6–20 kV.

| 2. | 6–20 kV ledningar mellan understationen och hamnterminalen. |
| --- | --- |

2.

6–20 kV ledningar mellan understationen och hamnterminalen.

| 3. | Frekvensomvandling, där så är nödvändigt. (I EU är nätfrekvensen normalt 50 Hz. Ett fartyg med ett 60 Hz-system skulle kunna använda el med en frekvens på 50 Hz för viss utrustning, exempelvis vanliga lampor och värmesystem, men inte för motordriven utrustning såsom pumpar, vinschar och kranar. För fartyg med 60 Hz-system måste därför elen omformas till 60 Hz.) |
| --- | --- |

3.

Frekvensomvandling, där så är nödvändigt. (I EU är nätfrekvensen normalt 50 Hz. Ett fartyg med ett 60 Hz-system skulle kunna använda el med en frekvens på 50 Hz för viss utrustning, exempelvis vanliga lampor och värmesystem, men inte för motordriven utrustning såsom pumpar, vinschar och kranar. För fartyg med 60 Hz-system måste därför elen omformas till 60 Hz.)

| 4. | Elledningar till terminalen. Ledningarna kan installeras under jord i befintliga eller nya rör. |
| --- | --- |

4.

Elledningar till terminalen. Ledningarna kan installeras under jord i befintliga eller nya rör.

| 5. | Ett kabelmatningssystem för hantering av högspänningsledningar. Systemet, som består av kabeltrumma, dävert och stativ, kan installeras på kajen. Med hjälp av däverten och stativet kan ledningarna lyftas och sänkas ombord. Kabeltrumman och stativet kan drivas och styras elektromekaniskt. |
| --- | --- |

5.

Ett kabelmatningssystem för hantering av högspänningsledningar. Systemet, som består av kabeltrumma, dävert och stativ, kan installeras på kajen. Med hjälp av däverten och stativet kan ledningarna lyftas och sänkas ombord. Kabeltrumman och stativet kan drivas och styras elektromekaniskt.

| 6. | Kontakt ombord för anslutning av ledningen. |
| --- | --- |

6.

Kontakt ombord för anslutning av ledningen.

| 7. | En transformator ombord som omvandlar elen från högspänning till 400 V. |
| --- | --- |

7.

En transformator ombord som omvandlar elen från högspänning till 400 V.

| 8. | Elen distribueras ombord och hjälpmotorerna stängs av. |
| --- | --- |

8.

Elen distribueras ombord och hjälpmotorerna stängs av.

2.   Nytta – minskade utsläpp

Landström är ett instrument som kan användas för att förbättra den lokala luftkvaliteten. Nyttan kan variera avsevärt beroende på olika faktorer. Den konsekvensbedömning som åtföljer denna rekommendation visar vilken nytta som en bredare användning av instrumentet skulle kunna få i EU. Innan man börjar installera landström, bör man göra en kostnads-nyttoanalys för gällande förhållanden.

Konsekvensbedömningen visar hur luftföroreningarna minskar om man utgår från 500 kajplatser och medelstora motorer. En viktig faktor som påverkar nyttan är bränslets svavelhalt. Från och med 2010 gäller enligt gemenskapslagstiftningen i regel strängare gränsvärden för svavelhalten i bränsle som används vid kaj. Exemplen har därför beräknats för en svavelhalt på 2,7 % respektive 0,1 %. Om man utgår från bränsle med en svavelhalt på 2,7 %, skulle landströmmens nytta räknad i pengar uppgå till mellan 252 och 708 miljoner euro om året. Om bränslet har en svavelhalt på 0,1 % blir nyttan mellan 103 och 284 miljoner euro om året. Hälsonyttan och minskade materialskador till följd av minskade föroreningsutsläpp till luften är inräknade (2).

En övergång till landström skulle också medföra annan nytta som inte ingår i dessa siffror. Koldioxidutsläppen skulle minska med över 50 %, kolmonoxidutsläppen med runt 99 % och kväveoxidutsläppen med över 50 %. Vibrationer och buller från hjälpmotorer, som har uppmätts till 90–120 dB i närområdet, skulle minska, vilket skulle förbättra villkoren för maskinisternas underhållsarbete.

3.   Kostnader – anläggnings- och driftskostnader

Kostnaderna för installation och användning av landström berör både hamn och fartyg. Beroende på befintlig infrastruktur, framför allt i hamnen, kan skillnaderna vara stora. Konsekvensbedömningen bygger på en vägledande beräkning av de sammanlagda årliga systemkostnaderna för en genomsnittlig kajplats och för både nya och ombyggda fartyg med hjälpmotorer i olika storlekar. Resultaten framgår av tabell 1.

Det visar sig att de sammanlagda kostnaderna är mycket lägre för fartyg med stora hjälpmotorer, som ju också torde stå för den största minskningen när det gäller utsläpp av föroreningar. Det är också mycket billigare att installera landström i nybyggda fartyg än i fartyg som måste byggas om. Bränsle- och elkostnader står för en betydande del av fartygskostnaderna. Bränslekostnaderna varierar, men det är dyrare med låg än med hög svavelhalt. Genom lägre avgifter för el till fartyg vid kaj blir landström mer attraktiv.

Tabell 1

| FARTYGSTYP
  Storlek på hjälpmotor | Sammanlagda årliga systemkostnader |
| --- | --- |
| | Inkl. skatt
  Lågt bränslepris | Exkl. skatt
  Högt bränslepris |
| (euro/kaj/år) | (euro/kaj/år) |
| NYBYGGD |
| Liten | 164 659 | 82 315 |
| Medelstor | 269 416 | 39 904 |
| Stor | 521 630 | –72 298 |
| OMBYGGD |
| Liten | 202 783 | 120 439 |
| Medelstor | 324 402 | 94 890 |
| Stor | 617 999 | 24 071 |

FARTYGSTYP

Storlek på hjälpmotor

Sammanlagda årliga systemkostnader

Inkl. skatt

Lågt bränslepris

Exkl. skatt

Högt bränslepris

(euro/kaj/år)

(euro/kaj/år)

NYBYGGD

Liten

164 659

82 315

Medelstor

269 416

39 904

Stor

521 630

–72 298

OMBYGGD

Liten

202 783

120 439

Medelstor

324 402

94 890

Stor

617 999

24 071

4.   Nytta och kostnader

Penningvärdet av den årliga nyttan av att minska de fyra föroreningarna vid 500 kajplatser uppgår uppskattningsvis till mellan 103 och 284 miljoner euro, om man utgår från bränsle med en svavelhalt på 0,1 %. För en svavelhalt på 2,7 % ligger värdet mellan 252 och 708 miljoner euro. Värdeintervallet beror på vilka faktorer som läggs till grund för beräkningen, exempelvis den statistiska livslängdens uppskattade värde. För mer information se konsekvensbedömningen inom ramen för den tematiska strategin för luftförorening (3).

De sammanlagda årliga systemkostnaderna per kajplats enligt tabell 1 beror på tre faktorer: fartygsmotorernas storlek; nytt eller gammalt fartyg som utrustas; el- och bränslekostnader. Om man utgår från ett scenario med låga bränslepriser och full elavgift för fartyg, visar konsekvensbedömningen att det för 500 kajplatser skulle bli 185 miljoner euro om året dyrare om fartygen använder landström än om de använder marina bränslen. Ett scenario med högre bränslepriser och fullständig befrielse från elavgift skulle minska de sammanlagda kostnaderna med 80 % till runt 34 miljoner euro om året.

Dessa siffror visar att nyttan med landström i många situationer uppväger kostnaderna. I många fall är nyttan till och med flera gånger större än kostnaden.

5.   Slutsatser

Nyttan av och kostnaderna för landström varierar avsevärt beroende på hamnens, kajens och fartygets befintliga konfiguration och läge. Det betyder att kostnadseffektiviteten måste undersökas från fall till fall, och att man bör fortsätta med direkta åtgärder för att minska utsläppen från fartygsmotorer.

Ur miljösynpunkt bör noteras att utsläppsminskningen i hamnen blir mycket större om man använder landström än om man byter till bränsle med en svavelhalt på 0,1 % vid kaj (såsom krävs från och med 2010 enligt direktiv 2005/33/EG), särskilt i fråga om kväveoxider och partiklar. Landström kan därför vara särskilt intressant i hamnar där fartygens kväveoxid- och partikelutsläpp försämrar den lokala luftkvaliteten genom att exempelvis luftkvalitetsvärdena för ozon och partiklar överskrids.

Generellt tyder siffrorna på att det för fartyg med stora motorer, som ofta anlöper samma hamn, ur ekologisk och ekonomisk synpunkt är bättre att ställa om till landström än att använda bränsle med en svavelhalt på 0,1 %. Ur ekonomisk synpunkt torde landström medföra större besparingar än bränsle med låg svavelhalt när det gäller nybyggda fartyg som anlöper samma hamnar, särskilt – dock inte bara – om elavgiften sänks i enlighet med direktiv 2003/96/EG. Medlemsstaterna och de lokala myndigheterna bör också undersöka andra sätt att uppmuntra hamnarna att investera i infrastruktur för landström och att se till att den används.

---

(1)  Se http://www.europa.eu.int/comm/environment/air/pdf/task2_shore-side.pdf

(2)  Se http://europa.eu.int/comm/environment/air/cafe/activities/pdf/cafe_cba_externalities.pdf (sidan 4). Siffrorna återger nationella medelvärden (stad och land tillsammans). Nyttan kan därför eventuellt vara större i centralt belägna stadshamnar.

(3)  SEK(2005) 1133.

---

| 12.5.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 125/43 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 125/43

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 8 maj 2006

om ändring av beslut 2001/171/EG för att förlänga undantaget för glasförpackningar avseende de halter av tungmetaller som fastställs i direktiv 94/62/EG

[delgivet med nr K(2006) 1823]

(Text av betydelse för EES)

(2006/340/EG)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 94/62/EG av den 20 december 1994 om förpackningar och förpackningsavfall (1), särskilt artikel 11.3, och

av följande skäl:

| (1) | Undantaget i kommissionens beslut 2001/171/EG av den 19 februari 2001 (2) för glasförpackningar avseende de halter av tungmetaller som fastställs i direktiv 94/62/EG löper ut den 30 juni 2006. |
| --- | --- |

(1)

Undantaget i kommissionens beslut 2001/171/EG av den 19 februari 2001 (2) för glasförpackningar avseende de halter av tungmetaller som fastställs i direktiv 94/62/EG löper ut den 30 juni 2006.

| (2) | För att det gränsvärde på 100 ppm som fastställs i artikel 11.1 i direktiv 94/62/EG skall kunna iakttas i hela gemenskapen måste materialåtervinningen av glas minska, men en sådan minskning är inte önskvärd ur miljösynpunkt. |
| --- | --- |

(2)

För att det gränsvärde på 100 ppm som fastställs i artikel 11.1 i direktiv 94/62/EG skall kunna iakttas i hela gemenskapen måste materialåtervinningen av glas minska, men en sådan minskning är inte önskvärd ur miljösynpunkt.

| (3) | Giltighetstiden för beslut 2001/171/EG bör därför förlängas utan att det fastställs något nytt datum för när det upphör att gälla. |
| --- | --- |

(3)

Giltighetstiden för beslut 2001/171/EG bör därför förlängas utan att det fastställs något nytt datum för när det upphör att gälla.

| (4) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från den kommitté som upprättats i enlighet med artikel 21 i direktiv 94/62/EG. |
| --- | --- |

(4)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från den kommitté som upprättats i enlighet med artikel 21 i direktiv 94/62/EG.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Artikel 6 i beslut 2001/171/EG skall utgå.

Artikel 2

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 8 maj 2006.

På kommissionens vägnar

Stavros DIMAS

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 365, 31.12.1994, s. 10. Direktivet senast ändrat genom direktiv 2005/20/EG (EUT L 70, 16.3.2005, s. 17).

1

(2)  EGT L 62, 2.3.2001, s. 20.

2

---