# Úřední věstník L 125/2006

| | ISSN 1725-5074 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | L 125 |
| | |
| České vydání | Právní předpisy | Svazek 4912. května 2006 |

ISSN 1725-5074

Úřední věstník

Evropské unie

L 125

České vydání

Právní předpisy

Svazek 4912. května 2006

---

| Obsah | | I   Akty, jejichž zveřejnění je povinné | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | * | Nařízení Rady (ES) č. 716/2006 ze dne 5. května 2006 o uložení konečného antidumpingového cla z dovozu přepálené (slinuté) magnézie pocházející z Čínské lidové republiky | 1 |
| | | Nařízení Komise (ES) č. 717/2006 ze dne 11. května 2006 o stanovení standardních dovozních hodnot pro určování vstupních cen určitých druhů ovoce a zeleniny | 18 |
| | | Nařízení Komise (ES) č. 718/2006 ze dne 11. května 2006, kterým se stanoví maximální vývozní náhrady u másla v rámci stálého nabídkového řízení podle nařízení (ES) č. 581/2004 | 20 |
| | | Nařízení Komise (ES) č. 719/2006 ze dne 11. května 2006, kterým se stanoví maximální vývozní náhrady u sušeného odstředěného mléka v rámci stálého nabídkového řízení podle nařízení (ES) č. 582/2004 | 22 |
| | | Nařízení Komise (ES) č. 720/2006 ze dne 11. května 2006, kterým se stanoví maximální vývozní náhrada pro ječmen v souvislosti s nabídkovým řízením dle nařízení (ES) č. 1058/2005 | 23 |
| | | Nařízení Komise (ES) č. 721/2006 ze dne 11. května 2006, kterým se stanoví maximální vývozní náhrada pro pšenici obecnou v souvislosti s nabídkovým řízením dle nařízení (ES) č. 1059/2005 | 24 |

Obsah

I   Akty, jejichž zveřejnění je povinné

Strana

*

Nařízení Rady (ES) č. 716/2006 ze dne 5. května 2006 o uložení konečného antidumpingového cla z dovozu přepálené (slinuté) magnézie pocházející z Čínské lidové republiky

1

Nařízení Komise (ES) č. 717/2006 ze dne 11. května 2006 o stanovení standardních dovozních hodnot pro určování vstupních cen určitých druhů ovoce a zeleniny

18

Nařízení Komise (ES) č. 718/2006 ze dne 11. května 2006, kterým se stanoví maximální vývozní náhrady u másla v rámci stálého nabídkového řízení podle nařízení (ES) č. 581/2004

20

Nařízení Komise (ES) č. 719/2006 ze dne 11. května 2006, kterým se stanoví maximální vývozní náhrady u sušeného odstředěného mléka v rámci stálého nabídkového řízení podle nařízení (ES) č. 582/2004

22

Nařízení Komise (ES) č. 720/2006 ze dne 11. května 2006, kterým se stanoví maximální vývozní náhrada pro ječmen v souvislosti s nabídkovým řízením dle nařízení (ES) č. 1058/2005

23

Nařízení Komise (ES) č. 721/2006 ze dne 11. května 2006, kterým se stanoví maximální vývozní náhrada pro pšenici obecnou v souvislosti s nabídkovým řízením dle nařízení (ES) č. 1059/2005

24

| | | II   Akty, jejichž zveřejnění není povinné |
| --- | --- | --- |
| | | Komise |
| | * | Rozhodnutí Komise ze dne 19. dubna 2006, kterým se zavádí vzorové formuláře pro předávání žádostí a rozhodnutí podle směrnice Rady 2004/80/ES o odškodňování obětí trestných činů | 25 |
| | * | Rozhodnutí Komise ze dne 8. května 2006, kterým se podle směrnice Rady 2002/53/ES Polské republice povoluje zakázat na svém území použití některých odrůd kukuřice zapsaných ve Společném katalogu odrůd druhů zemědělských rostlin
  (oznámeno pod číslem K(2006) 1790) | 31 |
| | * | Doporučení Komise ze dne 8. května 2006 o podpoře využívání pobřežní elektrické energie loděmi v kotvištích přístavů Společenství (
  1
  ) | 38 |
| | * | Rozhodnutí Komise ze dne 8. května 2006, kterým se mění rozhodnutí 2001/171/ES za účelem prodloužení použitelnosti podmínek pro odchylku u skleněných obalů týkající se úrovní koncentrací těžkých kovů stanovených ve směrnici 94/62/ES
  (oznámeno pod číslem K(2006) 1823)

   (
  1
  ) | 43 |

II   Akty, jejichž zveřejnění není povinné

Komise

*

Rozhodnutí Komise ze dne 19. dubna 2006, kterým se zavádí vzorové formuláře pro předávání žádostí a rozhodnutí podle směrnice Rady 2004/80/ES o odškodňování obětí trestných činů

25

*

Rozhodnutí Komise ze dne 8. května 2006, kterým se podle směrnice Rady 2002/53/ES Polské republice povoluje zakázat na svém území použití některých odrůd kukuřice zapsaných ve Společném katalogu odrůd druhů zemědělských rostlin
  (oznámeno pod číslem K(2006) 1790)

(oznámeno pod číslem K(2006) 1790)

31

*

Doporučení Komise ze dne 8. května 2006 o podpoře využívání pobřežní elektrické energie loděmi v kotvištích přístavů Společenství (
  1
  )

1

38

*

Rozhodnutí Komise ze dne 8. května 2006, kterým se mění rozhodnutí 2001/171/ES za účelem prodloužení použitelnosti podmínek pro odchylku u skleněných obalů týkající se úrovní koncentrací těžkých kovů stanovených ve směrnici 94/62/ES
  (oznámeno pod číslem K(2006) 1823)

   (
  1
  )

(oznámeno pod číslem K(2006) 1823)

1

43

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP |

---

(1)   Text s významem pro EHP

1

| CS | Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.
  Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička. |
| --- | --- |

CS

Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.

Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička.

---

I Akty, jejichž zveřejnění je povinné

| 12.5.2006 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 125/1 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2006

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 125/1

---

NAŘÍZENÍ RADY (ES) č. 716/2006

ze dne 5. května 2006

o uložení konečného antidumpingového cla z dovozu přepálené (slinuté) magnézie pocházející z Čínské lidové republiky

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 9 a čl. 11 odst. 2 uvedeného nařízení,

s ohledem na návrh Komise předložený po konzultaci s poradním výborem,

vzhledem k těmto důvodům:

A.   POSTUP

1.   Platná opatření

| (1) | V prosinci 1993 byla nařízením Rady (ES) č. 3386/93 (2) uložena konečná antidumpingová opatření vztahující se na dovoz přepálené (slinuté) magnézie („PM“ nebo „dotčený výrobek“) pocházející z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“) (dále jen „původní šetření“). Tato opatření měla podobu minimální dovozní ceny. |
| --- | --- |

(1)

V prosinci 1993 byla nařízením Rady (ES) č. 3386/93 (2) uložena konečná antidumpingová opatření vztahující se na dovoz přepálené (slinuté) magnézie („PM“ nebo „dotčený výrobek“) pocházející z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“) (dále jen „původní šetření“). Tato opatření měla podobu minimální dovozní ceny.

| (2) | Tato opatření byla v únoru 2000 na základě přezkumu před pozbytím platnosti zachována nařízením Rady (ES) č. 360/2000 (3). |
| --- | --- |

(2)

Tato opatření byla v únoru 2000 na základě přezkumu před pozbytím platnosti zachována nařízením Rady (ES) č. 360/2000 (3).

| (3) | Na základě prozatímního přezkumu Rada nařízením (ES) č. 986/2003 (4) změnila formu platných antidumpingových opatření: zachovala minimální cenu, ale vztáhla ji na konkrétní podmínky a ve všech ostatních případech uložila valorické clo 63,3 %. |
| --- | --- |

(3)

Na základě prozatímního přezkumu Rada nařízením (ES) č. 986/2003 (4) změnila formu platných antidumpingových opatření: zachovala minimální cenu, ale vztáhla ji na konkrétní podmínky a ve všech ostatních případech uložila valorické clo 63,3 %.

2.   Žádost o přezkum

| (4) | Po zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti antidumpingových opatření uplatnitelných na dovoz PM z ČLR (5) obdržely útvary Komise v listopadu 2004 žádost o přezkum těchto opatření v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení. |
| --- | --- |

(4)

Po zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti antidumpingových opatření uplatnitelných na dovoz PM z ČLR (5) obdržely útvary Komise v listopadu 2004 žádost o přezkum těchto opatření v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení.

| (5) | Žádost byla předložena společností Eurométaux jménem výrobců ve Společenství (dále jen „žádající výrobci“), jejichž celkový objem výroby PM představuje významnou část, v tomto případě více než 50 %, celkové výroby Společenství. |
| --- | --- |

(5)

Žádost byla předložena společností Eurométaux jménem výrobců ve Společenství (dále jen „žádající výrobci“), jejichž celkový objem výroby PM představuje významnou část, v tomto případě více než 50 %, celkové výroby Společenství.

| (6) | Žádost vycházela z předpokladu, že po skončení platnosti opatření existuje pravděpodobnost přetrvávání nebo obnovení dumpingu a újmy výrobnímu odvětví Společenství. Po konzultaci s poradním výborem byl vyvozen závěr, že existují dostatečné důvody pro zahájení nového přezkumu, a Komise zahájila šetření (6) v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení. |
| --- | --- |

(6)

Žádost vycházela z předpokladu, že po skončení platnosti opatření existuje pravděpodobnost přetrvávání nebo obnovení dumpingu a újmy výrobnímu odvětví Společenství. Po konzultaci s poradním výborem byl vyvozen závěr, že existují dostatečné důvody pro zahájení nového přezkumu, a Komise zahájila šetření (6) v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení.

3.   Šetření

| (7) | Útvary Komise oficiálně informovaly žádající výrobce ve Společenství, ostatní výrobce ve Společenství, vyvážející výrobce v ČLR (dále jen „čínští vývozci“), dovozce, obchodníky, uživatele a jejich sdružení, o kterých je známo, že se jich záležitost týká, jakož i zástupce vlády vyvážející země o zahájení nového přezkumu. |
| --- | --- |

(7)

Útvary Komise oficiálně informovaly žádající výrobce ve Společenství, ostatní výrobce ve Společenství, vyvážející výrobce v ČLR (dále jen „čínští vývozci“), dovozce, obchodníky, uživatele a jejich sdružení, o kterých je známo, že se jich záležitost týká, jakož i zástupce vlády vyvážející země o zahájení nového přezkumu.

| (8) | Útvary Komise zaslaly dotazník všem těmto stranám a všem ostatním subjektům, které se ohlásily v termínu uvedeném v oznámení o zahájení řízení. |
| --- | --- |

(8)

Útvary Komise zaslaly dotazník všem těmto stranám a všem ostatním subjektům, které se ohlásily v termínu uvedeném v oznámení o zahájení řízení.

| (9) | Útvary Komise rovněž poskytly přímo dotčeným stranám možnost sdělit písemně své stanovisko a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení. |
| --- | --- |

(9)

Útvary Komise rovněž poskytly přímo dotčeným stranám možnost sdělit písemně své stanovisko a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení.

| (10) | Vzhledem ke zjevně velkému počtu vyvážejících výrobců v ČLR a dovozců dotčeného výrobku bylo v oznámení o zahájení řízení vyhlášeno, že se počítá s provedením výběru vzorku v souladu s článkem 17 základního nařízení. Aby útvary Komise mohly rozhodnout, zda bude zapotřebí provést výběr vzorku, a aby mohly popřípadě výběr vzorku provést, rozeslaly formuláře, ve kterých požadovaly od každého dotčeného vyvážejícího výrobce a dovozce konkrétní informace o průměrném objemu prodeje a cenách. Útvary Komise neobdržely odpověď od žádného vyvážejícího výrobce a pouze tři odpovědi od dovozců. Proto bylo rozhodnuto, že výběr vzorku není zapotřebí provést. |
| --- | --- |

(10)

Vzhledem ke zjevně velkému počtu vyvážejících výrobců v ČLR a dovozců dotčeného výrobku bylo v oznámení o zahájení řízení vyhlášeno, že se počítá s provedením výběru vzorku v souladu s článkem 17 základního nařízení. Aby útvary Komise mohly rozhodnout, zda bude zapotřebí provést výběr vzorku, a aby mohly popřípadě výběr vzorku provést, rozeslaly formuláře, ve kterých požadovaly od každého dotčeného vyvážejícího výrobce a dovozce konkrétní informace o průměrném objemu prodeje a cenách. Útvary Komise neobdržely odpověď od žádného vyvážejícího výrobce a pouze tři odpovědi od dovozců. Proto bylo rozhodnuto, že výběr vzorku není zapotřebí provést.

| (11) | Kromě toho byly dotazníky zaslány výrobcům v potenciálních srovnatelných zemích, jmenovitě Brazílii, Kanadě a Turecku, kteří byli útvarům Komise známi. |
| --- | --- |

(11)

Kromě toho byly dotazníky zaslány výrobcům v potenciálních srovnatelných zemích, jmenovitě Brazílii, Kanadě a Turecku, kteří byli útvarům Komise známi.

| (12) | Dotazník vyplnili všichni žádající výrobci ve Společenství. Z čínských vyvážejících výrobců a dovozců neodpověděl nikdo. Nicméně dva dovozci sdělili písemně své stanovisko. Jeden uživatel zodpověděl část dotazníku. |
| --- | --- |

(12)

Dotazník vyplnili všichni žádající výrobci ve Společenství. Z čínských vyvážejících výrobců a dovozců neodpověděl nikdo. Nicméně dva dovozci sdělili písemně své stanovisko. Jeden uživatel zodpověděl část dotazníku.

| (13) | Útvary Komise si opatřily a ověřily veškeré informace, které považovaly za nezbytné pro účely stanovení rizika přetrvávání a obnovení dumpingu a újmy a stanovení zájmu Společenství. V prostorách následujících společností byly provedeny inspekce na místě:






  a) | žádající výrobci ve Společenství:






  — | Grecian Magnesite SA, Atény, Řecko, |
| --- | --- | --- | --- |

(13)

Útvary Komise si opatřily a ověřily veškeré informace, které považovaly za nezbytné pro účely stanovení rizika přetrvávání a obnovení dumpingu a újmy a stanovení zájmu Společenství. V prostorách následujících společností byly provedeny inspekce na místě:

a)

žádající výrobci ve Společenství:

—

Grecian Magnesite SA, Atény, Řecko,

| — | Magnesitas Navarras, S.A., Pamplona, Španělsko, |
| --- | --- |

—

Magnesitas Navarras, S.A., Pamplona, Španělsko,

| — | Slovenské magnezitové závody a.s., Jelšava, Slovensko; |
| --- | --- |

—

Slovenské magnezitové závody a.s., Jelšava, Slovensko;

| b) | výrobce ve srovnatelné zemi:






  — | Kümaş Kütahya Manyezit Işletmeleri Pazarlama A.Ş., Kütahya, Turecko. |
| --- | --- | --- |

b)

výrobce ve srovnatelné zemi:

—

Kümaş Kütahya Manyezit Işletmeleri Pazarlama A.Ş., Kütahya, Turecko.

4.   Období šetření

| (14) | Šetření, které se týkalo přetrvávání nebo obnovení dumpingu, proběhlo v období od 1. ledna 2004 do 31. prosince 2004. Přezkum tendencí důležitých pro posouzení pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení újmy probíhal v období od 1. ledna 2000 až do konce období šetření (dále jen „posuzované období“). |
| --- | --- |

(14)

Šetření, které se týkalo přetrvávání nebo obnovení dumpingu, proběhlo v období od 1. ledna 2004 do 31. prosince 2004. Přezkum tendencí důležitých pro posouzení pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení újmy probíhal v období od 1. ledna 2000 až do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).

B.   DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK

1.   Dotčený výrobek

| (15) | Dotčeným výrobkem je stejný výrobek jako v předchozích šetřeních, která vedla k uložení platných opatření, tj. přírodní přepálená magnézie pocházející z ČLR a zatříděná pod kód KN 2519 90 30. |
| --- | --- |

(15)

Dotčeným výrobkem je stejný výrobek jako v předchozích šetřeních, která vedla k uložení platných opatření, tj. přírodní přepálená magnézie pocházející z ČLR a zatříděná pod kód KN 2519 90 30.

| (16) | PM se získává z magnezitu, tj. v přírodě se vyskytujícího uhličitanu hořečnatého. K výrobě PM musí být uhličitan hořečnatý vytěžen, rozdrcen, roztříděn a pak pražen v pecích při teplotách od 1 500 do 2 000 °C. Takto získaná PM obsahuje 80 až 98 % oxidu hořečnatého (MgO). Hlavními příměsemi obsaženými v PM jsou oxid křemičitý (SiO2), oxid železitý (Fe2O3), oxid hlinitý (Al2O3), oxid vápenatý (CaO) a oxid boritý (B2O3). PM se používá především při žáruvzdorné průmyslové výrobě žáruvzdorných odlévaných a neodlévaných výrobků. I když existují různé typy dotčeného výrobku, např. s různým obsahem MgO, není mezi nimi významný rozdíl, pokud jde o podstatné chemické a fyzikální vlastnosti a použití, a jsou vzájemně zaměnitelné. Pro účely tohoto šetření se proto, stejně jako v předchozím šetření, považují za jediný výrobek. |
| --- | --- |

(16)

PM se získává z magnezitu, tj. v přírodě se vyskytujícího uhličitanu hořečnatého. K výrobě PM musí být uhličitan hořečnatý vytěžen, rozdrcen, roztříděn a pak pražen v pecích při teplotách od 1 500 do 2 000 °C. Takto získaná PM obsahuje 80 až 98 % oxidu hořečnatého (MgO). Hlavními příměsemi obsaženými v PM jsou oxid křemičitý (SiO2), oxid železitý (Fe2O3), oxid hlinitý (Al2O3), oxid vápenatý (CaO) a oxid boritý (B2O3). PM se používá především při žáruvzdorné průmyslové výrobě žáruvzdorných odlévaných a neodlévaných výrobků. I když existují různé typy dotčeného výrobku, např. s různým obsahem MgO, není mezi nimi významný rozdíl, pokud jde o podstatné chemické a fyzikální vlastnosti a použití, a jsou vzájemně zaměnitelné. Pro účely tohoto šetření se proto, stejně jako v předchozím šetření, považují za jediný výrobek.

2.   Obdobný výrobek

| (17) | Tento přezkum potvrdil zjištění z předchozích šetření, totiž že výrobky vyvážené z ČLR a výrobky vyráběné a prodávané na domácím trhu v ČLR a též výrobky vyráběné a prodávané výrobci ve Společenství na trhu Společenství a výrobcem ve srovnatelné zemi na domácím trhu srovnatelné země mají stejné podstatné fyzikální a chemické vlastnosti a použití, a jsou proto považovány za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení. |
| --- | --- |

(17)

Tento přezkum potvrdil zjištění z předchozích šetření, totiž že výrobky vyvážené z ČLR a výrobky vyráběné a prodávané na domácím trhu v ČLR a též výrobky vyráběné a prodávané výrobci ve Společenství na trhu Společenství a výrobcem ve srovnatelné zemi na domácím trhu srovnatelné země mají stejné podstatné fyzikální a chemické vlastnosti a použití, a jsou proto považovány za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.

C.   PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁVÁNÍ DUMPINGU

| (18) | V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení bylo zjišťováno, zda by pozbytí platnosti opatření vedlo k přetrvání dumpingu. |
| --- | --- |

(18)

V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení bylo zjišťováno, zda by pozbytí platnosti opatření vedlo k přetrvání dumpingu.

1.   Předběžné poznámky

| (19) | Vzhledem k tomu, že nespolupracoval žádný z čínských vyvážejících výrobců ani žádný dovozce ve Společenství, muselo toto šetření vyjít z informací, které měly útvary Komise k dispozici z jiných zdrojů. V tomto ohledu a v souladu s ustanoveními článku 18 základního nařízení byly ke stanovení dovážených množství a dovozních cen použity údaje Eurostatu k příslušnému osmimístnému kódu KN, ověřené u jiných zdrojů. |
| --- | --- |

(19)

Vzhledem k tomu, že nespolupracoval žádný z čínských vyvážejících výrobců ani žádný dovozce ve Společenství, muselo toto šetření vyjít z informací, které měly útvary Komise k dispozici z jiných zdrojů. V tomto ohledu a v souladu s ustanoveními článku 18 základního nařízení byly ke stanovení dovážených množství a dovozních cen použity údaje Eurostatu k příslušnému osmimístnému kódu KN, ověřené u jiných zdrojů.

| (20) | Na základě údajů Eurostatu bylo zjištěno, že v průběhu období šetření bylo z ČLR do Společenství dovezeno 369 079 tun PM, což představuje přibližně 40 % spotřeby Společenství. |
| --- | --- |

(20)

Na základě údajů Eurostatu bylo zjištěno, že v průběhu období šetření bylo z ČLR do Společenství dovezeno 369 079 tun PM, což představuje přibližně 40 % spotřeby Společenství.

| (21) | V průběhu období šetření předchozího přezkumu před pozbytím platnosti dosáhl objem dovozu PM z ČLR do Společenství 260 967 tun, což představovalo 54 % spotřeby Společenství. |
| --- | --- |

(21)

V průběhu období šetření předchozího přezkumu před pozbytím platnosti dosáhl objem dovozu PM z ČLR do Společenství 260 967 tun, což představovalo 54 % spotřeby Společenství.

| (22) | Je třeba říci, že vzhledem k rozšíření Společenství na 25 členských států nejsou objemy vývozu a podíly na vývozním trhu z předchozího a současného přezkumu před pozbytím platnosti přímo srovnatelné. |
| --- | --- |

(22)

Je třeba říci, že vzhledem k rozšíření Společenství na 25 členských států nejsou objemy vývozu a podíly na vývozním trhu z předchozího a současného přezkumu před pozbytím platnosti přímo srovnatelné.

2.   Dumping dovozu v průběhu období šetření

| (23) | V souladu s čl. 11 odst. 9 základního nařízení použily útvary Komise stejné postupy jako při předchozím šetření. Je vhodné připomenout, že v předchozím šetření bylo zjištěno dumpingové rozpětí okolo 50 %. |
| --- | --- |

(23)

V souladu s čl. 11 odst. 9 základního nařízení použily útvary Komise stejné postupy jako při předchozím šetření. Je vhodné připomenout, že v předchozím šetření bylo zjištěno dumpingové rozpětí okolo 50 %.

| (24) | Při stanovení běžné hodnoty se bral ohled na skutečnost, že v rámci tohoto šetření by běžná hodnota dovozu z ČLR měla být založena na údajích týkajících se třetí země s tržním hospodářstvím v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení. V oznámení o zahájení šetření bylo za vhodnou třetí zemi s tržním hospodářstvím označeno Turecko. Dovozce, který není ve spojení, uvedl, že Turecko není vhodné z toho důvodu, že v Turecku je obtížnější přístup k surovinám než v ČLR, neboť turecké doly na magnezit nemají přírodní výhody čínských dolů, takže náklady na těžbu a zpracování jsou v Turecku vyšší než v čínských dolech. Stejný výrobce rovněž uvedl, že domácí turecký trh je příliš malý, aby mohl být srovnáván s čínským trhem. Navrhl, že by vhodnější třetí zemí s tržním hospodářstvím byla Brazílie nebo Kanada. |
| --- | --- |

(24)

Při stanovení běžné hodnoty se bral ohled na skutečnost, že v rámci tohoto šetření by běžná hodnota dovozu z ČLR měla být založena na údajích týkajících se třetí země s tržním hospodářstvím v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení. V oznámení o zahájení šetření bylo za vhodnou třetí zemi s tržním hospodářstvím označeno Turecko. Dovozce, který není ve spojení, uvedl, že Turecko není vhodné z toho důvodu, že v Turecku je obtížnější přístup k surovinám než v ČLR, neboť turecké doly na magnezit nemají přírodní výhody čínských dolů, takže náklady na těžbu a zpracování jsou v Turecku vyšší než v čínských dolech. Stejný výrobce rovněž uvedl, že domácí turecký trh je příliš malý, aby mohl být srovnáván s čínským trhem. Navrhl, že by vhodnější třetí zemí s tržním hospodářstvím byla Brazílie nebo Kanada.

| (25) | Útvary Komise zkoumaly, zda Turecko, které bylo použito jako třetí země s tržním hospodářstvím již při předcházejícím šetření, stále představuje vhodnou volbu. Zjistily především, že nejméně tři turecké společnosti vyrábějí a prodávají PM ve významném množství v Turecku a že si konkurují mezi sebou navzájem a s dovozem z dalších zemí. Otázka snadnějšího přístupu k surovinám v ČLR než v Turecku byla zkoumána již při prvním šetření a žádný nový důkaz vedoucí k závěru, že Turecko není vhodnou třetí zemí s tržním hospodářstvím, nebyl předložen. Pokud by bylo dokázáno, že tyto rozdíly existují, mohly by být zohledněny ve formě příslušných úprav. Jeden turecký výrobce přislíbil spolupráci. |
| --- | --- |

(25)

Útvary Komise zkoumaly, zda Turecko, které bylo použito jako třetí země s tržním hospodářstvím již při předcházejícím šetření, stále představuje vhodnou volbu. Zjistily především, že nejméně tři turecké společnosti vyrábějí a prodávají PM ve významném množství v Turecku a že si konkurují mezi sebou navzájem a s dovozem z dalších zemí. Otázka snadnějšího přístupu k surovinám v ČLR než v Turecku byla zkoumána již při prvním šetření a žádný nový důkaz vedoucí k závěru, že Turecko není vhodnou třetí zemí s tržním hospodářstvím, nebyl předložen. Pokud by bylo dokázáno, že tyto rozdíly existují, mohly by být zohledněny ve formě příslušných úprav. Jeden turecký výrobce přislíbil spolupráci.

| (26) | Návrh využít jako možnou srovnatelnou zemi Brazílii a Kanadu byl také zvažován a byly rozeslány antidumpingové dotazníky všem známým výrobcům PM v těchto zemích. Nepřišly však žádné odpovědi, a proto útvary Komise neměly k dispozici žádné informace o prodejních cenách a výrobních nákladech PM v Kanadě a Brazílii. Následkem toho nebylo možné dále uvažovat o využití Brazílie a Kanady jako srovnatelných zemí. |
| --- | --- |

(26)

Návrh využít jako možnou srovnatelnou zemi Brazílii a Kanadu byl také zvažován a byly rozeslány antidumpingové dotazníky všem známým výrobcům PM v těchto zemích. Nepřišly však žádné odpovědi, a proto útvary Komise neměly k dispozici žádné informace o prodejních cenách a výrobních nákladech PM v Kanadě a Brazílii. Následkem toho nebylo možné dále uvažovat o využití Brazílie a Kanady jako srovnatelných zemí.

| (27) | Z těchto důvodů byl vyvozen závěr, že Turecko je vhodnou srovnatelnou zemí pro účely stanovení běžné hodnoty. |
| --- | --- |

(27)

Z těchto důvodů byl vyvozen závěr, že Turecko je vhodnou srovnatelnou zemí pro účely stanovení běžné hodnoty.

| (28) | V souladu s čl. 2 odst. 4 základního nařízení bylo nejdříve zjišťováno, zda byl domácí prodej uskutečněný tureckým výrobcem v rámci běžného obchodního styku dostatečný. Vzhledem k tomu, že objem rentabilních transakcí přesahoval 80 % a vážená průměrná cena byla vyšší než výrobní náklady s připočtením částky za prodejní, správní a režijní náklady, byla běžná hodnota stanovena na základě vážených průměrných cen skutečně zaplacených za dotčený výrobek na domácím tureckém trhu. V souladu s článkem 18 základního nařízení a vzhledem k tomu, že čínští vývozci nespolupracovali, byla použita vážená průměrná prodejní cena tureckého výrobce, neboť nebyly k dispozici žádné informace o typech výrobku dovážených z ČLR do Společenství ani žádné informace, které by naznačovaly, že se sortiment čínských výrobků vyvážených do Společenství podstatným způsobem odlišuje od sortimentu domácího prodeje v Turecku. |
| --- | --- |

(28)

V souladu s čl. 2 odst. 4 základního nařízení bylo nejdříve zjišťováno, zda byl domácí prodej uskutečněný tureckým výrobcem v rámci běžného obchodního styku dostatečný. Vzhledem k tomu, že objem rentabilních transakcí přesahoval 80 % a vážená průměrná cena byla vyšší než výrobní náklady s připočtením částky za prodejní, správní a režijní náklady, byla běžná hodnota stanovena na základě vážených průměrných cen skutečně zaplacených za dotčený výrobek na domácím tureckém trhu. V souladu s článkem 18 základního nařízení a vzhledem k tomu, že čínští vývozci nespolupracovali, byla použita vážená průměrná prodejní cena tureckého výrobce, neboť nebyly k dispozici žádné informace o typech výrobku dovážených z ČLR do Společenství ani žádné informace, které by naznačovaly, že se sortiment čínských výrobků vyvážených do Společenství podstatným způsobem odlišuje od sortimentu domácího prodeje v Turecku.

| (29) | Vzhledem k tomu, že čínští výrobci nespolupracovali, musela být vývozní cena stanovena na základě dostupných údajů, v souladu s článkem 18 základního nařízení. Pro účely stanovení vývozní ceny bylo rozhodnuto vycházet z údajů Eurostatu. Úrovně takto získaných průměrných cen byly potvrzeny informacemi sdělenými jediným spolupracujícím uživatelem. |
| --- | --- |

(29)

Vzhledem k tomu, že čínští výrobci nespolupracovali, musela být vývozní cena stanovena na základě dostupných údajů, v souladu s článkem 18 základního nařízení. Pro účely stanovení vývozní ceny bylo rozhodnuto vycházet z údajů Eurostatu. Úrovně takto získaných průměrných cen byly potvrzeny informacemi sdělenými jediným spolupracujícím uživatelem.

| (30) | Vážená průměrná běžná hodnota a vážená průměrná vývozní cena PM byly srovnávány v souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení na úrovni ceny ze závodu. |
| --- | --- |

(30)

Vážená průměrná běžná hodnota a vážená průměrná vývozní cena PM byly srovnávány v souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení na úrovni ceny ze závodu.

| (31) | Aby mohlo být provedeno spravedlivé srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny, byly v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení zohledněny rozdíly v činitelích, které mohou ovlivnit srovnatelnost cen. Byly proto provedeny úpravy v případě nákladů na pozemní i lodní dopravu, pojištění, manipulaci a nakládku a vedlejších nákladů. |
| --- | --- |

(31)

Aby mohlo být provedeno spravedlivé srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny, byly v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení zohledněny rozdíly v činitelích, které mohou ovlivnit srovnatelnost cen. Byly proto provedeny úpravy v případě nákladů na pozemní i lodní dopravu, pojištění, manipulaci a nakládku a vedlejších nákladů.

| (32) | Při předchozím šetření bylo uznáno, že přístup k surovinám je v ČLR jednodušší než v Turecku. Vzhledem k tomu, že nebyly předloženy informace svědčící o změně těchto okolností, byla provedena úprava za účelem zohlednění rozdílu mezi těžebními sazbami v těchto dvou zemích. Byla uplatněna stejná úprava běžné hodnoty jako při předchozím šetření, tj. snížení běžné hodnoty o částku odpovídající 20 % nákladů na těžbu zjištěných u spolupracujícího tureckého výrobce. |
| --- | --- |

(32)

Při předchozím šetření bylo uznáno, že přístup k surovinám je v ČLR jednodušší než v Turecku. Vzhledem k tomu, že nebyly předloženy informace svědčící o změně těchto okolností, byla provedena úprava za účelem zohlednění rozdílu mezi těžebními sazbami v těchto dvou zemích. Byla uplatněna stejná úprava běžné hodnoty jako při předchozím šetření, tj. snížení běžné hodnoty o částku odpovídající 20 % nákladů na těžbu zjištěných u spolupracujícího tureckého výrobce.

| (33) | Dále bylo stejně jako při předchozích šetřeních zjišťováno, zda je čínská surovina čistší než turecká surovina. Vzhledem k nedostatku předložených informací svědčících o změně těchto okolností byla za účelem zohlednění tohoto rozdílu provedena úprava odpovídající 25 % výrobních nákladů zjištěných u spolupracujícího tureckého výrobce. |
| --- | --- |

(33)

Dále bylo stejně jako při předchozích šetřeních zjišťováno, zda je čínská surovina čistší než turecká surovina. Vzhledem k nedostatku předložených informací svědčících o změně těchto okolností byla za účelem zohlednění tohoto rozdílu provedena úprava odpovídající 25 % výrobních nákladů zjištěných u spolupracujícího tureckého výrobce.

| (34) | Při srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byl zjištěn dumping, přičemž dumpingové rozpětí se rovnalo rozdílu, o který byla takto stanovená běžná hodnota vyšší než vývozní cena do Společenství. Takto zjištěné dumpingové rozpětí vyjádřené v procentech dovozní ceny CIF na hranice Společenství dosahovalo přibližně 35 %. |
| --- | --- |

(34)

Při srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byl zjištěn dumping, přičemž dumpingové rozpětí se rovnalo rozdílu, o který byla takto stanovená běžná hodnota vyšší než vývozní cena do Společenství. Takto zjištěné dumpingové rozpětí vyjádřené v procentech dovozní ceny CIF na hranice Společenství dosahovalo přibližně 35 %.

3.   Vývoj dovozu, pokud by byla opatření zrušena

| (35) | Vedle analýzy existence dumpingu v průběhu období šetření byla zkoumána též pravděpodobnost přetrvávání dumpingu. Vzhledem k tomu, že nespolupracoval žádný z čínských vyvážejících výrobců a že bylo k dispozici málo veřejně přístupných informací o čínském odvětví PM, jsou níže uvedené závěry založeny převážně na dostupných údajích, jmenovitě informacích o průzkumu trhu předložených žádajícími výrobci nebo zjištěných během šetření a považovaných za spolehlivé, společně s údaji Eurostatu, japonských obchodních statistik a amerického Census Bureau. |
| --- | --- |

(35)

Vedle analýzy existence dumpingu v průběhu období šetření byla zkoumána též pravděpodobnost přetrvávání dumpingu. Vzhledem k tomu, že nespolupracoval žádný z čínských vyvážejících výrobců a že bylo k dispozici málo veřejně přístupných informací o čínském odvětví PM, jsou níže uvedené závěry založeny převážně na dostupných údajích, jmenovitě informacích o průzkumu trhu předložených žádajícími výrobci nebo zjištěných během šetření a považovaných za spolehlivé, společně s údaji Eurostatu, japonských obchodních statistik a amerického Census Bureau.

| (36) | Podle obsahu žádosti o přezkum před pozbytím platnosti mají čínští výrobci značné volné výrobní kapacity, neboť vlastní největší zásoby magnezitové rudy na světě, odhadované na 1 300 milionů tun. Celková kapacita výroby dotčeného výrobku v ČLR se odhaduje na 3,5 milionu tun ročně, přičemž čínská domácí spotřeba se odhaduje přibližně na 1,2 až 1,5 milionu tun a vývoz přibližně na 1 milion tun ročně. To znamená, že čínští vývozci by mohli čínskou výrobu ještě rychle zvýšit. |
| --- | --- |

(36)

Podle obsahu žádosti o přezkum před pozbytím platnosti mají čínští výrobci značné volné výrobní kapacity, neboť vlastní největší zásoby magnezitové rudy na světě, odhadované na 1 300 milionů tun. Celková kapacita výroby dotčeného výrobku v ČLR se odhaduje na 3,5 milionu tun ročně, přičemž čínská domácí spotřeba se odhaduje přibližně na 1,2 až 1,5 milionu tun a vývoz přibližně na 1 milion tun ročně. To znamená, že čínští vývozci by mohli čínskou výrobu ještě rychle zvýšit.

| (37) | Podle údajů Eurostatu poklesla vývozní cena čínské PM do Společenství od roku 2000 do období šetření, tj. v době, kdy byla v platnosti opatření, o 10 %. Průměrná vývozní cena PM se nicméně udržela nad uloženou minimální dovozní cenou. |
| --- | --- |

(37)

Podle údajů Eurostatu poklesla vývozní cena čínské PM do Společenství od roku 2000 do období šetření, tj. v době, kdy byla v platnosti opatření, o 10 %. Průměrná vývozní cena PM se nicméně udržela nad uloženou minimální dovozní cenou.

| (38) | Japonsko a USA patřily k hlavním trhům, na které Čína v průběhu posuzovaného období PM vyvážela. |
| --- | --- |

(38)

Japonsko a USA patřily k hlavním trhům, na které Čína v průběhu posuzovaného období PM vyvážela.

| (39) | Od roku 2000 do období šetření poklesly ceny čínského vývozu do Japonska přibližně o 7 %, z 20 054 jenů za tunu na 19 513 jenů za tunu, zatímco množství se udrželo ve stejném období na stabilní úrovni kolem 270 000 tun. Vývozní ceny do Japonska vyjádřené v eurech činily v roce 2000 202 EUR za tunu a během období šetření 145 EUR za tunu. |
| --- | --- |

(39)

Od roku 2000 do období šetření poklesly ceny čínského vývozu do Japonska přibližně o 7 %, z 20 054 jenů za tunu na 19 513 jenů za tunu, zatímco množství se udrželo ve stejném období na stabilní úrovni kolem 270 000 tun. Vývozní ceny do Japonska vyjádřené v eurech činily v roce 2000 202 EUR za tunu a během období šetření 145 EUR za tunu.

| (40) | I když byly vývozní ceny do Japonska pořád vyšší než vývozní ceny do ES, na konci posuzovaného období měly k vývozním cenám do ES mnohem blíže než na jeho začátku. Proto se v průběhu posuzovaného období zvýšila atraktivita vývozu do ES pro čínské vývozce oproti vývozu do Japonska a čínští vývozci měli zájem vyvážet do ES větší objemy. |
| --- | --- |

(40)

I když byly vývozní ceny do Japonska pořád vyšší než vývozní ceny do ES, na konci posuzovaného období měly k vývozním cenám do ES mnohem blíže než na jeho začátku. Proto se v průběhu posuzovaného období zvýšila atraktivita vývozu do ES pro čínské vývozce oproti vývozu do Japonska a čínští vývozci měli zájem vyvážet do ES větší objemy.

| (41) | Ceny čínského vývozu do USA od roku 2000 do období šetření výrazně vzrostly, ze 129 USD za tunu na 208 USD za tunu v průběhu období šetření, což odpovídá 140 EUR za tunu, resp. 167 EUR za tunu. |
| --- | --- |

(41)

Ceny čínského vývozu do USA od roku 2000 do období šetření výrazně vzrostly, ze 129 USD za tunu na 208 USD za tunu v průběhu období šetření, což odpovídá 140 EUR za tunu, resp. 167 EUR za tunu.

| (42) | V souvislosti s tímto obrovským nárůstem vývozních cen do USA je třeba říci, že v průběhu posuzovaného období všichni američtí výrobci přírodní PM postupně ukončili svou činnost a trh USA ovládl dovoz PM z ČLR. Dovoz z ČLR představoval v období šetření přibližně 82 % spotřeby přepálené magnézie v USA. |
| --- | --- |

(42)

V souvislosti s tímto obrovským nárůstem vývozních cen do USA je třeba říci, že v průběhu posuzovaného období všichni američtí výrobci přírodní PM postupně ukončili svou činnost a trh USA ovládl dovoz PM z ČLR. Dovoz z ČLR představoval v období šetření přibližně 82 % spotřeby přepálené magnézie v USA.

| (43) | Vzhledem k relativně vysokým cenám, a zejména k vyšší cenové úrovni vývozu do USA než do ES, se americký trh mohl stát pro čínské vývozce PM v průběhu posuzovaného období atraktivnějším. Nicméně od počátku posuzovaného období do období šetření nedošlo k nárůstu celkového množství PM vyváženého do USA, které se udrželo přibližně na úrovni 340 000 tun za rok. Nezdá se proto pravděpodobné, že by čínští vývozci v nejbližší budoucnosti ještě podstatně zvýšili objem svého vývozu PM do USA. |
| --- | --- |

(43)

Vzhledem k relativně vysokým cenám, a zejména k vyšší cenové úrovni vývozu do USA než do ES, se americký trh mohl stát pro čínské vývozce PM v průběhu posuzovaného období atraktivnějším. Nicméně od počátku posuzovaného období do období šetření nedošlo k nárůstu celkového množství PM vyváženého do USA, které se udrželo přibližně na úrovni 340 000 tun za rok. Nezdá se proto pravděpodobné, že by čínští vývozci v nejbližší budoucnosti ještě podstatně zvýšili objem svého vývozu PM do USA.

| (44) | V každém případě je vzhledem ke značným volným kapacitám výrobců v ČLR nepravděpodobné, že by třetí země dokázaly absorbovat zvýšení čínského vývozu. Pokud by tedy bylo umožněno, aby opatření pozbyla platnosti, znamenalo by to pro čínské vývozce pohnutku ke zvýšení vývozu do Společenství. |
| --- | --- |

(44)

V každém případě je vzhledem ke značným volným kapacitám výrobců v ČLR nepravděpodobné, že by třetí země dokázaly absorbovat zvýšení čínského vývozu. Pokud by tedy bylo umožněno, aby opatření pozbyla platnosti, znamenalo by to pro čínské vývozce pohnutku ke zvýšení vývozu do Společenství.

| (45) | Vzhledem k tomu, že při šetření nespolupracoval žádný čínský vyvážející výrobce, vycházela analýza vývoje čínského vývozu do Společenství v souladu s článkem 18 základního nařízení z dostupných údajů. |
| --- | --- |

(45)

Vzhledem k tomu, že při šetření nespolupracoval žádný čínský vyvážející výrobce, vycházela analýza vývoje čínského vývozu do Společenství v souladu s článkem 18 základního nařízení z dostupných údajů.

| (46) | Tendence pozorované v průběhu posuzovaného období ukazují velké roční výkyvy v průměrných objemech a jednotkových cenách čínského vývozu do Společenství. |
| --- | --- |

(46)

Tendence pozorované v průběhu posuzovaného období ukazují velké roční výkyvy v průměrných objemech a jednotkových cenách čínského vývozu do Společenství.

| (47) | Pokud jde o ceny, ty, jak již bylo uvedeno výše, poklesly v průběhu posuzovaného období celkově o 10 %, ale v posledních letech posuzovaného období, jmenovitě v letech 2001 až 2004, došlo k výraznému poklesu (– 24 %). |
| --- | --- |

(47)

Pokud jde o ceny, ty, jak již bylo uvedeno výše, poklesly v průběhu posuzovaného období celkově o 10 %, ale v posledních letech posuzovaného období, jmenovitě v letech 2001 až 2004, došlo k výraznému poklesu (– 24 %).

| (48) | Pokud jde o objemy, bylo již uvedeno výše, že by čínští vývozci měli, vzhledem k dostupným volným kapacitám a omezeným možnostem zvýšit vývoz do třetích zemí, zájem dále zvýšit objem svého vývozu do EU. Navíc i když celkově došlo za posuzované období k nárůstu o 6 %, v posledních letech posuzovaného období byl nárůst skutečně značný (+ 36 % v období 2001–2004). |
| --- | --- |

(48)

Pokud jde o objemy, bylo již uvedeno výše, že by čínští vývozci měli, vzhledem k dostupným volným kapacitám a omezeným možnostem zvýšit vývoz do třetích zemí, zájem dále zvýšit objem svého vývozu do EU. Navíc i když celkově došlo za posuzované období k nárůstu o 6 %, v posledních letech posuzovaného období byl nárůst skutečně značný (+ 36 % v období 2001–2004).

| (49) | Jelikož nic nenasvědčuje tomu, že by tendence pozorované v posledních letech posuzovaného období neměly pokračovat, je z dostupných údajů patrné, že pravděpodobně dojde k dalšímu poklesu cen a dalšímu nárůstu objemu. Je pravděpodobné, že by tento očekávaný další nárůst čínského vývozu do ES byl na úkor výrobního odvětví Společenství, jinými slovy za ceny na úrovni nebo dokonce pod úrovní současných dumpingových cen, s cílem získat podíl na trhu. |
| --- | --- |

(49)

Jelikož nic nenasvědčuje tomu, že by tendence pozorované v posledních letech posuzovaného období neměly pokračovat, je z dostupných údajů patrné, že pravděpodobně dojde k dalšímu poklesu cen a dalšímu nárůstu objemu. Je pravděpodobné, že by tento očekávaný další nárůst čínského vývozu do ES byl na úkor výrobního odvětví Společenství, jinými slovy za ceny na úrovni nebo dokonce pod úrovní současných dumpingových cen, s cílem získat podíl na trhu.

| (50) | Dále je třeba zdůraznit, že, jak je popsáno v 73. bodě odůvodnění nařízení (ES) č. 360/2000, ceny a množství čínského vývozu jsou v současné době ovlivněny licenčním systémem pro vývoz zavedeným čínskými orgány, takže pokud by byl tento systém zrušen, byli by čínští vývozci schopni zvýšit objem svého vývozu a snížit vývozní cenu. |
| --- | --- |

(50)

Dále je třeba zdůraznit, že, jak je popsáno v 73. bodě odůvodnění nařízení (ES) č. 360/2000, ceny a množství čínského vývozu jsou v současné době ovlivněny licenčním systémem pro vývoz zavedeným čínskými orgány, takže pokud by byl tento systém zrušen, byli by čínští vývozci schopni zvýšit objem svého vývozu a snížit vývozní cenu.

| (51) | Šetření ukázalo, že čínští výrobci pokračovali v průběhu období šetření v podstatné míře ve svých dumpingových praktikách. Vzhledem ke značným volným výrobním kapacitám Číny a možnosti, že se ES stalo pro čínské vývozce v porovnání s jinými trhy atraktivnějším trhem, než jakým bylo v minulosti, je silně pravděpodobné, že by dumping po zrušení platných opatření přetrvával přinejmenším na podobné úrovni jako dříve. Kromě toho existuje pravděpodobnost, že by po zrušení platných opatření podstatně vzrostl objem dumpingového dovozu a poklesla jeho cena. |
| --- | --- |

(51)

Šetření ukázalo, že čínští výrobci pokračovali v průběhu období šetření v podstatné míře ve svých dumpingových praktikách. Vzhledem ke značným volným výrobním kapacitám Číny a možnosti, že se ES stalo pro čínské vývozce v porovnání s jinými trhy atraktivnějším trhem, než jakým bylo v minulosti, je silně pravděpodobné, že by dumping po zrušení platných opatření přetrvával přinejmenším na podobné úrovni jako dříve. Kromě toho existuje pravděpodobnost, že by po zrušení platných opatření podstatně vzrostl objem dumpingového dovozu a poklesla jeho cena.

D.   VYMEZENÍ VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ SPOLEČENSTVÍ

| (52) | V průběhu období šetření bylo ve Společenství pět výrobců přepálené magnézie. Šetřením bylo zjištěno, že tři žádající a plně spolupracující výrobci ve Společenství představují přibližně 55 % výroby PM ve Společenství, a tvoří tedy výrobní odvětví Společenství ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení. |
| --- | --- |

(52)

V průběhu období šetření bylo ve Společenství pět výrobců přepálené magnézie. Šetřením bylo zjištěno, že tři žádající a plně spolupracující výrobci ve Společenství představují přibližně 55 % výroby PM ve Společenství, a tvoří tedy výrobní odvětví Společenství ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení.

| (53) | Jeden výrobce nespolupracoval, ale zároveň šetření neodmítl. Ukázalo se, že jde o zcela integrovaného výrobce, jehož výroba PM je určena výlučně pro jeho vnitřní spotřebu. |
| --- | --- |

(53)

Jeden výrobce nespolupracoval, ale zároveň šetření neodmítl. Ukázalo se, že jde o zcela integrovaného výrobce, jehož výroba PM je určena výlučně pro jeho vnitřní spotřebu.

| (54) | Komisi byl znám ještě jeden výrobce, který byl kontaktován v rámci tohoto řízení. Tato společnost podnět k zahájení šetření nepodpořila, ale ani neodmítla. |
| --- | --- |

(54)

Komisi byl znám ještě jeden výrobce, který byl kontaktován v rámci tohoto řízení. Tato společnost podnět k zahájení šetření nepodpořila, ale ani neodmítla.

E.   VYMEZENÍ PŘÍSLUŠNÉHO TRHU SPOLEČENSTVÍ

| (55) | Aby mohlo být určeno, zda výrobní odvětví Společenství utrpělo újmu, a aby mohla být stanovena spotřeba a jednotlivé hospodářské ukazatele situace výrobního odvětví Společenství, bylo zkoumáno, zda a do jaké míry je třeba při analýze přihlédnout k navazujícímu použití obdobného výrobku vyráběného výrobním odvětvím Společenství. |
| --- | --- |

(55)

Aby mohlo být určeno, zda výrobní odvětví Společenství utrpělo újmu, a aby mohla být stanovena spotřeba a jednotlivé hospodářské ukazatele situace výrobního odvětví Společenství, bylo zkoumáno, zda a do jaké míry je třeba při analýze přihlédnout k navazujícímu použití obdobného výrobku vyráběného výrobním odvětvím Společenství.

| (56) | PM používají její výrobci sami při výrobě žáruvzdorných výrobků, nebo ji prodávají třetí straně, která s nimi může nebo nemusí být ve spojení. |
| --- | --- |

(56)

PM používají její výrobci sami při výrobě žáruvzdorných výrobků, nebo ji prodávají třetí straně, která s nimi může nebo nemusí být ve spojení.

| (57) | Pro účely tohoto šetření bylo stanoveno, že je-li výstup dodáván k dalšímu zpracování společnostem z téže skupiny společností, jde o tzv. „interní použití“. Při interním použití je prodej nebo převod nákladů uskutečněn za převodní cenu, nikoli za cenu odpovídající podmínkám na trhu, nebo je prodej či převod nákladů uskutečňován pro společnost, která nemá možnost svobodného výběru dodavatele. Proto bylo třeba interní použití analyzovat na úrovni vyrobeného množství a podílu na celkovém prodeji. Všechny ostatní situace byly považovány za prodej na volném trhu. |
| --- | --- |

(57)

Pro účely tohoto šetření bylo stanoveno, že je-li výstup dodáván k dalšímu zpracování společnostem z téže skupiny společností, jde o tzv. „interní použití“. Při interním použití je prodej nebo převod nákladů uskutečněn za převodní cenu, nikoli za cenu odpovídající podmínkám na trhu, nebo je prodej či převod nákladů uskutečňován pro společnost, která nemá možnost svobodného výběru dodavatele. Proto bylo třeba interní použití analyzovat na úrovni vyrobeného množství a podílu na celkovém prodeji. Všechny ostatní situace byly považovány za prodej na volném trhu.

| (58) | Rozlišení mezi interním a volným trhem je pro analýzu újmy důležité, neboť výrobky určené pro interní použití nejsou vystaveny přímé hospodářské soutěži s dovozem. Naproti tomu výrobky určené pro prodej na volném trhu vstupují do přímé hospodářské soutěže s dovozem dotčeného výrobku. |
| --- | --- |

(58)

Rozlišení mezi interním a volným trhem je pro analýzu újmy důležité, neboť výrobky určené pro interní použití nejsou vystaveny přímé hospodářské soutěži s dovozem. Naproti tomu výrobky určené pro prodej na volném trhu vstupují do přímé hospodářské soutěže s dovozem dotčeného výrobku.

| (59) | V zájmu získání co nejúplnějšího obrázku o situaci ve výrobním odvětví Společenství byly obstarány a analyzovány údaje o veškeré činnosti v souvislosti s PM a následně bylo určeno, zda je výroba určena pro interní použití, nebo pro volný trh. |
| --- | --- |

(59)

V zájmu získání co nejúplnějšího obrázku o situaci ve výrobním odvětví Společenství byly obstarány a analyzovány údaje o veškeré činnosti v souvislosti s PM a následně bylo určeno, zda je výroba určena pro interní použití, nebo pro volný trh.

| (60) | Na základě šetření bylo zjištěno, že některé hospodářské ukazatele týkající se výrobního odvětví Společenství lze zkoumat za celou činnost, tj. za prodej pro interní použití i pro volný trh. Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity, peněžní tok, investice, schopnost zvýšit kapitál, zásoby, zaměstnanost, náklady práce a produktivita skutečně závisejí na celé činnosti bez ohledu na to, zda je produkt předáván k dalšímu internímu zpracování v rámci skupiny společností, nebo zda je prodáván na volném trhu. |
| --- | --- |

(60)

Na základě šetření bylo zjištěno, že některé hospodářské ukazatele týkající se výrobního odvětví Společenství lze zkoumat za celou činnost, tj. za prodej pro interní použití i pro volný trh. Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity, peněžní tok, investice, schopnost zvýšit kapitál, zásoby, zaměstnanost, náklady práce a produktivita skutečně závisejí na celé činnosti bez ohledu na to, zda je produkt předáván k dalšímu internímu zpracování v rámci skupiny společností, nebo zda je prodáván na volném trhu.

| (61) | Ostatní hospodářské ukazatele týkající se výrobního odvětví Společenství byly analyzovány a vyhodnocovány ve vztahu k situaci panující na volném trhu, zejména tam, kde existují měřitelné tržní podmínky a kde jsou obchodní operace prováděny za normálních tržních podmínek umožňujících svobodný výběr dodavatele: objem prodeje a prodejní ceny na trhu Společenství, objem vývozu a vývozní ceny. V tomto ohledu byly spotřeba, podíly na trhu, růst a ziskovost a návratnost investic stanoveny na základě prodejů na volném trhu. |
| --- | --- |

(61)

Ostatní hospodářské ukazatele týkající se výrobního odvětví Společenství byly analyzovány a vyhodnocovány ve vztahu k situaci panující na volném trhu, zejména tam, kde existují měřitelné tržní podmínky a kde jsou obchodní operace prováděny za normálních tržních podmínek umožňujících svobodný výběr dodavatele: objem prodeje a prodejní ceny na trhu Společenství, objem vývozu a vývozní ceny. V tomto ohledu byly spotřeba, podíly na trhu, růst a ziskovost a návratnost investic stanoveny na základě prodejů na volném trhu.

F.   SITUACE NA TRHU SPOLEČENSTVÍ

1.   Spotřeba na trhu Společenství

| (62) | Spotřeba Společenství byla stanovena na základě součtu objemu prodeje uskutečněného výrobním odvětvím Společenství ve Společenství (vyjma interní použití), dovozu z ČLR a dovozu z dalších třetích zemí. |
| --- | --- |

(62)

Spotřeba Společenství byla stanovena na základě součtu objemu prodeje uskutečněného výrobním odvětvím Společenství ve Společenství (vyjma interní použití), dovozu z ČLR a dovozu z dalších třetích zemí.

| (63) | Na tomto základě se v průběhu posuzovaného období zvýšila spotřeba Společenství o 32 %, z 693 145 tun v roce 2000 na 911 672 tun v období šetření. Tento vývoj byl částečně důsledkem zotavení ocelářského průmyslu.
  Tabulka 1 –   Spotřeba Společenství










  Spotřeba Společenství | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Volný trh (v tunách) | 693 145 | 792 575 | 701 723 | 817 678 | 911 672 |
| Index | 100 | 114 | 101 | 118 | 132 |
| Meziroční tendence | | 14 | –13 | 17 | 14 |
| Zdroj: EUROSTAT, ověřené odpovědi výrobního odvětví Společenství na dotazník a údaje o trhu poskytnuté žádajícími výrobci. |

(63)

Na tomto základě se v průběhu posuzovaného období zvýšila spotřeba Společenství o 32 %, z 693 145 tun v roce 2000 na 911 672 tun v období šetření. Tento vývoj byl částečně důsledkem zotavení ocelářského průmyslu.

Tabulka 1 –   Spotřeba Společenství

Spotřeba Společenství

2000

2001

2002

2003

Období šetření

Volný trh (v tunách)

693 145

792 575

701 723

817 678

911 672

Index

100

114

101

118

132

Meziroční tendence

14

–13

17

14

Zdroj: EUROSTAT, ověřené odpovědi výrobního odvětví Společenství na dotazník a údaje o trhu poskytnuté žádajícími výrobci.

| (64) | K doplnění poskytnutých informací o spotřebě Společenství na volném trhu byla na základě ověřených dotazníků vyplněných výrobním odvětvím Společenství a údajů o trhu poskytnutých žádajícími výrobci vypočtena rovněž spotřeba pro interní použití. Bylo zjištěno, že spotřeba pro interní použití vzrostla v posuzovaném období o 12 %.
  Tabulka 2 –   Interní použití










  Interní použití | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Množství (v tunách) | 394 191 | 399 839 | 404 773 | 417 495 | 442 131 |
| Index | 100 | 101 | 103 | 106 | 112 |
| Meziroční tendence | | 1 | 2 | 3 | 6 |

(64)

K doplnění poskytnutých informací o spotřebě Společenství na volném trhu byla na základě ověřených dotazníků vyplněných výrobním odvětvím Společenství a údajů o trhu poskytnutých žádajícími výrobci vypočtena rovněž spotřeba pro interní použití. Bylo zjištěno, že spotřeba pro interní použití vzrostla v posuzovaném období o 12 %.

Tabulka 2 –   Interní použití

Interní použití

2000

2001

2002

2003

Období šetření

Množství (v tunách)

394 191

399 839

404 773

417 495

442 131

Index

100

101

103

106

112

Meziroční tendence

1

2

3

6

2.   Dovoz z ČLR

| (65) | Objem dovozu z ČLR nesledoval stejnou tendenci jako spotřeba Společenství. Nejprve v období 2000–2002 poklesl v průměru o 25 % a poté od roku 2002 do období šetření vzrostl o 41 %. Celkově se v průběhu posuzovaného období dovoz z ČLR zvýšil o 6 %, z 349 561 tun na 369 079 tun.
  Tabulka 3 –   Dovoz z ČLR










  Dovoz z ČLR | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tuny | 349 561 | 271 147 | 261 460 | 351 724 | 369 079 |
| Index | 100 | 78 | 75 | 101 | 106 |
| Meziroční tendence | | –22 | –3 | 26 | 5 |
| Zdroj: EUROSTAT. |

(65)

Objem dovozu z ČLR nesledoval stejnou tendenci jako spotřeba Společenství. Nejprve v období 2000–2002 poklesl v průměru o 25 % a poté od roku 2002 do období šetření vzrostl o 41 %. Celkově se v průběhu posuzovaného období dovoz z ČLR zvýšil o 6 %, z 349 561 tun na 369 079 tun.

Tabulka 3 –   Dovoz z ČLR

Dovoz z ČLR

2000

2001

2002

2003

Období šetření

Tuny

349 561

271 147

261 460

351 724

369 079

Index

100

78

75

101

106

Meziroční tendence

–22

–3

26

5

Zdroj: EUROSTAT.

| (66) | Podíl čínského dovozu na trhu, vyjádřený v procentech spotřeby Společenství na volném trhu, poklesl z 50 % v roce 2000 na 40 % v období šetření.
  Tabulka 4 –   Podíl dovozu z ČLR na trhu










  Podíl dovozu z ČLR na trhu | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Procento volného trhu | 50 % | 34 % | 37 % | 43 % | 40 % |
| Index | 100 | 68 | 74 | 85 | 80 |
| Meziroční tendence | | –32 | 6 | 11 | –5 |
| Zdroj: EUROSTAT a ověřené odpovědi výrobního odvětví Společenství na dotazník. |

(66)

Podíl čínského dovozu na trhu, vyjádřený v procentech spotřeby Společenství na volném trhu, poklesl z 50 % v roce 2000 na 40 % v období šetření.

Tabulka 4 –   Podíl dovozu z ČLR na trhu

Podíl dovozu z ČLR na trhu

2000

2001

2002

2003

Období šetření

Procento volného trhu

50 %

34 %

37 %

43 %

40 %

Index

100

68

74

85

80

Meziroční tendence

–32

6

11

–5

Zdroj: EUROSTAT a ověřené odpovědi výrobního odvětví Společenství na dotazník.

| (67) | Průměrná dovozní cena CIF na hranice Společenství z ČLR vzrostla v období 2000–2002 o 14 %, ale od roku 2002 do období šetření prudce poklesla o 22 %. Za celé posuzované období poklesla o 10 % a v období šetření dosáhla 140 EUR za tunu.
  Tabulka 5 –   Průměrná dovozní cena z ČLR










  Průměrná dovozní cena z ČLR | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| EUR za tunu | 156 | 184 | 179 | 138 | 140 |
| Index | 100 | 118 | 114 | 88 | 90 |
| Meziroční tendence | | 18 | –3 | –26 | 2 |
| Zdroj: EUROSTAT. |

(67)

Průměrná dovozní cena CIF na hranice Společenství z ČLR vzrostla v období 2000–2002 o 14 %, ale od roku 2002 do období šetření prudce poklesla o 22 %. Za celé posuzované období poklesla o 10 % a v období šetření dosáhla 140 EUR za tunu.

Tabulka 5 –   Průměrná dovozní cena z ČLR

Průměrná dovozní cena z ČLR

2000

2001

2002

2003

Období šetření

EUR za tunu

156

184

179

138

140

Index

100

118

114

88

90

Meziroční tendence

18

–3

–26

2

Zdroj: EUROSTAT.

| (68) | Komise prozkoumala, zda se vyvážející výrobci v dotčené zemi v průběhu období šetření podbízeli cenám výrobního odvětví Společenství. Aby bylo možno provést srovnání cen, byly ceny výrobců ve Společenství upraveny na úroveň cen ze závodu. |
| --- | --- |

(68)

Komise prozkoumala, zda se vyvážející výrobci v dotčené zemi v průběhu období šetření podbízeli cenám výrobního odvětví Společenství. Aby bylo možno provést srovnání cen, byly ceny výrobců ve Společenství upraveny na úroveň cen ze závodu.

| (69) | Takto zjištěné rozpětí cenového podbízení činí 7,6 %. |
| --- | --- |

(69)

Takto zjištěné rozpětí cenového podbízení činí 7,6 %.

3.   Hospodářská situace výrobního odvětví Společenství

a)   Analýza faktorů týkajících se celé činnosti včetně interního použití

| (70) | Během posuzovaného období vzrostl objem výroby výrobního odvětví Společenství o 11 %, takže do určité míry sledoval tendenci vývoje spotřeby Společenství. Pokles objemu výroby o 3 procentní body v roce 2002 se kryl s poklesem spotřeby PM na trhu Společenství.
  Tabulka 6 –   Objem výroby










  Objem výroby | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Index | 100 | 101 | 98 | 108 | 111 |
| Meziroční tendence | | 1 | –3 | 10 | 3 |
| Zdroj: Ověřené odpovědi výrobního odvětví Společenství na dotazník. |

(70)

Během posuzovaného období vzrostl objem výroby výrobního odvětví Společenství o 11 %, takže do určité míry sledoval tendenci vývoje spotřeby Společenství. Pokles objemu výroby o 3 procentní body v roce 2002 se kryl s poklesem spotřeby PM na trhu Společenství.

Tabulka 6 –   Objem výroby

Objem výroby

2000

2001

2002

2003

Období šetření

Index

100

101

98

108

111

Meziroční tendence

1

–3

10

3

Zdroj: Ověřené odpovědi výrobního odvětví Společenství na dotazník.

| (71) | Výrobní kapacita výrobního odvětví Společenství se během posuzovaného období nejprve držela v letech 2000 až 2002 na stabilní úrovni a poté od roku 2002 do období šetření vzrostla o 3 %.
  Tabulka 7 –   Výrobní kapacita










  Výrobní kapacita | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Index | 100 | 100 | 100 | 103 | 103 |
| Meziroční tendence | | 0 | 0 | 3 | 0 |
| Zdroj: Ověřené odpovědi výrobního odvětví Společenství na dotazník. |

(71)

Výrobní kapacita výrobního odvětví Společenství se během posuzovaného období nejprve držela v letech 2000 až 2002 na stabilní úrovni a poté od roku 2002 do období šetření vzrostla o 3 %.

Tabulka 7 –   Výrobní kapacita

Výrobní kapacita

2000

2001

2002

2003

Období šetření

Index

100

100

100

103

103

Meziroční tendence

0

0

3

0

Zdroj: Ověřené odpovědi výrobního odvětví Společenství na dotazník.

| (72) | Využití výrobní kapacity sledovalo během posuzovaného období stejnou tendenci jako výroba a spotřeba Společenství. Využití kapacity pokleslo v období 2000–2002 o 2 %, ale po roce 2002 se zvýšilo, takže za posuzované období vzrostlo o 7 %.
  Tabulka 8 –   Využití kapacity










  Využití kapacity | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Index | 100 | 101 | 98 | 105 | 107 |
| Meziroční tendence | | 1 | –3 | 7 | 2 |
| Zdroj: Ověřené odpovědi výrobního odvětví Společenství na dotazník. |

(72)

Využití výrobní kapacity sledovalo během posuzovaného období stejnou tendenci jako výroba a spotřeba Společenství. Využití kapacity pokleslo v období 2000–2002 o 2 %, ale po roce 2002 se zvýšilo, takže za posuzované období vzrostlo o 7 %.

Tabulka 8 –   Využití kapacity

Využití kapacity

2000

2001

2002

2003

Období šetření

Index

100

101

98

105

107

Meziroční tendence

1

–3

7

2

Zdroj: Ověřené odpovědi výrobního odvětví Společenství na dotazník.

| (73) | Peněžní tok v průběhu posuzovaného období kolísal. Celkově se však udržel na stejné úrovni (– 1 %).
  Tabulka 9 –   Peněžní tok










  Peněžní tok | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Index | 100 | 127 | 103 | 127 | 99 |
| Meziroční tendence | | 27 | –25 | 25 | –28 |
| Zdroj: Ověřené odpovědi výrobního odvětví Společenství na dotazník. |

(73)

Peněžní tok v průběhu posuzovaného období kolísal. Celkově se však udržel na stejné úrovni (– 1 %).

Tabulka 9 –   Peněžní tok

Peněžní tok

2000

2001

2002

2003

Období šetření

Index

100

127

103

127

99

Meziroční tendence

27

–25

25

–28

Zdroj: Ověřené odpovědi výrobního odvětví Společenství na dotazník.

| (74) | Investice se během posuzovaného období snížily přibližně o 23 %. Přesto se však udržely na vysoké úrovni a v období šetření představovaly přibližně 10 % celkového obratu výrobního odvětví Společenství.
  Tabulka 10 –   Investice










  Investice | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Index | 100 | 141 | 79 | 59 | 77 |
| Meziroční tendence | | 41 | –62 | –20 | 18 |
| Zdroj: Ověřené odpovědi výrobního odvětví Společenství na dotazník. |

(74)

Investice se během posuzovaného období snížily přibližně o 23 %. Přesto se však udržely na vysoké úrovni a v období šetření představovaly přibližně 10 % celkového obratu výrobního odvětví Společenství.

Tabulka 10 –   Investice

Investice

2000

2001

2002

2003

Období šetření

Index

100

141

79

59

77

Meziroční tendence

41

–62

–20

18

Zdroj: Ověřené odpovědi výrobního odvětví Společenství na dotazník.

| (75) | Bylo zjištěno, že výrobní odvětví Společenství nemělo v průběhu posuzovaného období potíže se zvyšováním kapitálu. |
| --- | --- |

(75)

Bylo zjištěno, že výrobní odvětví Společenství nemělo v průběhu posuzovaného období potíže se zvyšováním kapitálu.

| (76) | Následující tabulka ukazuje, že v posuzovaném období výrazně vzrostla úroveň zásob o 88 %. V absolutních číslech však tento nárůst není významný. |
| --- | --- |

(76)

Následující tabulka ukazuje, že v posuzovaném období výrazně vzrostla úroveň zásob o 88 %. V absolutních číslech však tento nárůst není významný.

| (77) | Poměr objemu zásob k objemu produkce, který v roce 2000 činil 4 %, vzrostl v období šetření přibližně na 7 %.
  Tabulka 11 –   Zásoby










  Objemy zásob | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Index | 100 | 137 | 137 | 146 | 188 |
| Meziroční tendence | | 37 | 0 | 9 | 42 |
| Zdroj: Ověřené odpovědi výrobního odvětví Společenství na dotazník. |

(77)

Poměr objemu zásob k objemu produkce, který v roce 2000 činil 4 %, vzrostl v období šetření přibližně na 7 %.

Tabulka 11 –   Zásoby

Objemy zásob

2000

2001

2002

2003

Období šetření

Index

100

137

137

146

188

Meziroční tendence

37

0

9

42

Zdroj: Ověřené odpovědi výrobního odvětví Společenství na dotazník.

| (78) | Po nárůstu o 8 % v období 2000–2002 zaměstnanost v roce 2003 a v období šetření poklesla. Celkově za posuzované období poklesla o 4 %.
  Tabulka 12 –   Zaměstnanost










  Počet zaměstnanců | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Index | 100 | 106 | 108 | 104 | 96 |
| Meziroční tendence | | 6 | 2 | –4 | –8 |
| Zdroj: Ověřené odpovědi výrobního odvětví Společenství na dotazník. |

(78)

Po nárůstu o 8 % v období 2000–2002 zaměstnanost v roce 2003 a v období šetření poklesla. Celkově za posuzované období poklesla o 4 %.

Tabulka 12 –   Zaměstnanost

Počet zaměstnanců

2000

2001

2002

2003

Období šetření

Index

100

106

108

104

96

Meziroční tendence

6

2

–4

–8

Zdroj: Ověřené odpovědi výrobního odvětví Společenství na dotazník.

| (79) | V souvislosti s nárůstem objemu výroby a poklesu zaměstnanosti došlo během posuzovaného období ke zvýšení produktivity o 15 %.
  Tabulka 13 –   Produktivita










  Produktivita (v tunách na zaměstnance) | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Index | 100 | 96 | 91 | 104 | 115 |
| Meziroční tendence | | –4 | –5 | 13 | 11 |
| Zdroj: Ověřené odpovědi výrobního odvětví Společenství na dotazník. |

(79)

V souvislosti s nárůstem objemu výroby a poklesu zaměstnanosti došlo během posuzovaného období ke zvýšení produktivity o 15 %.

Tabulka 13 –   Produktivita

Produktivita (v tunách na zaměstnance)

2000

2001

2002

2003

Období šetření

Index

100

96

91

104

115

Meziroční tendence

–4

–5

13

11

Zdroj: Ověřené odpovědi výrobního odvětví Společenství na dotazník.

| (80) | Během posuzovaného období se postupně zvyšovaly pracovní náklady výrobního odvětví Společenství. Celkově došlo od roku 2000 do období šetření ke zvýšení o 32 %.
  Tabulka 14 –   Mzdy










  Mzdy | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Index | 100 | 106 | 111 | 118 | 132 |
| Meziroční tendence | | 6 | 5 | 7 | 14 |
| Zdroj: Ověřené odpovědi výrobního odvětví Společenství na dotazník. |

(80)

Během posuzovaného období se postupně zvyšovaly pracovní náklady výrobního odvětví Společenství. Celkově došlo od roku 2000 do období šetření ke zvýšení o 32 %.

Tabulka 14 –   Mzdy

Mzdy

2000

2001

2002

2003

Období šetření

Index

100

106

111

118

132

Meziroční tendence

6

5

7

14

Zdroj: Ověřené odpovědi výrobního odvětví Společenství na dotazník.

b)   Analýza faktorů týkajících se činnosti na volném trhu

| (81) | Objem prodeje výrobního odvětví Společenství odběratelům, kteří s ním nejsou ve spojení, na trhu Společenství poklesl v období 2000 až 2003 o 9 %, ale v průběhu období šetření se zvýšil, takže celkově během posuzovaného období vzrostl o 3 %.
  Tabulka 15 –   Objem prodeje výrobního odvětví Společenství stranám, které s ním nejsou ve spojení










  Objem prodeje výrobního odvětví Společenství stranám, které s ním nejsou ve spojení | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Index | 100 | 91 | 91 | 91 | 103 |
| Meziroční tendence | | –9 | 0 | 0 | 12 |
| Zdroj: Ověřené odpovědi výrobního odvětví Společenství na dotazník. |

(81)

Objem prodeje výrobního odvětví Společenství odběratelům, kteří s ním nejsou ve spojení, na trhu Společenství poklesl v období 2000 až 2003 o 9 %, ale v průběhu období šetření se zvýšil, takže celkově během posuzovaného období vzrostl o 3 %.

Tabulka 15 –   Objem prodeje výrobního odvětví Společenství stranám, které s ním nejsou ve spojení

Objem prodeje výrobního odvětví Společenství stranám, které s ním nejsou ve spojení

2000

2001

2002

2003

Období šetření

Index

100

91

91

91

103

Meziroční tendence

–9

0

0

12

Zdroj: Ověřené odpovědi výrobního odvětví Společenství na dotazník.

| (82) | Během posuzovaného období docházelo k postupnému zvyšování průměrných prodejních cen účtovaných na volném trhu PM výrobním odvětvím Společenství. Celkově došlo od roku 2000 do období šetření ke zvýšení o 25 %.
  Tabulka 16 –   Prodejní cena výrobního odvětví Společenství










  Prodejní cena výrobního odvětví Společenství | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Index | 100 | 112 | 117 | 119 | 125 |
| Meziroční tendence | | 12 | 5 | 2 | 6 |
| Zdroj: Ověřené odpovědi výrobního odvětví Společenství na dotazník. |

(82)

Během posuzovaného období docházelo k postupnému zvyšování průměrných prodejních cen účtovaných na volném trhu PM výrobním odvětvím Společenství. Celkově došlo od roku 2000 do období šetření ke zvýšení o 25 %.

Tabulka 16 –   Prodejní cena výrobního odvětví Společenství

Prodejní cena výrobního odvětví Společenství

2000

2001

2002

2003

Období šetření

Index

100

112

117

119

125

Meziroční tendence

12

5

2

6

Zdroj: Ověřené odpovědi výrobního odvětví Společenství na dotazník.

| (83) | Celkový podíl výrobního odvětví Společenství na trhu poklesl z 26 % v roce 2000 na 20 % v období šetření.
  Tabulka 17 –   Podíl výrobního odvětví Společenství na trhu










  Podíl výrobního odvětví Společenství na trhu | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Procento volného trhu | 26 % | 21 % | 23 % | 20 % | 20 % |
| Index | 100 | 80 | 90 | 77 | 78 |
| Meziroční tendence | | –20 | 10 | –13 | 1 |
| Zdroj: EUROSTAT a ověřené odpovědi výrobního odvětví Společenství na dotazník. |

(83)

Celkový podíl výrobního odvětví Společenství na trhu poklesl z 26 % v roce 2000 na 20 % v období šetření.

Tabulka 17 –   Podíl výrobního odvětví Společenství na trhu

Podíl výrobního odvětví Společenství na trhu

2000

2001

2002

2003

Období šetření

Procento volného trhu

26 %

21 %

23 %

20 %

20 %

Index

100

80

90

77

78

Meziroční tendence

–20

10

–13

1

Zdroj: EUROSTAT a ověřené odpovědi výrobního odvětví Společenství na dotazník.

| (84) | I když spotřeba Společenství vzrostla během posuzovaného období o 32 %, objem prodeje výrobního odvětví Společenství na volném trhu vzrostl pouze o 3 % a podíl výrobního odvětví Společenství na volném trhu se snížil o 6 %. Tendence růstu spotřeby Společenství tedy nebyla následována odpovídajícím nárůstem prodeje výrobního odvětví Společenství. |
| --- | --- |

(84)

I když spotřeba Společenství vzrostla během posuzovaného období o 32 %, objem prodeje výrobního odvětví Společenství na volném trhu vzrostl pouze o 3 % a podíl výrobního odvětví Společenství na volném trhu se snížil o 6 %. Tendence růstu spotřeby Společenství tedy nebyla následována odpovídajícím nárůstem prodeje výrobního odvětví Společenství.

| (85) | Během posuzovaného období se ziskovost vyjádřená procentem z čisté ceny prodeje stranám, které nejsou ve spojení, vyvíjela takto:
  Tabulka 18 –   Ziskovost










  Ziskovost | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Procento čisté prodejní ceny | –3,1 % | 0 % | 3,9 % | 8,4 % | 11,4 % |
| Zdroj: Ověřené odpovědi výrobního odvětví Společenství na dotazník. |

(85)

Během posuzovaného období se ziskovost vyjádřená procentem z čisté ceny prodeje stranám, které nejsou ve spojení, vyvíjela takto:

Tabulka 18 –   Ziskovost

Ziskovost

2000

2001

2002

2003

Období šetření

Procento čisté prodejní ceny

–3,1 %

0 %

3,9 %

8,4 %

11,4 %

Zdroj: Ověřené odpovědi výrobního odvětví Společenství na dotazník.

| (86) | Ziskovost výrobního odvětví Společenství sledovala stejnou tendenci jako prodejní ceny výrobního odvětví Společenství. Po ztrátě v roce 2000 a roce 2001 bez zisku i ztráty bylo výrobní odvětví Společenství v roce 2002 a dalších letech ziskové. Ziskovost se postupně zvyšovala z 3,9 % v roce 2002 na 11,4 % v období šetření. Tato tendence byla hlavně důsledkem příklonu k výrobě výrobků s vyšší přidanou hodnotou. Průměrný zisk výrobního odvětví Společenství v posuzovaném období činil 4,5 %. |
| --- | --- |

(86)

Ziskovost výrobního odvětví Společenství sledovala stejnou tendenci jako prodejní ceny výrobního odvětví Společenství. Po ztrátě v roce 2000 a roce 2001 bez zisku i ztráty bylo výrobní odvětví Společenství v roce 2002 a dalších letech ziskové. Ziskovost se postupně zvyšovala z 3,9 % v roce 2002 na 11,4 % v období šetření. Tato tendence byla hlavně důsledkem příklonu k výrobě výrobků s vyšší přidanou hodnotou. Průměrný zisk výrobního odvětví Společenství v posuzovaném období činil 4,5 %.

| (87) | Návratnost investic vyjádřená jako zisk/ztráta vztažený/á k čisté účetní hodnotě investic sledovala stejnou tendenci jako ziskovost.
  Tabulka 19 –   Návratnost investic










  Návratnost investic | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| % | –2,9 % | 0 % | 3,2 % | 7,8 % | 11,5 % |
| Index | – 100 | –1 | 114 | 275 | 403 |
| Meziroční tendence | | 99 | 115 | 161 | 128 |
| Zdroj: Ověřené odpovědi výrobního odvětví Společenství na dotazník. |

(87)

Návratnost investic vyjádřená jako zisk/ztráta vztažený/á k čisté účetní hodnotě investic sledovala stejnou tendenci jako ziskovost.

Tabulka 19 –   Návratnost investic

Návratnost investic

2000

2001

2002

2003

Období šetření

%

–2,9 %

0 %

3,2 %

7,8 %

11,5 %

Index

– 100

–1

114

275

403

Meziroční tendence

99

115

161

128

Zdroj: Ověřené odpovědi výrobního odvětví Společenství na dotazník.

4.   Účinky dalších faktorů

| (88) | Objem vývozu PM uskutečněného výrobním odvětvím Společenství během posuzovaného období kolísal. Celkově se však držel v období šetření na stejné úrovni jako v roce 2000 (nepatrné snížení o 1 %). Tento vývoz stále představoval přibližně 40 % celkového objemu výroby výrobního odvětví Společenství v období šetření.
  Tabulka 20 –   Objem vývozu výrobního odvětví Společenství










  Objem vývozu výrobního odvětví Společenství | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Index | 100 | 104 | 95 | 113 | 99 |
| Meziroční tendence | | 4 | –9 | 18 | –13 |
| Zdroj: Ověřené odpovědi výrobního odvětví Společenství na dotazník. |

(88)

Objem vývozu PM uskutečněného výrobním odvětvím Společenství během posuzovaného období kolísal. Celkově se však držel v období šetření na stejné úrovni jako v roce 2000 (nepatrné snížení o 1 %). Tento vývoz stále představoval přibližně 40 % celkového objemu výroby výrobního odvětví Společenství v období šetření.

Tabulka 20 –   Objem vývozu výrobního odvětví Společenství

Objem vývozu výrobního odvětví Společenství

2000

2001

2002

2003

Období šetření

Index

100

104

95

113

99

Meziroční tendence

4

–9

18

–13

Zdroj: Ověřené odpovědi výrobního odvětví Společenství na dotazník.

| (89) | Objemy dovozu PM do Společenství z jiných zemí než z ČLR se vyvíjely takto:
  Tabulka 21 –   Dovoz z jiných třetích zemí










  V tunách | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Austrálie | 49 032 | 66 582 | 42 599 | 68 090 | 63 043 |
| Severní Korea | 26 660 | 71 385 | 36 614 | 38 245 | 35 172 |
| Turecko | 43 625 | 40 463 | 33 446 | 22 625 | 42 763 |
| Brazílie | 31 831 | 25 916 | 25 872 | 25 610 | 39 017 |
| Rusko | 2 520 | 12 928 | 8 107 | 9 773 | 24 380 |
| Jižní Korea | 0 | 1 528 | 1 202 | 1 879 | 4 893 |
| Všechny ostatní | 10 376 | 139 240 | 129 401 | 136 807 | 149 284 |
| Třetí země celkem | 164 044 | 358 042 | 277 240 | 303 027 | 358 552 |
| Index | 100 | 218 | 169 | 185 | 219 |
| Meziroční tendence | | 118 | –49 | 16 | 34 |
| Zdroj: EUROSTAT a údaje o trhu poskytnuté žádajícími výrobci. |

(89)

Objemy dovozu PM do Společenství z jiných zemí než z ČLR se vyvíjely takto:

Tabulka 21 –   Dovoz z jiných třetích zemí

V tunách

2000

2001

2002

2003

Období šetření

Austrálie

49 032

66 582

42 599

68 090

63 043

Severní Korea

26 660

71 385

36 614

38 245

35 172

Turecko

43 625

40 463

33 446

22 625

42 763

Brazílie

31 831

25 916

25 872

25 610

39 017

Rusko

2 520

12 928

8 107

9 773

24 380

Jižní Korea

0

1 528

1 202

1 879

4 893

Všechny ostatní

10 376

139 240

129 401

136 807

149 284

Třetí země celkem

164 044

358 042

277 240

303 027

358 552

Index

100

218

169

185

219

Meziroční tendence

118

–49

16

34

Zdroj: EUROSTAT a údaje o trhu poskytnuté žádajícími výrobci.

| (90) | Celkový objem dovozu PM z jiných třetích zemí než z ČLR se během posuzovaného období více než zdvojnásobil: vzrostl z 164 044 tun v roce 2000 na 358 552 tun v období šetření. Hlavními vývozci do Společenství byly Austrálie, Severní Korea, Turecko, Brazílie, Rusko a Jižní Korea. |
| --- | --- |

(90)

Celkový objem dovozu PM z jiných třetích zemí než z ČLR se během posuzovaného období více než zdvojnásobil: vzrostl z 164 044 tun v roce 2000 na 358 552 tun v období šetření. Hlavními vývozci do Společenství byly Austrálie, Severní Korea, Turecko, Brazílie, Rusko a Jižní Korea.

| (91) | Podíl dovozu z jiných třetích zemí než z ČLR na trhu vzrostl během posuzovaného období o 15,6 % a představoval 39,3 %.
  Tabulka 22 –   Podíl dovozu z jiných třetích zemí na trhu










  Podíl dovozu z jiných třetích zemí na trhu | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Procento volného trhu | 23,7 % | 45,2 % | 39,5 % | 37,1 % | 39,3 % |
| Index | 100 | 191 | 167 | 157 | 166 |
| Meziroční tendence | | 91 | –24 | –10 | 9 |
| Zdroj: EUROSTAT a údaje o trhu poskytnuté žádajícími výrobci. |

(91)

Podíl dovozu z jiných třetích zemí než z ČLR na trhu vzrostl během posuzovaného období o 15,6 % a představoval 39,3 %.

Tabulka 22 –   Podíl dovozu z jiných třetích zemí na trhu

Podíl dovozu z jiných třetích zemí na trhu

2000

2001

2002

2003

Období šetření

Procento volného trhu

23,7 %

45,2 %

39,5 %

37,1 %

39,3 %

Index

100

191

167

157

166

Meziroční tendence

91

–24

–10

9

Zdroj: EUROSTAT a údaje o trhu poskytnuté žádajícími výrobci.

| (92) | Průměrné dovozní ceny z jiných třetích zemí byly během období šetření s výjimkou dovozních cen ze Severní Koreje, Ruska a Jižní Koreje vyšší než ceny výrobního odvětví Společenství. Je třeba poznamenat, že dovoz dotčeného výrobku z těchto tří zemí představoval během posuzovaného období pouhých 8,9 % všeho dovozu do Společenství a na trhu Společenství zaujímal dohromady podíl 7,1 %, zatímco podíl ČLR na trhu činil 40 %.
  Tabulka 23 –   Dovoz do Společenství z jiných třetích zemí – ceny










  Dovoz do Společenství z jiných třetích zemí (EUR) | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Austrálie | 235 | 228 | 225 | 213 | 183 |
| Severní Korea | 111 | 128 | 128 | 109 | 128 |
| Turecko | 164 | 181 | 184 | 160 | 169 |
| Brazílie | 182 | 180 | 200 | 201 | 188 |
| Rusko | 122 | 132 | 133 | 119 | 114 |
| Jižní Korea | N/A | 139 | 154 | 126 | 132 |
| Ostatní | 178 | 223 | 186 | 196 | 229 |
| Zdroj: EUROSTAT. |

(92)

Průměrné dovozní ceny z jiných třetích zemí byly během období šetření s výjimkou dovozních cen ze Severní Koreje, Ruska a Jižní Koreje vyšší než ceny výrobního odvětví Společenství. Je třeba poznamenat, že dovoz dotčeného výrobku z těchto tří zemí představoval během posuzovaného období pouhých 8,9 % všeho dovozu do Společenství a na trhu Společenství zaujímal dohromady podíl 7,1 %, zatímco podíl ČLR na trhu činil 40 %.

Tabulka 23 –   Dovoz do Společenství z jiných třetích zemí – ceny

Dovoz do Společenství z jiných třetích zemí (EUR)

2000

2001

2002

2003

Období šetření

Austrálie

235

228

225

213

183

Severní Korea

111

128

128

109

128

Turecko

164

181

184

160

169

Brazílie

182

180

200

201

188

Rusko

122

132

133

119

114

Jižní Korea

N/A

139

154

126

132

Ostatní

178

223

186

196

229

Zdroj: EUROSTAT.

| (93) | Na základě výše uvedeného se má za to, že dovoz dotčeného výrobku z jiných třetích zemí neměl během posuzovaného období podstatný vliv na hospodářskou situaci výrobního odvětví Společenství. |
| --- | --- |

(93)

Na základě výše uvedeného se má za to, že dovoz dotčeného výrobku z jiných třetích zemí neměl během posuzovaného období podstatný vliv na hospodářskou situaci výrobního odvětví Společenství.

5.   Závěry ohledně situace výrobního odvětví Společenství

| (94) | Platná opatření vedla k částečnému zotavení výrobního odvětví Společenství od roku 2000. Souběžně se zvýšením celkové spotřeby Společenství se výrobnímu odvětví Společenství podařilo zvýšit objem prodeje a ceny. Ekonomické faktory jako výroba, výrobní kapacita a využití kapacity, ziskovost, návratnost investic a produktivita také vykázaly pozitivní vývoj. Tyto ukazatele dokazují, že snaha výrobního odvětví Společenství zlepšit svou konkurenceschopnost byla částečně úspěšná: prodej výrobního odvětví Společenství byl ve Společenství od roku 2002 ziskový. |
| --- | --- |

(94)

Platná opatření vedla k částečnému zotavení výrobního odvětví Společenství od roku 2000. Souběžně se zvýšením celkové spotřeby Společenství se výrobnímu odvětví Společenství podařilo zvýšit objem prodeje a ceny. Ekonomické faktory jako výroba, výrobní kapacita a využití kapacity, ziskovost, návratnost investic a produktivita také vykázaly pozitivní vývoj. Tyto ukazatele dokazují, že snaha výrobního odvětví Společenství zlepšit svou konkurenceschopnost byla částečně úspěšná: prodej výrobního odvětví Společenství byl ve Společenství od roku 2002 ziskový.

| (95) | Na druhou stranu jiné ukazatele vykázaly nepříznivý vývoj: podíl výrobního odvětví Společenství na volném trhu a investice se snížily, zatímco zásoby, jednotkové výrobní náklady a pracovní náklady vzrostly. I přesto však lze učinit závěr, že celkově se situace výrobního odvětví Společenství během posuzovaného období podstatně zlepšila, přestože zotavení je pouze částečné. Toto zotavení výrobního odvětví Společenství zůstává zranitelné, mimo jiné v důsledku zvyšujícího se cenového tlaku vyvolávaného dumpingovým dovozem z ČLR. |
| --- | --- |

(95)

Na druhou stranu jiné ukazatele vykázaly nepříznivý vývoj: podíl výrobního odvětví Společenství na volném trhu a investice se snížily, zatímco zásoby, jednotkové výrobní náklady a pracovní náklady vzrostly. I přesto však lze učinit závěr, že celkově se situace výrobního odvětví Společenství během posuzovaného období podstatně zlepšila, přestože zotavení je pouze částečné. Toto zotavení výrobního odvětví Společenství zůstává zranitelné, mimo jiné v důsledku zvyšujícího se cenového tlaku vyvolávaného dumpingovým dovozem z ČLR.

| (96) | Vzhledem k náznakům zotavení výrobního odvětví Společenství nebylo možno dokázat přetrvávání újmy způsobované dumpingovým dovozem. Proto bylo zkoumáno, zda by se újma vyskytla znovu, kdyby byla opatření zrušena. |
| --- | --- |

(96)

Vzhledem k náznakům zotavení výrobního odvětví Společenství nebylo možno dokázat přetrvávání újmy způsobované dumpingovým dovozem. Proto bylo zkoumáno, zda by se újma vyskytla znovu, kdyby byla opatření zrušena.

G.   PRAVDĚPODOBNOST OBNOVENÍ ÚJMY

| (97) | Vzhledem k pravděpodobnému vlivu pozbytí platnosti platných opatření na situaci výrobního odvětví Společenství byla zvážena řada faktorů v souladu s prvky shrnutými ve výše uvedených bodech. |
| --- | --- |

(97)

Vzhledem k pravděpodobnému vlivu pozbytí platnosti platných opatření na situaci výrobního odvětví Společenství byla zvážena řada faktorů v souladu s prvky shrnutými ve výše uvedených bodech.

| (98) | Srovnání mezi dovozem z ČLR a jiných třetích zemí do Společenství ukázalo významné rozdíly v cenách. Dovozní ceny z jiných třetích zemí s výjimkou Ruska, Severní Koreje a Jižní Koreje byly v průběhu posuzovaného období vyšší než prodejní ceny výrobního odvětví Společenství, zatímco průměrná cena dumpingového dovozu z Číny poklesla o 10 %. |
| --- | --- |

(98)

Srovnání mezi dovozem z ČLR a jiných třetích zemí do Společenství ukázalo významné rozdíly v cenách. Dovozní ceny z jiných třetích zemí s výjimkou Ruska, Severní Koreje a Jižní Koreje byly v průběhu posuzovaného období vyšší než prodejní ceny výrobního odvětví Společenství, zatímco průměrná cena dumpingového dovozu z Číny poklesla o 10 %.

| (99) | Pokud jde o poměrně nízké dovozní ceny z Ruska, Severní Koreje a Jižní Koreje, průměrné vývozní ceny z těchto zemí do ES poklesly méně než ceny čínského vývozu do ES. Navíc byly objemy dovážené z těchto zemí v porovnání s objemy dovozu z Číny stále velice nízké. Souhrnný podíl Ruska, Severní Koreje a Jižní Koreje na trhu činil v období šetření 7,1 %, což je méně než pětina podílu ČLR na trhu. Vliv dovozu z ČLR na hospodářskou situaci trhu Společenství s PM proto v průběhu období šetření nesporně převažoval nad vlivem dovozu z Ruska, Severní Koreje a Jižní Koreje a nic nenasvědčuje tomu, že by v budoucnu mělo dojít ke změně těchto okolností. |
| --- | --- |

(99)

Pokud jde o poměrně nízké dovozní ceny z Ruska, Severní Koreje a Jižní Koreje, průměrné vývozní ceny z těchto zemí do ES poklesly méně než ceny čínského vývozu do ES. Navíc byly objemy dovážené z těchto zemí v porovnání s objemy dovozu z Číny stále velice nízké. Souhrnný podíl Ruska, Severní Koreje a Jižní Koreje na trhu činil v období šetření 7,1 %, což je méně než pětina podílu ČLR na trhu. Vliv dovozu z ČLR na hospodářskou situaci trhu Společenství s PM proto v průběhu období šetření nesporně převažoval nad vlivem dovozu z Ruska, Severní Koreje a Jižní Koreje a nic nenasvědčuje tomu, že by v budoucnu mělo dojít ke změně těchto okolností.

| (100) | Jak již bylo popsáno podrobněji ve 45. až 50. bodě odůvodnění, pokud by antidumpingová opatření pozbyla platnosti, je pravděpodobné, že by vzrostl objem dumpingového dovozu dotčeného výrobku z ČLR a snížily by se ceny z těchto důvodů:






  — | ČLR má podstatné volné výrobní kapacity a největší zásoby magnezitové rudy na světě, |
| --- | --- | --- |

(100)

Jak již bylo popsáno podrobněji ve 45. až 50. bodě odůvodnění, pokud by antidumpingová opatření pozbyla platnosti, je pravděpodobné, že by vzrostl objem dumpingového dovozu dotčeného výrobku z ČLR a snížily by se ceny z těchto důvodů:

—

ČLR má podstatné volné výrobní kapacity a největší zásoby magnezitové rudy na světě,

| — | tendence cen a objemů během posuzovaného období nasvědčují tomu, že pravděpodobně v budoucnosti dojde k dalšímu poklesu cen a nárůstu objemů, |
| --- | --- |

—

tendence cen a objemů během posuzovaného období nasvědčují tomu, že pravděpodobně v budoucnosti dojde k dalšímu poklesu cen a nárůstu objemů,

| — | ceny, které by mohli čínští vývozci zavést v případě neexistence antidumpingových opatření, jsou velmi nízké, uvážíme-li, že zahrnují poplatek za vývozní licenci, |
| --- | --- |

—

ceny, které by mohli čínští vývozci zavést v případě neexistence antidumpingových opatření, jsou velmi nízké, uvážíme-li, že zahrnují poplatek za vývozní licenci,

| — | trh Společenství je atraktivní co do objemu, a protože není pravděpodobné, že by se daly podstatně zvýšit vývoz do třetích zemí, čínští vývozci by se nejspíše, pokud by antidumpingová opatření pozbyla platnosti, snažili zvýšit svůj podíl na trhu v ES dalším snížením své vývozní ceny. |
| --- | --- |

—

trh Společenství je atraktivní co do objemu, a protože není pravděpodobné, že by se daly podstatně zvýšit vývoz do třetích zemí, čínští vývozci by se nejspíše, pokud by antidumpingová opatření pozbyla platnosti, snažili zvýšit svůj podíl na trhu v ES dalším snížením své vývozní ceny.

| (101) | Lze učinit závěr, že značný objem dovozu z Číny za nízké a snižující se ceny vyvíjel rostoucí tlak na trh Společenství s PM, který by se se vší pravděpodobností dále stupňoval, pokud antidumpingová opatření pozbyla platnosti, neboť dovozní ceny z ČLR by pravděpodobně dále klesly a objem vývozu vzrostl. Příliv dovozů z ČLR by velmi pravděpodobně vedl k dalšímu snížení podílu výrobního odvětví Společenství na trhu a vzhledem k souběžnému vývoji prodejních cen a ziskovosti výrobního odvětví Společenství během posuzovaného období by zvýšený tlak na ceny téměř jistě vedl ke snížení zisku výrobního odvětví Společenství. Ostatní ukazatele by se s největší pravděpodobností vyvíjely také nepříznivě, pokud by výrobní odvětví Společenství přicházelo o odbyt a potýkalo se s klesajícími cenami. |
| --- | --- |

(101)

Lze učinit závěr, že značný objem dovozu z Číny za nízké a snižující se ceny vyvíjel rostoucí tlak na trh Společenství s PM, který by se se vší pravděpodobností dále stupňoval, pokud antidumpingová opatření pozbyla platnosti, neboť dovozní ceny z ČLR by pravděpodobně dále klesly a objem vývozu vzrostl. Příliv dovozů z ČLR by velmi pravděpodobně vedl k dalšímu snížení podílu výrobního odvětví Společenství na trhu a vzhledem k souběžnému vývoji prodejních cen a ziskovosti výrobního odvětví Společenství během posuzovaného období by zvýšený tlak na ceny téměř jistě vedl ke snížení zisku výrobního odvětví Společenství. Ostatní ukazatele by se s největší pravděpodobností vyvíjely také nepříznivě, pokud by výrobní odvětví Společenství přicházelo o odbyt a potýkalo se s klesajícími cenami.

| (102) | Kromě toho se nezdá, že by újmu výrobnímu odvětví Společenství mohly způsobovat jiné faktory. Dovoz z jiných zemí byl uskutečněn buď za ceny vyšší než z ČLR, nebo byly jeho objemy mnohem menší, a nic nenasvědčuje tomu, že by v budoucnosti mělo dojít ke změně těchto okolností. |
| --- | --- |

(102)

Kromě toho se nezdá, že by újmu výrobnímu odvětví Společenství mohly způsobovat jiné faktory. Dovoz z jiných zemí byl uskutečněn buď za ceny vyšší než z ČLR, nebo byly jeho objemy mnohem menší, a nic nenasvědčuje tomu, že by v budoucnosti mělo dojít ke změně těchto okolností.

| (103) | Na základě výše uvedeného se vyslovuje závěr, že zrušení opatření by se vší pravděpodobností vedlo k obnovení újmy výrobnímu odvětví Společenství způsobené dumpingovým dovozem. |
| --- | --- |

(103)

Na základě výše uvedeného se vyslovuje závěr, že zrušení opatření by se vší pravděpodobností vedlo k obnovení újmy výrobnímu odvětví Společenství způsobené dumpingovým dovozem.

H.   ZÁJEM SPOLEČENSTVÍ

1.   Úvod

| (104) | V souladu s článkem 21 základního nařízení bylo zkoumáno, zda by prodloužení platných antidumpingových opatření bylo proti zájmu Společenství jako celku. Stanovení zájmu Společenství se opíralo o zhodnocení všech různých předmětných zájmů, tj. zájmů výrobního odvětví Společenství, dovozců a obchodníků a dále uživatelů dotčeného výrobku. |
| --- | --- |

(104)

V souladu s článkem 21 základního nařízení bylo zkoumáno, zda by prodloužení platných antidumpingových opatření bylo proti zájmu Společenství jako celku. Stanovení zájmu Společenství se opíralo o zhodnocení všech různých předmětných zájmů, tj. zájmů výrobního odvětví Společenství, dovozců a obchodníků a dále uživatelů dotčeného výrobku.

| (105) | Za účelem zhodnocení pravděpodobného vlivu zachování nebo zrušení opatření si Komise vyžádala informace od všech výše uvedených zúčastněných stran. Zaslala dotazníky osmnácti dovozcům a sedmnácti uživatelům dotčeného výrobku. Na dotazník neodpověděl žádný dovozce, ačkoli dva učinili písemná prohlášení. Pokud jde o uživatele, dotazník částečně zodpověděl jeden z nich. |
| --- | --- |

(105)

Za účelem zhodnocení pravděpodobného vlivu zachování nebo zrušení opatření si Komise vyžádala informace od všech výše uvedených zúčastněných stran. Zaslala dotazníky osmnácti dovozcům a sedmnácti uživatelům dotčeného výrobku. Na dotazník neodpověděl žádný dovozce, ačkoli dva učinili písemná prohlášení. Pokud jde o uživatele, dotazník částečně zodpověděl jeden z nich.

| (106) | Je vhodné připomenout, že při předchozím šetření bylo stanoveno, že zavedení opatření není proti zájmu Společenství. Navíc je třeba zdůraznit, že toto šetření je druhým přezkumem před pozbytím platnosti, tedy analýzou situace, ve které jsou antidumpingová opatření již v platnosti. Proto by načasování a povaha tohoto šetření měly umožnit zhodnocení jakéhokoli nepatřičného nepříznivého dopadu, který tato antidumpingová opatření mohla mít na dotčené strany v minulosti. |
| --- | --- |

(106)

Je vhodné připomenout, že při předchozím šetření bylo stanoveno, že zavedení opatření není proti zájmu Společenství. Navíc je třeba zdůraznit, že toto šetření je druhým přezkumem před pozbytím platnosti, tedy analýzou situace, ve které jsou antidumpingová opatření již v platnosti. Proto by načasování a povaha tohoto šetření měly umožnit zhodnocení jakéhokoli nepatřičného nepříznivého dopadu, který tato antidumpingová opatření mohla mít na dotčené strany v minulosti.

| (107) | Na tomto základě bylo zkoumáno, zda navzdory závěrům o přetrvání dumpingu a pravděpodobnosti obnovení újmy existují přesvědčivé důvody, jež by vedly k závěru, že v daném konkrétním případě není v zájmu Společenství opatření zachovat. |
| --- | --- |

(107)

Na tomto základě bylo zkoumáno, zda navzdory závěrům o přetrvání dumpingu a pravděpodobnosti obnovení újmy existují přesvědčivé důvody, jež by vedly k závěru, že v daném konkrétním případě není v zájmu Společenství opatření zachovat.

2.   Zájmy výrobního odvětví Společenství

| (108) | Připomíná se, že bylo zjištěno, že bez zachování antidumpingových opatření existuje pravděpodobnost přetrvávání dumpingu s vysokým a stále se zvyšujícím dumpingovým rozpětím, jenž by vedl ke zhoršení situace výrobního odvětví Společenství, které stále není stabilizované a plně zotavené. Na druhou stranu zachování opatření by mělo pomoci výrobnímu odvětví Společenství zcela se zotavit a předejít další újmě. Snahy výrobního odvětví Společenství o zhospodárnění výroby a zlepšení své konkurenceschopnosti a též ziskovost výrobního odvětví Společenství v posledních třech letech posuzovaného období navíc ukazují, že výrobní odvětví Společenství je životaschopné a konkurenceschopné. |
| --- | --- |

(108)

Připomíná se, že bylo zjištěno, že bez zachování antidumpingových opatření existuje pravděpodobnost přetrvávání dumpingu s vysokým a stále se zvyšujícím dumpingovým rozpětím, jenž by vedl ke zhoršení situace výrobního odvětví Společenství, které stále není stabilizované a plně zotavené. Na druhou stranu zachování opatření by mělo pomoci výrobnímu odvětví Společenství zcela se zotavit a předejít další újmě. Snahy výrobního odvětví Společenství o zhospodárnění výroby a zlepšení své konkurenceschopnosti a též ziskovost výrobního odvětví Společenství v posledních třech letech posuzovaného období navíc ukazují, že výrobní odvětví Společenství je životaschopné a konkurenceschopné.

| (109) | S ohledem na výše uvedené se jeví prodloužení platných opatření jako nezbytné, aby se předešlo nepříznivým účinkům dumpingového dovozu, které by mohly ohrozit proces obnovy výrobního odvětví Společenství a v konečném důsledku i celou jeho existenci, a tím i mnoho pracovních míst. Je třeba také uvážit, že zánik výrobního odvětví Společenství by měl negativní dopad i na navazující odvětví, pro něž by se výrazně snížila možnost výběru dodavatelů. |
| --- | --- |

(109)

S ohledem na výše uvedené se jeví prodloužení platných opatření jako nezbytné, aby se předešlo nepříznivým účinkům dumpingového dovozu, které by mohly ohrozit proces obnovy výrobního odvětví Společenství a v konečném důsledku i celou jeho existenci, a tím i mnoho pracovních míst. Je třeba také uvážit, že zánik výrobního odvětví Společenství by měl negativní dopad i na navazující odvětví, pro něž by se výrazně snížila možnost výběru dodavatelů.

3.   Zájmy dovozců

| (110) | Jak již bylo uvedeno, na dotazník zaslaný Komisí neodpověděl žádný dovozce, který není ve spojení. Tato nízká odezva svědčí sama o sobě o tom, že hospodářská situace tohoto odvětví nebyla opatřeními příliš negativně dotčena. To potvrzuje i skutečnost, že dovozci i nadále obchodovali s dotčeným výrobkem v podstatných množstvích, a v posuzovaném období dokonce zvýšili objem dovozu. |
| --- | --- |

(110)

Jak již bylo uvedeno, na dotazník zaslaný Komisí neodpověděl žádný dovozce, který není ve spojení. Tato nízká odezva svědčí sama o sobě o tom, že hospodářská situace tohoto odvětví nebyla opatřeními příliš negativně dotčena. To potvrzuje i skutečnost, že dovozci i nadále obchodovali s dotčeným výrobkem v podstatných množstvích, a v posuzovaném období dokonce zvýšili objem dovozu.

| (111) | Byl tedy vyvozen závěr, že hospodářská situace dovozců dotčeného výrobku nebyla zavedením antidumpingových opatření, jež jsou v současné době v platnosti, významně nepříznivě ovlivněna. Ze stejného důvodu je také nepravděpodobné, že by zachování opatření způsobilo zhoršení jejich hospodářské situace v budoucnu. |
| --- | --- |

(111)

Byl tedy vyvozen závěr, že hospodářská situace dovozců dotčeného výrobku nebyla zavedením antidumpingových opatření, jež jsou v současné době v platnosti, významně nepříznivě ovlivněna. Ze stejného důvodu je také nepravděpodobné, že by zachování opatření způsobilo zhoršení jejich hospodářské situace v budoucnu.

4.   Zájmy uživatelů

| (112) | Uživateli dotčeného výrobku, tedy navazujícím odvětví, jsou zejména výrobci žáruvzdorných výrobků. Jak již bylo uvedeno, ze sedmnácti uživatelů, kterým útvary Komise zaslaly dotazník, odpověděl pouze jeden, a to pouze částečně. Tak jako v případě dovozců svědčí tato nízká odezva sama o sobě o tom, že hospodářská situace v tomto odvětví nebyla opatřeními příliš negativně dotčena. I když jediná spolupracující společnost představuje navazující odvětví pouze v omezené míře, neboť v období šetření zakoupila méně než 5 % celkového objemu PM dovezené z ČLR, byl zhodnocen vliv platných opatření na její situaci. |
| --- | --- |

(112)

Uživateli dotčeného výrobku, tedy navazujícím odvětví, jsou zejména výrobci žáruvzdorných výrobků. Jak již bylo uvedeno, ze sedmnácti uživatelů, kterým útvary Komise zaslaly dotazník, odpověděl pouze jeden, a to pouze částečně. Tak jako v případě dovozců svědčí tato nízká odezva sama o sobě o tom, že hospodářská situace v tomto odvětví nebyla opatřeními příliš negativně dotčena. I když jediná spolupracující společnost představuje navazující odvětví pouze v omezené míře, neboť v období šetření zakoupila méně než 5 % celkového objemu PM dovezené z ČLR, byl zhodnocen vliv platných opatření na její situaci.

| (113) | V tomto ohledu šetření potvrdilo, že spolupracující uživatel pokračoval v dovozu PM z ČLR i přes platná opatření. Tato opatření tedy nenutila výrobce žáruvzdorných výrobků, aby se obrátili k jiným zásobovacím zdrojům. I když PM představuje nezanedbatelnou, byť malou, část nákladů na žáruvzdorné výrobky, dovozní ceny z Číny byly stále poměrně nízké, a dokonce se v průběhu posuzovaného období v průměru snížily. Proto lze vyvodit závěr, že antidumpingová opatření neměla významný nepříznivý vliv na nákladovou situaci a ziskovost uživatelů dotčeného výrobku. |
| --- | --- |

(113)

V tomto ohledu šetření potvrdilo, že spolupracující uživatel pokračoval v dovozu PM z ČLR i přes platná opatření. Tato opatření tedy nenutila výrobce žáruvzdorných výrobků, aby se obrátili k jiným zásobovacím zdrojům. I když PM představuje nezanedbatelnou, byť malou, část nákladů na žáruvzdorné výrobky, dovozní ceny z Číny byly stále poměrně nízké, a dokonce se v průběhu posuzovaného období v průměru snížily. Proto lze vyvodit závěr, že antidumpingová opatření neměla významný nepříznivý vliv na nákladovou situaci a ziskovost uživatelů dotčeného výrobku.

| (114) | Spolupracující uživatel uvedl, že ačkoli v krátkodobém horizontu nebude mít zachování antidumpingových opatření podstatný vliv na jeho situaci, ve střednědobém nebo dlouhodobém horizontu by mohlo vést k tomu, že se začne stále více žáruvzdorných výrobků vyrábět mimo ES a dovážet do ES namísto suroviny, tj. PM. |
| --- | --- |

(114)

Spolupracující uživatel uvedl, že ačkoli v krátkodobém horizontu nebude mít zachování antidumpingových opatření podstatný vliv na jeho situaci, ve střednědobém nebo dlouhodobém horizontu by mohlo vést k tomu, že se začne stále více žáruvzdorných výrobků vyrábět mimo ES a dovážet do ES namísto suroviny, tj. PM.

| (115) | V tomto ohledu je třeba připomenout, že, jak bylo ukázáno výše, platná antidumpingová opatření nezpůsobila uzavření trhu Společenství dovozu PM, ale spíše překonala nekalé obchodní praktiky a v určité míře napravila důsledky narušení obchodu vzniklého dumpingovým dovozem. Zajištění rovných podmínek pro výrobní odvětví Společenství v oblasti PM zároveň zaručuje vysoký stupeň hospodářské soutěže mezi jednotlivými dodavateli PM, včetně čínských vývozců PM, na trhu ES. |
| --- | --- |

(115)

V tomto ohledu je třeba připomenout, že, jak bylo ukázáno výše, platná antidumpingová opatření nezpůsobila uzavření trhu Společenství dovozu PM, ale spíše překonala nekalé obchodní praktiky a v určité míře napravila důsledky narušení obchodu vzniklého dumpingovým dovozem. Zajištění rovných podmínek pro výrobní odvětví Společenství v oblasti PM zároveň zaručuje vysoký stupeň hospodářské soutěže mezi jednotlivými dodavateli PM, včetně čínských vývozců PM, na trhu ES.

| (116) | Mimo to bylo zjištěno, že ČLR vyváží PM na některé další významné trhy, včetně USA, za vyšší ceny než do Společenství. Zdá se tedy, že opatření nezvýšila dovozní ceny do Společenství nad úroveň dovozních cen do jiných třetích zemí. Tvrzení, že by zachování antidumpingových opatření poškodilo konkurenceschopnost na jiných trzích, proto bylo zamítnuto. |
| --- | --- |

(116)

Mimo to bylo zjištěno, že ČLR vyváží PM na některé další významné trhy, včetně USA, za vyšší ceny než do Společenství. Zdá se tedy, že opatření nezvýšila dovozní ceny do Společenství nad úroveň dovozních cen do jiných třetích zemí. Tvrzení, že by zachování antidumpingových opatření poškodilo konkurenceschopnost na jiných trzích, proto bylo zamítnuto.

| (117) | Z těchto důvodů byl vyvozen závěr, že by zachování opatření na stejné úrovni nezpůsobilo zhoršení situace uživatelů. |
| --- | --- |

(117)

Z těchto důvodů byl vyvozen závěr, že by zachování opatření na stejné úrovni nezpůsobilo zhoršení situace uživatelů.

5.   Závěry ohledně zájmu Společenství

| (118) | Šetření ukázalo, že platná antidumpingová opatření umožnila částečné zotavení výrobního odvětví Společenství. Zrušení opatření by ohrozilo proces obnovy výrobního odvětví Společenství a mohlo by vést i k jeho zániku. Proto je zachování opatření v zájmu výrobního odvětví Společenství. |
| --- | --- |

(118)

Šetření ukázalo, že platná antidumpingová opatření umožnila částečné zotavení výrobního odvětví Společenství. Zrušení opatření by ohrozilo proces obnovy výrobního odvětví Společenství a mohlo by vést i k jeho zániku. Proto je zachování opatření v zájmu výrobního odvětví Společenství.

| (119) | Navíc se zdá, že platná opatření neměla v minulosti významný negativní vliv na hospodářskou situaci uživatelů a dovozců. Z informací shromážděných v průběhu tohoto šetření vyplývá, že zvýšení cen pro uživatele, které by mohlo případně vyplynout ze zavedení antidumpingových opatření, by nebylo neúměrné vzhledem k užitku, který by mohlo mít výrobní odvětví Společenství z odstranění narušení obchodu způsobeného dumpingovým dovozem, a k užitku, který by měli uživatelé ze zachování hospodářské soutěže mezi jednotlivými dodavateli PM na trhu Společenství. Byl proto vyvozen závěr, že není žádný závažný důvod k tomu, aby platnost antidumpingových opatření nebyla v současnosti prodloužena. |
| --- | --- |

(119)

Navíc se zdá, že platná opatření neměla v minulosti významný negativní vliv na hospodářskou situaci uživatelů a dovozců. Z informací shromážděných v průběhu tohoto šetření vyplývá, že zvýšení cen pro uživatele, které by mohlo případně vyplynout ze zavedení antidumpingových opatření, by nebylo neúměrné vzhledem k užitku, který by mohlo mít výrobní odvětví Společenství z odstranění narušení obchodu způsobeného dumpingovým dovozem, a k užitku, který by měli uživatelé ze zachování hospodářské soutěže mezi jednotlivými dodavateli PM na trhu Společenství. Byl proto vyvozen závěr, že není žádný závažný důvod k tomu, aby platnost antidumpingových opatření nebyla v současnosti prodloužena.

I.   ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ

| (120) | Všechny zúčastněné strany byly informovány o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě je doporučeno zachování platných opatření. Byla jim poskytnuta lhůta, ve které mohly vyjádřit své připomínky ke sděleným informacím. Nebyly obdrženy žádné připomínky, které by mohly vést ke změně výše uvedených závěrů. |
| --- | --- |

(120)

Všechny zúčastněné strany byly informovány o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě je doporučeno zachování platných opatření. Byla jim poskytnuta lhůta, ve které mohly vyjádřit své připomínky ke sděleným informacím. Nebyly obdrženy žádné připomínky, které by mohly vést ke změně výše uvedených závěrů.

| (121) | Z výše uvedeného vyplývá, že by v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení měla být proměnlivá antidumpingová opatření spojená s minimální cenou 120 EUR za tunu dovozu PM z ČLR, která byla zavedena nařízením (ES) č. 360/2000, zachována, |
| --- | --- |

(121)

Z výše uvedeného vyplývá, že by v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení měla být proměnlivá antidumpingová opatření spojená s minimální cenou 120 EUR za tunu dovozu PM z ČLR, která byla zavedena nařízením (ES) č. 360/2000, zachována,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

1.   Ukládá se konečné antidumpingové clo z dovozu přepálené magnézie kódu KN 2519 90 30 pocházející z Čínské lidové republiky.

2.   Výše cla je:

| a) | rovna rozdílu mezi minimální dovozní cenou 120 EUR za tunu a čistou cenou s dodáním na hranice Společenství před proclením ve všech případech, kdy je tato cena






  — | nižší než minimální dovozní cena a |
| --- | --- | --- |

a)

rovna rozdílu mezi minimální dovozní cenou 120 EUR za tunu a čistou cenou s dodáním na hranice Společenství před proclením ve všech případech, kdy je tato cena

—

nižší než minimální dovozní cena a

| — | stanovena na základě faktury vystavené vývozcem nacházejícím se v Čínské lidové republice přímo odběrateli ve Společenství, který s ním není ve spojení (doplňkový kód TARIC A439); |
| --- | --- |

—

stanovena na základě faktury vystavené vývozcem nacházejícím se v Čínské lidové republice přímo odběrateli ve Společenství, který s ním není ve spojení (doplňkový kód TARIC A439);

| b) | rovna nule, jestliže je čistá cena s dodáním na hranice Společenství před proclením stanovena na základě faktury vystavené vývozcem nacházejícím se v Čínské lidové republice přímo odběrateli ve Společenství, který s ním není ve spojení, a rovná-li se minimální dovozní ceně 120 EUR za tunu nebo je-li vyšší (doplňkový kód TARIC A439); |
| --- | --- |

b)

rovna nule, jestliže je čistá cena s dodáním na hranice Společenství před proclením stanovena na základě faktury vystavené vývozcem nacházejícím se v Čínské lidové republice přímo odběrateli ve Společenství, který s ním není ve spojení, a rovná-li se minimální dovozní ceně 120 EUR za tunu nebo je-li vyšší (doplňkový kód TARIC A439);

| c) | rovna valorickému clu ve výši 63,3 % ve všech ostatních případech, které nejsou zahrnuty pod písmeny a) a b) (doplňkový kód TARIC A999). |
| --- | --- |

c)

rovna valorickému clu ve výši 63,3 % ve všech ostatních případech, které nejsou zahrnuty pod písmeny a) a b) (doplňkový kód TARIC A999).

3.   V případech, kdy je antidumpingové clo stanoveno podle čl. 1 odst. 2 písm. a) a kdy došlo k poškození výrobků před jejich propuštěním do volného oběhu, a skutečně zaplacená nebo splatná cena je proto pro účely stanovení celní hodnoty poměrně upravena v souladu s článkem 145 nařízení Komise (EHS) č. 2454/93 ze dne 2. července 1993, kterým se provádí nařízení Rady (EHS) č. 2913/92, kterým se vydává celní kodex Společenství (7), se minimální dovozní cena stanovená výše snižuje o procentní podíl, který odpovídá poměrné úpravě skutečně zaplacené nebo splatné ceny. Splatné clo pak odpovídá rozdílu mezi sníženou minimální dovozní cenou a sníženou čistou cenou s dodáním na hranice Společenství před celním odbavením.

4.   Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy a další celní postupy.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 5. května 2006.

Za Radu

předseda

K.-H. GRASSER

---

(1)  Úř. věst. L 56, 6.3.1996, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 2117/2005 (Úř. věst. L 340, 23.12.2005, s. 17).

1

(2)  Úř. věst. L 306, 11.12.1993, s. 16.

2

(3)  Úř. věst. L 46, 18.2.2000, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 986/2003 (Úř. věst. L 143, 11.6.2003, s. 5).

3

(4)  Úř. věst. L 143, 11.6.2003, s. 5.

4

(5)  Úř. věst. C 215, 27.8.2004, s. 2.

5

(6)  Úř. věst. C 38, 15.2.2005, s. 2.

6

(7)  Úř. věst. L 253, 11.10.1993, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 402/2006 (Úř. věst. L 70, 9.3.2006, s. 35).

7

---

| 12.5.2006 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 125/18 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2006

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 125/18

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 717/2006

ze dne 11. května 2006

o stanovení standardních dovozních hodnot pro určování vstupních cen určitých druhů ovoce a zeleniny

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Komise (ES) č. 3223/94 ze dne 21. prosince 1994 o prováděcích pravidlech k dovoznímu režimu pro ovoce a zeleninu (1), a zejména na čl. 4 odst. 1 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízení Komise (ES) č. 3223/94 v souladu s výsledky mnohostranných obchodních jednání Uruguayského kola vymezilo kritéria, na základě kterých Komise stanovuje standardní dovozní hodnoty pro dovoz ze třetích zemí týkající se produktů a období uvedených v příloze. |
| --- | --- |

(1)

Nařízení Komise (ES) č. 3223/94 v souladu s výsledky mnohostranných obchodních jednání Uruguayského kola vymezilo kritéria, na základě kterých Komise stanovuje standardní dovozní hodnoty pro dovoz ze třetích zemí týkající se produktů a období uvedených v příloze.

| (2) | Při uplatňování výše uvedených kritérií je třeba stanovit standardní dovozní hodnoty ve výších uvedených v příloze tohoto nařízení, |
| --- | --- |

(2)

Při uplatňování výše uvedených kritérií je třeba stanovit standardní dovozní hodnoty ve výších uvedených v příloze tohoto nařízení,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Standardní dovozní hodnoty uvedené v článku 4 nařízení (ES) č. 3223/94 se stanoví v souladu s přílohou.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 12. května 2006.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 11. května 2006.

Za Komisi

J. L. DEMARTY

generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova

---

(1)  Úř. věst. L 337, 24.12.1994, s. 66. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 386/2005 (Úř. věst. L 62, 9.3.2005, s. 3).

1

---

PŘÍLOHA

nařízení Komise ze dne 11. května 2006 o stanovení standardních dovozních hodnot pro určování vstupních cen určitých druhů ovoce a zeleniny

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Kód KN | Kódy třetích zemí (1) | Standardní dovozní hodnota |
| 0702 00 00 | 052 | 180,2 |
| 204 | 97,2 |
| 212 | 153,3 |
| 999 | 143,6 |
| 0707 00 05 | 052 | 126,0 |
| 628 | 155,5 |
| 999 | 140,8 |
| 0709 90 70 | 052 | 113,3 |
| 204 | 25,1 |
| 999 | 69,2 |
| 0805 10 20 | 052 | 46,6 |
| 204 | 33,5 |
| 212 | 69,6 |
| 220 | 40,8 |
| 400 | 40,9 |
| 448 | 50,4 |
| 624 | 54,4 |
| 999 | 48,0 |
| 0805 50 10 | 388 | 50,9 |
| 528 | 56,6 |
| 624 | 61,2 |
| 999 | 56,2 |
| 0808 10 80 | 388 | 87,5 |
| 400 | 138,1 |
| 404 | 98,2 |
| 508 | 79,4 |
| 512 | 82,4 |
| 524 | 84,4 |
| 528 | 97,3 |
| 720 | 91,1 |
| 804 | 106,7 |
| 999 | 96,1 |

(EUR/100 kg)

Kód KN

Kódy třetích zemí (1)

Standardní dovozní hodnota

0702 00 00

052

180,2

204

97,2

212

153,3

999

143,6

0707 00 05

052

126,0

628

155,5

999

140,8

0709 90 70

052

113,3

204

25,1

999

69,2

0805 10 20

052

46,6

204

33,5

212

69,6

220

40,8

400

40,9

448

50,4

624

54,4

999

48,0

0805 50 10

388

50,9

528

56,6

624

61,2

999

56,2

0808 10 80

388

87,5

400

138,1

404

98,2

508

79,4

512

82,4

524

84,4

528

97,3

720

91,1

804

106,7

999

96,1

---

(1)  Klasifikace zemí stanovená nařízením Komise (ES) č. 750/2005 (Úř. věst. L 126, 19.5.2005, s. 12). Kód „999“ znamená „jiná země původu“.

---

| 12.5.2006 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 125/20 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2006

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 125/20

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 718/2006

ze dne 11. května 2006,

kterým se stanoví maximální vývozní náhrady u másla v rámci stálého nabídkového řízení podle nařízení (ES) č. 581/2004

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1255/1999 ze dne 17. května 1999 o společné organizaci trhu s mlékem a mléčnými výrobky (1), a zejména na třetí pododstavec čl. 31 odst. 3 tohoto nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízení Komise (ES) č. 581/2004 ze dne 26. března 2004 o vypsání stálého nabídkového řízení na vývozní náhrady, které se týkají některých druhů másla (2), zavádí trvalé nabídkové řízení. |
| --- | --- |

(1)

Nařízení Komise (ES) č. 581/2004 ze dne 26. března 2004 o vypsání stálého nabídkového řízení na vývozní náhrady, které se týkají některých druhů másla (2), zavádí trvalé nabídkové řízení.

| (2) | Podle článku 5 nařízení Komise (ES) č. 580/2004 ze dne 26. března 2004, kterým se stanoví postup nabídkového řízení, které se týká vývozních náhrad u některých mléčných výrobků (3), a po přezkoumání nabídek podaných jako odpověď na nabídkové řízení, je vhodné stanovit maximální vývozní náhrady na dobu trvání nabídkového řízení, která končí dne 9. května 2006. |
| --- | --- |

(2)

Podle článku 5 nařízení Komise (ES) č. 580/2004 ze dne 26. března 2004, kterým se stanoví postup nabídkového řízení, které se týká vývozních náhrad u některých mléčných výrobků (3), a po přezkoumání nabídek podaných jako odpověď na nabídkové řízení, je vhodné stanovit maximální vývozní náhrady na dobu trvání nabídkového řízení, která končí dne 9. května 2006.

| (3) | Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro mléko a mléčné výrobky, |
| --- | --- |

(3)

Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro mléko a mléčné výrobky,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Pro trvalé nabídkové řízení vypsané nařízením (ES) č. 581/2004 na dobu trvání nabídkového řízení, která končí dne 9. května 2006, platí maximální částky náhrad pro výrobky zmíněné v čl. 1 odst. 1 tohoto nařízení, které jsou uvedeny v příloze tohoto nařízení.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dne 12. května 2006.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 11. května 2006.

Za Komisi

J. L. DEMARTY

generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova

---

(1)  Úř. věst. L 160, 26.6.1999, s. 48. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1913/2005 (Úř. věst. L 307, 25.11.2005, s. 2).

1

(2)  Úř. věst. L 90, 27.3.2004, s. 64. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 409/2006 (Úř. věst. L 71, 10.3.2006, s. 5).

2

(3)  Úř. věst. L 90, 27.3.2004, s. 58. Nařízení ve znění nařízení (ES) č. 1814/2005 (Úř. věst. L 292, 8.11.2005, s. 3).

3

---

PŘÍLOHA

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Výrobek | Nomenklaturní kód vývozní náhrady | Maximální částka pro vývozní náhradu na vývoz do míst určení uvedených v druhém pododstavci čl. 1 odst. 1 nařízení (ES) č. 581/2004 |
| Máslo | ex ex 0405 10 19 9500 | 104,00 |
| Máslo | ex ex 0405 10 19 9700 | 109,00 |
| Máselný olej | ex ex 0405 90 10 9000 | 130,00 |

(EUR/100 kg)

Výrobek

Nomenklaturní kód vývozní náhrady

Maximální částka pro vývozní náhradu na vývoz do míst určení uvedených v druhém pododstavci čl. 1 odst. 1 nařízení (ES) č. 581/2004

Máslo

ex ex 0405 10 19 9500

104,00

Máslo

ex ex 0405 10 19 9700

109,00

Máselný olej

ex ex 0405 90 10 9000

130,00

---

| 12.5.2006 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 125/22 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2006

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 125/22

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 719/2006

ze dne 11. května 2006,

kterým se stanoví maximální vývozní náhrady u sušeného odstředěného mléka v rámci stálého nabídkového řízení podle nařízení (ES) č. 582/2004

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1255/1999 ze dne 17. května 1999 o společné organizaci trhu s mlékem a mléčnými výrobky (1), a zejména na třetí pododstavec čl. 31 odst. 3 tohoto nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízení Komise (ES) č. 582/2004 ze dne 26. března 2004 o vypsání stálého nabídkového řízení na vývozní náhrady u sušeného odstředěného mléka (2) zavádí trvalé nabídkové řízení. |
| --- | --- |

(1)

Nařízení Komise (ES) č. 582/2004 ze dne 26. března 2004 o vypsání stálého nabídkového řízení na vývozní náhrady u sušeného odstředěného mléka (2) zavádí trvalé nabídkové řízení.

| (2) | Podle článku 5 nařízení Komise (ES) č. 580/2004 ze dne 26. března 2004, kterým se stanoví postup nabídkového řízení, které se týká vývozních náhrad u některých mléčných výrobků (3), a po přezkoumání nabídek podaných jako odpověď na nabídkové řízení, je vhodné stanovit maximální vývozní náhrady na dobu trvání nabídkového řízení, která končí dne 9. května 2006. |
| --- | --- |

(2)

Podle článku 5 nařízení Komise (ES) č. 580/2004 ze dne 26. března 2004, kterým se stanoví postup nabídkového řízení, které se týká vývozních náhrad u některých mléčných výrobků (3), a po přezkoumání nabídek podaných jako odpověď na nabídkové řízení, je vhodné stanovit maximální vývozní náhrady na dobu trvání nabídkového řízení, která končí dne 9. května 2006.

| (3) | Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro mléko a mléčné výrobky, |
| --- | --- |

(3)

Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro mléko a mléčné výrobky,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Pro trvalé nabídkové řízení vypsané nařízením (ES) č. 582/2004 na dobu trvání nabídkového řízení, která končí dne 9. května 2006, se maximální částky náhrad pro výrobky a místa určení uvedené v čl. 1 odst. 1 uvedeného nařízení stanoví na 7,00 EUR/100 kg.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 12. května 2006.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 11. května 2006.

Za Komisi

J. L. DEMARTY

generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova

---

(1)  Úř. věst. L 160, 26.6.1999, s. 48. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1913/2005 (Úř. věst. L 307, 25.11.2005, s. 2).

1

(2)  Úř. věst. L 90, 27.3.2004, s. 67. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 409/2006 (Úř. věst. L 71, 10.3.2006, s. 5).

2

(3)  Úř. věst. L 90, 27.3.2004, s. 58. Nařízení ve znění nařízení (ES) č. 1814/2005 (Úř. věst. L 292, 8.11.2005, s. 3).

3

---

| 12.5.2006 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 125/23 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2006

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 125/23

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 720/2006

ze dne 11. května 2006,

kterým se stanoví maximální vývozní náhrada pro ječmen v souvislosti s nabídkovým řízením dle nařízení (ES) č. 1058/2005

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1784/2003 ze dne 29. září 2003 o společné organizaci trhu s obilovinami (1), a zejména na čl. 13 odst. 3 první pododstavec tohoto nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Dle nařízení Komise (ES) č. 1058/2005 (2) bylo vyhlášeno nabídkové řízení pro náhradu pro vývoz ječmene do některých třetích zemí. |
| --- | --- |

(1)

Dle nařízení Komise (ES) č. 1058/2005 (2) bylo vyhlášeno nabídkové řízení pro náhradu pro vývoz ječmene do některých třetích zemí.

| (2) | V souladu s článkem 7 nařízení (ES) č. 1501/95 ze dne 29. června 1995, kterým se stanoví některá prováděcí pravidla k nařízení Rady (EHS) č. 1766/92, pokud jde o poskytování vývozních náhrad pro obiloviny, jakož i opatření, která je třeba přijmout v případě narušení trhu s obilovinami (3), se stanoví, že Komise může na základě podaných nabídek rozhodovat o stanovení maximální vývozní náhrady, přičemž vezme v úvahu kritéria uvedená v článku 1 nařízení (ES) č. 1501/95. V takovém případě je zakázka přidělena těm účastníkům řízení, jejichž nabídka odpovídá maximální náhradě nebo je nižší. |
| --- | --- |

(2)

V souladu s článkem 7 nařízení (ES) č. 1501/95 ze dne 29. června 1995, kterým se stanoví některá prováděcí pravidla k nařízení Rady (EHS) č. 1766/92, pokud jde o poskytování vývozních náhrad pro obiloviny, jakož i opatření, která je třeba přijmout v případě narušení trhu s obilovinami (3), se stanoví, že Komise může na základě podaných nabídek rozhodovat o stanovení maximální vývozní náhrady, přičemž vezme v úvahu kritéria uvedená v článku 1 nařízení (ES) č. 1501/95. V takovém případě je zakázka přidělena těm účastníkům řízení, jejichž nabídka odpovídá maximální náhradě nebo je nižší.

| (3) | Použití výše uvedených kritérií v současné situaci na trhu s dotyčnou obilovinou vede ke stanovení maximální vývozní náhrady. |
| --- | --- |

(3)

Použití výše uvedených kritérií v současné situaci na trhu s dotyčnou obilovinou vede ke stanovení maximální vývozní náhrady.

| (4) | Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro obiloviny, |
| --- | --- |

(4)

Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro obiloviny,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

V případě nabídek podaných od 5. do 11. května 2006 v rámci nabídkového řízení vyhlášeného nařízením (ES) č. 1058/2005 se maximální vývozní náhrada pro ječmen stanovuje na 5,95 EUR/t.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 12. května 2006.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 11. května 2006.

Za Komisi

J. L. DEMARTY

generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova

---

(1)  Úř. věst. L 270, 21.10.2003, s. 78. Nařízení ve znění nařízení Komise (ES) č. 1154/2005 (Úř. věst. L 187, 19.7.2005, s. 11).

1

(2)  Úř. věst. L 174, 7.7.2005, s. 12.

2

(3)  Úř. věst. L 147, 30.6.1995, s. 7. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 777/2004 (Úř. věst. L 123, 27.4.2004, s. 50).

3

---

| 12.5.2006 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 125/24 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2006

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 125/24

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 721/2006

ze dne 11. května 2006,

kterým se stanoví maximální vývozní náhrada pro pšenici obecnou v souvislosti s nabídkovým řízením dle nařízení (ES) č. 1059/2005

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1784/2003 ze dne 29. září 2003 o společné organizaci trhu s obilovinami (1), a zejména na čl. 13 odst. 3 první pododstavec tohoto nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Dle nařízení Komise (ES) č. 1059/2005 (2) bylo vyhlášeno nabídkové řízení pro náhradu pro vývoz pšenici obecné do některých třetích zemí. |
| --- | --- |

(1)

Dle nařízení Komise (ES) č. 1059/2005 (2) bylo vyhlášeno nabídkové řízení pro náhradu pro vývoz pšenici obecné do některých třetích zemí.

| (2) | V souladu s článkem 7 nařízení (ES) č. 1501/95 ze dne 29. června 1995, kterým se stanoví některá prováděcí pravidla k nařízení Rady (EHS) č. 1766/92, pokud jde o poskytování vývozních náhrad pro obiloviny, jakož i opatření, která je třeba přijmout v případě narušení trhu s obilovinami (3), se stanoví, že Komise může na základě podaných nabídek rozhodovat o stanovení maximální vývozní náhrady, přičemž vezme v úvahu kritéria uvedená v článku 1 nařízení (ES) č. 1501/95. V takovém případě je zakázka přidělena těm účastníkům řízení, jejichž nabídka odpovídá maximální náhradě nebo je nižší. |
| --- | --- |

(2)

V souladu s článkem 7 nařízení (ES) č. 1501/95 ze dne 29. června 1995, kterým se stanoví některá prováděcí pravidla k nařízení Rady (EHS) č. 1766/92, pokud jde o poskytování vývozních náhrad pro obiloviny, jakož i opatření, která je třeba přijmout v případě narušení trhu s obilovinami (3), se stanoví, že Komise může na základě podaných nabídek rozhodovat o stanovení maximální vývozní náhrady, přičemž vezme v úvahu kritéria uvedená v článku 1 nařízení (ES) č. 1501/95. V takovém případě je zakázka přidělena těm účastníkům řízení, jejichž nabídka odpovídá maximální náhradě nebo je nižší.

| (3) | Použití výše uvedených kritérií v současné situaci na trhu s dotyčnou obilovinou vede ke stanovení maximální vývozní náhrady. |
| --- | --- |

(3)

Použití výše uvedených kritérií v současné situaci na trhu s dotyčnou obilovinou vede ke stanovení maximální vývozní náhrady.

| (4) | Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro obiloviny, |
| --- | --- |

(4)

Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro obiloviny,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

V případě nabídek podaných od 5. do 11. května 2006 v rámci nabídkového řízení vyhlášeného nařízením (ES) č. 1059/2005 se maximální vývozní náhrada pro pšenici obecnou stanovuje na 6,20 EUR/t.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 12. května 2006.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 11. května 2006.

Za Komisi

J. L. DEMARTY

generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova

---

(1)  Úř. věst. L 270, 21.10.2003, s. 78. Nařízení ve znění nařízení Komise (ES) č. 1154/2005 (Úř. věst. L 187, 19.7.2005, s. 11).

1

(2)  Úř. věst. L 174, 7.7.2005, s. 15.

2

(3)  Úř. věst. L 147, 30.6.1995, s. 7. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 777/2004 (Úř. věst. L 123, 27.4.2004, s. 50).

3

---

II Akty, jejichž zveřejnění není povinné

Komise

| 12.5.2006 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 125/25 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2006

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 125/25

---

ROZHODNUTÍ KOMISE

ze dne 19. dubna 2006,

kterým se zavádí vzorové formuláře pro předávání žádostí a rozhodnutí podle směrnice Rady 2004/80/ES o odškodňování obětí trestných činů

(2006/337/ES)

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na směrnici Rady 2004/80/ES ze dne 29. dubna 2004 o odškodňování obětí trestných činů (1), a zejména na článek 14 uvedené směrnice,

po konzultaci s poradním výborem, zřízeným v souladu s čl. 15 odst. 1 směrnice 2004/80/ES,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Směrnice 2004/80/ES požaduje, aby členské státy zavedly do 1. ledna 2006 systém spolupráce za účelem usnadnění přístupu k odškodňování v případech spáchání trestného činu v členskému státu, v němž oběť nemá bydliště. |
| --- | --- |

(1)

Směrnice 2004/80/ES požaduje, aby členské státy zavedly do 1. ledna 2006 systém spolupráce za účelem usnadnění přístupu k odškodňování v případech spáchání trestného činu v členskému státu, v němž oběť nemá bydliště.

| (2) | Měly by se zavést vzorové formuláře, které se použijí pro předávání žádostí o odškodňování a rozhodnutí týkajících se žádostí o odškodňování v přeshraničních situacích, |
| --- | --- |

(2)

Měly by se zavést vzorové formuláře, které se použijí pro předávání žádostí o odškodňování a rozhodnutí týkajících se žádostí o odškodňování v přeshraničních situacích,

ROZHODLA TAKTO:

Jediný článek

1.   Vzorový formulář pro předávání žádostí o odškodňování podle čl. 6 odst. 2 směrnice 2004/80/ES je uveden v příloze I.

2.   Vzorový formulář pro předávání žádostí o odškodňování podle článku 10 směrnice 2004/80/ES je uveden v příloze II.

V Bruselu dne 19. dubna 2006.

Za Komisi

Franco FRATTINI

místopředseda

---

(1)  Úř. věst. L 261, 6.8.2004, s. 15.

1

---

PŘÍLOHA I

Image

Image

Image

---

PŘÍLOHA II

Image

Image

---

| 12.5.2006 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 125/31 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2006

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 125/31

---

ROZHODNUTÍ KOMISE

ze dne 8. května 2006,

kterým se podle směrnice Rady 2002/53/ES Polské republice povoluje zakázat na svém území použití některých odrůd kukuřice zapsaných ve Společném katalogu odrůd druhů zemědělských rostlin

(oznámeno pod číslem K(2006) 1790)

(Pouze polské znění je závazné)

(2006/338/ES)

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na směrnici Rady 2002/53/ES ze dne 13. června 2002 o Společném katalogu odrůd druhů zemědělských rostlin (1), a zejména na čl. 16 odst. 2 písm. b) uvedené směrnice,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Komise v souladu s článkem 17 směrnice 2002/53/ES zveřejnila v Úředním věstníku Evropské unie v řadě C ve Společném katalogu odrůd druhů zemědělských rostlin některé odrůdy kukuřice. |
| --- | --- |

(1)

Komise v souladu s článkem 17 směrnice 2002/53/ES zveřejnila v Úředním věstníku Evropské unie v řadě C ve Společném katalogu odrůd druhů zemědělských rostlin některé odrůdy kukuřice.

| (2) | V souladu s čl. 16 odst. 1 směrnice 2002/53/ES členské státy zajistí, aby od okamžiku zveřejnění podle článku 17 nepodléhalo uvádění na trh osiva odrůd, které byly povoleny podle této směrnice nebo podle zásad této směrnice, žádným omezením na základě odrůdy. |
| --- | --- |

(2)

V souladu s čl. 16 odst. 1 směrnice 2002/53/ES členské státy zajistí, aby od okamžiku zveřejnění podle článku 17 nepodléhalo uvádění na trh osiva odrůd, které byly povoleny podle této směrnice nebo podle zásad této směrnice, žádným omezením na základě odrůdy.

| (3) | Dne 24. června 2005 Komise obdržela od Polské republiky na základě čl. 16 odst. 2 písm. b) směrnice 2002/53/ES žádost o zákaz použití a uvádění na trh osivového materiálu z odrůd kukuřice, které jsou nevhodné pro pěstování v Polsku. Tato žádost následovala po předcházející žádosti, která se týká geneticky modifikovaných odrůd kukuřice a která bude předmětem zvláštního rozhodnutí. |
| --- | --- |

(3)

Dne 24. června 2005 Komise obdržela od Polské republiky na základě čl. 16 odst. 2 písm. b) směrnice 2002/53/ES žádost o zákaz použití a uvádění na trh osivového materiálu z odrůd kukuřice, které jsou nevhodné pro pěstování v Polsku. Tato žádost následovala po předcházející žádosti, která se týká geneticky modifikovaných odrůd kukuřice a která bude předmětem zvláštního rozhodnutí.

| (4) | Dne 9. prosince 2005 Polsko poslalo Komisi seznam odrůd kukuřice, které považuje za nevhodné pro pěstování v polských podmínkách. Úplný seznam poslaly polské orgány v dopise ze dne 9. ledna 2006. Polsko žádá o povolení zákazu všech odrůd kukuřice uvedených na seznamu na celém svém území na neurčitou dobu. |
| --- | --- |

(4)

Dne 9. prosince 2005 Polsko poslalo Komisi seznam odrůd kukuřice, které považuje za nevhodné pro pěstování v polských podmínkách. Úplný seznam poslaly polské orgány v dopise ze dne 9. ledna 2006. Polsko žádá o povolení zákazu všech odrůd kukuřice uvedených na seznamu na celém svém území na neurčitou dobu.

| (5) | S ohledem na poslední větu čl. 16 odst. 2 písm. b), která stanoví, že každou takovou žádost členského státu je třeba podat do konce třetího kalendářního roku po vydání povolení dotyčné odrůdy ve Společném katalogu, se žádost vznesená Polskem v roce 2005 nemohla vztahovat na odrůdy povolené ve Společném katalogu před datem 1. ledna 2002. |
| --- | --- |

(5)

S ohledem na poslední větu čl. 16 odst. 2 písm. b), která stanoví, že každou takovou žádost členského státu je třeba podat do konce třetího kalendářního roku po vydání povolení dotyčné odrůdy ve Společném katalogu, se žádost vznesená Polskem v roce 2005 nemohla vztahovat na odrůdy povolené ve Společném katalogu před datem 1. ledna 2002.

| (6) | Z dostupných informací o dotyčných odrůdách je všeobecně známo, že v důsledku své příliš vysoké třídy zralosti dosahující na indexu FAO nejméně hodnoty 350 nebo ekvivalentní třídy zralosti nejsou vhodné k pěstování v žádné části Polska. Stálou překážkou pěstování těchto odrůd v Polsku jsou klimatické a zemědělské faktory. |
| --- | --- |

(6)

Z dostupných informací o dotyčných odrůdách je všeobecně známo, že v důsledku své příliš vysoké třídy zralosti dosahující na indexu FAO nejméně hodnoty 350 nebo ekvivalentní třídy zralosti nejsou vhodné k pěstování v žádné části Polska. Stálou překážkou pěstování těchto odrůd v Polsku jsou klimatické a zemědělské faktory.

| (7) | Za těchto okolností by žádosti Polské republiky mělo být na základě čl. 16 odst. 2 písm. b) vyhověno pro odrůdy kukuřice uvedené na seznamu v tomto rozhodnutí, ovšem s výjimkou odrůd uvedených na seznamu Společného katalogu před datem 1. ledna 2002. |
| --- | --- |

(7)

Za těchto okolností by žádosti Polské republiky mělo být na základě čl. 16 odst. 2 písm. b) vyhověno pro odrůdy kukuřice uvedené na seznamu v tomto rozhodnutí, ovšem s výjimkou odrůd uvedených na seznamu Společného katalogu před datem 1. ledna 2002.

| (8) | Aby Komise mohla informovat ostatní členské státy a aktualizovat Společný katalog odrůd druhů zemědělských rostlin uvedený ve směrnici 2002/53/ES, je třeba požádat Polsko, aby informovalo Komisi, kdy použije povolení udělené tímto rozhodnutím. |
| --- | --- |

(8)

Aby Komise mohla informovat ostatní členské státy a aktualizovat Společný katalog odrůd druhů zemědělských rostlin uvedený ve směrnici 2002/53/ES, je třeba požádat Polsko, aby informovalo Komisi, kdy použije povolení udělené tímto rozhodnutím.

| (9) | Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro osivo a sadbu v zemědělství, zahradnictví a lesnictví, |
| --- | --- |

(9)

Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro osivo a sadbu v zemědělství, zahradnictví a lesnictví,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Polské republice je povoleno ve všech částech svého území zakázat používání odrůd kukuřice uvedených na seznamu v příloze tohoto rozhodnutí.

Článek 2

Zbývající část žádosti Polské republiky týkající se odrůd kukuřice uvedených ve Společném katalogu před datem 1. ledna 2002 se zamítá.

Článek 3

Aby Komise mohla informovat ostatní členské státy, Polská republika oznámí Komisi datum, od kterého využije povolení udělené v článku 1.

Článek 4

Toto rozhodnutí je určeno Polské republice.

V Bruselu dne 8. května 2006.

Za Komisi

Markos KYPRIANOU

člen Komise

---

(1)  Úř. věst. L 193, 20.7.2002, s. 1. Směrnice ve znění nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 (Úř. věst. L 268, 18.10.2003, s. 1).

1

---

PŘÍLOHA

| 1. | Abelter |
| --- | --- |

1.

Abelter

| 2. | Abilio |
| --- | --- |

2.

Abilio

| 3. | Acarro |
| --- | --- |

3.

Acarro

| 4. | Acka |
| --- | --- |

4.

Acka

| 5. | Actinio |
| --- | --- |

5.

Actinio

| 6. | Adelin |
| --- | --- |

6.

Adelin

| 7. | Adenia |
| --- | --- |

7.

Adenia

| 8. | Agosto |
| --- | --- |

8.

Agosto

| 9. | Agrister |
| --- | --- |

9.

Agrister

| 10. | Akira |
| --- | --- |

10.

Akira

| 11. | Albeniz |
| --- | --- |

11.

Albeniz

| 12. | Alegria |
| --- | --- |

12.

Alegria

| 13. | Alexander |
| --- | --- |

13.

Alexander

| 14. | Aligot |
| --- | --- |

14.

Aligot

| 15. | Alimor |
| --- | --- |

15.

Alimor

| 16. | Alinea |
| --- | --- |

16.

Alinea

| 17. | Alisun |
| --- | --- |

17.

Alisun

| 18. | Allater |
| --- | --- |

18.

Allater

| 19. | Almeda |
| --- | --- |

19.

Almeda

| 20. | Alonzo |
| --- | --- |

20.

Alonzo

| 21. | Alpaga |
| --- | --- |

21.

Alpaga

| 22. | Alpha |
| --- | --- |

22.

Alpha

| 23. | Alpistar |
| --- | --- |

23.

Alpistar

| 24. | Alumeo |
| --- | --- |

24.

Alumeo

| 25. | Alyscan |
| --- | --- |

25.

Alyscan

| 26. | Alyssa |
| --- | --- |

26.

Alyssa

| 27. | Amazon |
| --- | --- |

27.

Amazon

| 28. | Ambassad |
| --- | --- |

28.

Ambassad

| 29. | Ametiszt |
| --- | --- |

29.

Ametiszt

| 30. | Ammon |
| --- | --- |

30.

Ammon

| 31. | Anader |
| --- | --- |

31.

Anader

| 32. | Anelka |
| --- | --- |

32.

Anelka

| 33. | Anetta |
| --- | --- |

33.

Anetta

| 34. | Anjou 299 |
| --- | --- |

34.

Anjou 299

| 35. | Anjou 441 |
| --- | --- |

35.

Anjou 441

| 36. | Antonius |
| --- | --- |

36.

Antonius

| 37. | Apex |
| --- | --- |

37.

Apex

| 38. | Apollo |
| --- | --- |

38.

Apollo

| 39. | Appyver |
| --- | --- |

39.

Appyver

| 40. | Archimed |
| --- | --- |

40.

Archimed

| 41. | Arkam |
| --- | --- |

41.

Arkam

| 42. | Árpád |
| --- | --- |

42.

Árpád

| 43. | Arrazas |
| --- | --- |

43.

Arrazas

| 44. | Arrius |
| --- | --- |

44.

Arrius

| 45. | Arzano |
| --- | --- |

45.

Arzano

| 46. | Asturial |
| --- | --- |

46.

Asturial

| 47. | Ász |
| --- | --- |

47.

Ász

| 48. | Aucaria |
| --- | --- |

48.

Aucaria

| 49. | Audistar |
| --- | --- |

49.

Audistar

| 50. | AW 641 |
| --- | --- |

50.

AW 641

| 51. | Awax 580 |
| --- | --- |

51.

Awax 580

| 52. | Azema |
| --- | --- |

52.

Azema

| 53. | Azzurro |
| --- | --- |

53.

Azzurro

| 54. | Balzac |
| --- | --- |

54.

Balzac

| 55. | Bambino |
| --- | --- |

55.

Bambino

| 56. | Baobab |
| --- | --- |

56.

Baobab

| 57. | Baranya |
| --- | --- |

57.

Baranya

| 58. | Bardenas |
| --- | --- |

58.

Bardenas

| 59. | Belisama |
| --- | --- |

59.

Belisama

| 60. | Bella TC |
| --- | --- |

60.

Bella TC

| 61. | Biancama |
| --- | --- |

61.

Biancama

| 62. | Biotop |
| --- | --- |

62.

Biotop

| 63. | Bogát |
| --- | --- |

63.

Bogát

| 64. | Bora |
| --- | --- |

64.

Bora

| 65. | Borja |
| --- | --- |

65.

Borja

| 66. | Boydur |
| --- | --- |

66.

Boydur

| 67. | Briantis |
| --- | --- |

67.

Briantis

| 68. | Bronx |
| --- | --- |

68.

Bronx

| 69. | Bukari |
| --- | --- |

69.

Bukari

| 70. | Buzet |
| --- | --- |

70.

Buzet

| 71. | Caixa |
| --- | --- |

71.

Caixa

| 72. | Cambio |
| --- | --- |

72.

Cambio

| 73. | Canossa |
| --- | --- |

73.

Canossa

| 74. | Cantabris |
| --- | --- |

74.

Cantabris

| 75. | Canto |
| --- | --- |

75.

Canto

| 76. | Caporal |
| --- | --- |

76.

Caporal

| 77. | Casado |
| --- | --- |

77.

Casado

| 78. | Célest SUMO |
| --- | --- |

78.

Célest SUMO

| 79. | Célest |
| --- | --- |

79.

Célest

| 80. | Celestis |
| --- | --- |

80.

Celestis

| 81. | Centis 350 |
| --- | --- |

81.

Centis 350

| 82. | Ceslav |
| --- | --- |

82.

Ceslav

| 83. | Cestan 425 |
| --- | --- |

83.

Cestan 425

| 84. | Chalcao |
| --- | --- |

84.

Chalcao

| 85. | Changi CS |
| --- | --- |

85.

Changi CS

| 86. | Charron |
| --- | --- |

86.

Charron

| 87. | Chillan |
| --- | --- |

87.

Chillan

| 88. | Chimene |
| --- | --- |

88.

Chimene

| 89. | Ciad |
| --- | --- |

89.

Ciad

| 90. | Clementis |
| --- | --- |

90.

Clementis

| 91. | Codifirst |
| --- | --- |

91.

Codifirst

| 92. | Codiroc |
| --- | --- |

92.

Codiroc

| 93. | Codisil |
| --- | --- |

93.

Codisil

| 94. | Codistar |
| --- | --- |

94.

Codistar

| 95. | Coppelia |
| --- | --- |

95.

Coppelia

| 96. | Corinthe |
| --- | --- |

96.

Corinthe

| 97. | Corona |
| --- | --- |

97.

Corona

| 98. | Coventry |
| --- | --- |

98.

Coventry

| 99. | Crudo |
| --- | --- |

99.

Crudo

| 100. | Cruzado |
| --- | --- |

100.

Cruzado

| 101. | Csilla |
| --- | --- |

101.

Csilla

| 102. | CSL516 |
| --- | --- |

102.

CSL516

| 103. | Cuartal CL |
| --- | --- |

103.

Cuartal CL

| 104. | Cuartal Waxy |
| --- | --- |

104.

Cuartal Waxy

| 105. | Dante |
| --- | --- |

105.

Dante

| 106. | Darling |
| --- | --- |

106.

Darling

| 107. | Debreceni SC 351 |
| --- | --- |

107.

Debreceni SC 351

| 108. | Debreceni TC 382 |
| --- | --- |

108.

Debreceni TC 382

| 109. | Deheb |
| --- | --- |

109.

Deheb

| 110. | Derkou |
| --- | --- |

110.

Derkou

| 111. | Dharma |
| --- | --- |

111.

Dharma

| 112. | Dina |
| --- | --- |

112.

Dina

| 113. | Dior |
| --- | --- |

113.

Dior

| 114. | DK 386 |
| --- | --- |

114.

DK 386

| 115. | DK 434 |
| --- | --- |

115.

DK 434

| 116. | DK 443 |
| --- | --- |

116.

DK 443

| 117. | DK 454 |
| --- | --- |

117.

DK 454

| 118. | DK 471 |
| --- | --- |

118.

DK 471

| 119. | DK 471 IMI |
| --- | --- |

119.

DK 471 IMI

| 120. | DK 477 |
| --- | --- |

120.

DK 477

| 121. | DK 523 |
| --- | --- |

121.

DK 523

| 122. | DK 526 |
| --- | --- |

122.

DK 526

| 123. | DK 527 |
| --- | --- |

123.

DK 527

| 124. | DK 557 |
| --- | --- |

124.

DK 557

| 125. | DK 573 |
| --- | --- |

125.

DK 573

| 126. | DK Cesar |
| --- | --- |

126.

DK Cesar

| 127. | DK277 |
| --- | --- |

127.

DK277

| 128. | DKC 5211 |
| --- | --- |

128.

DKC 5211

| 129. | DKC3617 |
| --- | --- |

129.

DKC3617

| 130. | DKC4604 |
| --- | --- |

130.

DKC4604

| 131. | DKC4622 |
| --- | --- |

131.

DKC4622

| 132. | DKC4626 |
| --- | --- |

132.

DKC4626

| 133. | DKC4778 |
| --- | --- |

133.

DKC4778

| 134. | DKC4845 |
| --- | --- |

134.

DKC4845

| 135. | DKC4851 |
| --- | --- |

135.

DKC4851

| 136. | DKC4915 |
| --- | --- |

136.

DKC4915

| 137. | DKC4950 |
| --- | --- |

137.

DKC4950

| 138. | DKC5011 |
| --- | --- |

138.

DKC5011

| 139. | DKC5041 |
| --- | --- |

139.

DKC5041

| 140. | DKC5050 |
| --- | --- |

140.

DKC5050

| 141. | DKC5143 |
| --- | --- |

141.

DKC5143

| 142. | DKC5150 |
| --- | --- |

142.

DKC5150

| 143. | DKC5303 |
| --- | --- |

143.

DKC5303

| 144. | DKC5353 |
| --- | --- |

144.

DKC5353

| 145. | DKC5434 |
| --- | --- |

145.

DKC5434

| 146. | DKC5442 |
| --- | --- |

146.

DKC5442

| 147. | DKC5542 |
| --- | --- |

147.

DKC5542

| 148. | DKC5555 |
| --- | --- |

148.

DKC5555

| 149. | DKC5560 |
| --- | --- |

149.

DKC5560

| 150. | DKC5735 |
| --- | --- |

150.

DKC5735

| 151. | DKC5783 |
| --- | --- |

151.

DKC5783

| 152. | DKC5847 |
| --- | --- |

152.

DKC5847

| 153. | DKC5856 |
| --- | --- |

153.

DKC5856

| 154. | DKC5943 |
| --- | --- |

154.

DKC5943

| 155. | DKC6006 |
| --- | --- |

155.

DKC6006

| 156. | DKC6011 |
| --- | --- |

156.

DKC6011

| 157. | DKC6022 |
| --- | --- |

157.

DKC6022

| 158. | DKC6040 |
| --- | --- |

158.

DKC6040

| 159. | DKC6142 |
| --- | --- |

159.

DKC6142

| 160. | DKC6203 |
| --- | --- |

160.

DKC6203

| 161. | DKC6309 |
| --- | --- |

161.

DKC6309

| 162. | DKC6348 |
| --- | --- |

162.

DKC6348

| 163. | DKC6417 |
| --- | --- |

163.

DKC6417

| 164. | DKC6418 |
| --- | --- |

164.

DKC6418

| 165. | DKC6441 |
| --- | --- |

165.

DKC6441

| 166. | DKC6455 |
| --- | --- |

166.

DKC6455

| 167. | DKC6457 |
| --- | --- |

167.

DKC6457

| 168. | DKC6515 |
| --- | --- |

168.

DKC6515

| 169. | DKC6521 |
| --- | --- |

169.

DKC6521

| 170. | DKC6528 |
| --- | --- |

170.

DKC6528

| 171. | DKC6530 |
| --- | --- |

171.

DKC6530

| 172. | DKC6535 |
| --- | --- |

172.

DKC6535

| 173. | DKC6610 |
| --- | --- |

173.

DKC6610

| 174. | DKC6644 |
| --- | --- |

174.

DKC6644

| 175. | DKC6652 |
| --- | --- |

175.

DKC6652

| 176. | DKC6653 |
| --- | --- |

176.

DKC6653

| 177. | DKC6660 |
| --- | --- |

177.

DKC6660

| 178. | DKC6710 |
| --- | --- |

178.

DKC6710

| 179. | DKC6749 |
| --- | --- |

179.

DKC6749

| 180. | DKC6810 |
| --- | --- |

180.

DKC6810

| 181. | DKC6818 |
| --- | --- |

181.

DKC6818

| 182. | DKC6819 |
| --- | --- |

182.

DKC6819

| 183. | DKC6841 |
| --- | --- |

183.

DKC6841

| 184. | DKC6842 |
| --- | --- |

184.

DKC6842

| 185. | DKC6843 |
| --- | --- |

185.

DKC6843

| 186. | DKC6854 |
| --- | --- |

186.

DKC6854

| 187. | Dorika |
| --- | --- |

187.

Dorika

| 188. | Draft |
| --- | --- |

188.

Draft

| 189. | Dráva |
| --- | --- |

189.

Dráva

| 190. | Dumboa |
| --- | --- |

190.

Dumboa

| 191. | Duplo |
| --- | --- |

191.

Duplo

| 192. | Durali CS |
| --- | --- |

192.

Durali CS

| 193. | Dylan |
| --- | --- |

193.

Dylan

| 194. | Edistar |
| --- | --- |

194.

Edistar

| 195. | Eiffel |
| --- | --- |

195.

Eiffel

| 196. | Elixxir |
| --- | --- |

196.

Elixxir

| 197. | Ella |
| --- | --- |

197.

Ella

| 198. | Entri CS |
| --- | --- |

198.

Entri CS

| 199. | Epila |
| --- | --- |

199.

Epila

| 200. | Eric |
| --- | --- |

200.

Eric

| 201. | Erika |
| --- | --- |

201.

Erika

| 202. | ES Acuerdo |
| --- | --- |

202.

ES Acuerdo

| 203. | ES Aficion |
| --- | --- |

203.

ES Aficion

| 204. | ES Antania |
| --- | --- |

204.

ES Antania

| 205. | ES Archipel |
| --- | --- |

205.

ES Archipel

| 206. | ES Arrabal |
| --- | --- |

206.

ES Arrabal

| 207. | ES Arroyo |
| --- | --- |

207.

ES Arroyo

| 208. | ES Baila |
| --- | --- |

208.

ES Baila

| 209. | ES Balaton |
| --- | --- |

209.

ES Balaton

| 210. | ES Beguin |
| --- | --- |

210.

ES Beguin

| 211. | ES Behobie |
| --- | --- |

211.

ES Behobie

| 212. | ES Bilal |
| --- | --- |

212.

ES Bilal

| 213. | ES Bishop |
| --- | --- |

213.

ES Bishop

| 214. | ES Bocuse |
| --- | --- |

214.

ES Bocuse

| 215. | ES Borotra |
| --- | --- |

215.

ES Borotra

| 216. | ES Break |
| --- | --- |

216.

ES Break

| 217. | ES Brindis |
| --- | --- |

217.

ES Brindis

| 218. | ES Bronca |
| --- | --- |

218.

ES Bronca

| 219. | ES Bubka |
| --- | --- |

219.

ES Bubka

| 220. | ES Burkina |
| --- | --- |

220.

ES Burkina

| 221. | ES Littoral |
| --- | --- |

221.

ES Littoral

| 222. | ES Nutriplus |
| --- | --- |

222.

ES Nutriplus

| 223. | ES Paolis |
| --- | --- |

223.

ES Paolis

| 224. | Evelina |
| --- | --- |

224.

Evelina

| 225. | Evelina IT |
| --- | --- |

225.

Evelina IT

| 226. | Evolia |
| --- | --- |

226.

Evolia

| 227. | Exalto |
| --- | --- |

227.

Exalto

| 228. | Fakirus |
| --- | --- |

228.

Fakirus

| 229. | Feiri |
| --- | --- |

229.

Feiri

| 230. | Felike |
| --- | --- |

230.

Felike

| 231. | Ferouz |
| --- | --- |

231.

Ferouz

| 232. | Figueras |
| --- | --- |

232.

Figueras

| 233. | Filia |
| --- | --- |

233.

Filia

| 234. | Fiorinis |
| --- | --- |

234.

Fiorinis

| 235. | FMB0232 |
| --- | --- |

235.

FMB0232

| 236. | Foxtro |
| --- | --- |

236.

Foxtro

| 237. | Frontal |
| --- | --- |

237.

Frontal

| 238. | Funni |
| --- | --- |

238.

Funni

| 239. | Furio Sumo |
| --- | --- |

239.

Furio Sumo

| 240. | Fusion |
| --- | --- |

240.

Fusion

| 241. | Galeon |
| --- | --- |

241.

Galeon

| 242. | Galgacorn |
| --- | --- |

242.

Galgacorn

| 243. | Gallego |
| --- | --- |

243.

Gallego

| 244. | Garabi CS |
| --- | --- |

244.

Garabi CS

| 245. | Garonis Waxy |
| --- | --- |

245.

Garonis Waxy

| 246. | Gavilan |
| --- | --- |

246.

Gavilan

| 247. | Gazda MTC |
| --- | --- |

247.

Gazda MTC

| 248. | Geyser |
| --- | --- |

248.

Geyser

| 249. | Gibsi |
| --- | --- |

249.

Gibsi

| 250. | Goldaffe |
| --- | --- |

250.

Goldaffe

| 251. | Goldalbi |
| --- | --- |

251.

Goldalbi

| 252. | Goldalex |
| --- | --- |

252.

Goldalex

| 253. | Goldami |
| --- | --- |

253.

Goldami

| 254. | Goldandy |
| --- | --- |

254.

Goldandy

| 255. | Goldarielle |
| --- | --- |

255.

Goldarielle

| 256. | Goldblue |
| --- | --- |

256.

Goldblue

| 257. | Goldbrando |
| --- | --- |

257.

Goldbrando

| 258. | Goldbull |
| --- | --- |

258.

Goldbull

| 259. | Goldelfia |
| --- | --- |

259.

Goldelfia

| 260. | Goldenver |
| --- | --- |

260.

Goldenver

| 261. | Goldexel |
| --- | --- |

261.

Goldexel

| 262. | Goldextra |
| --- | --- |

262.

Goldextra

| 263. | Goldfaber |
| --- | --- |

263.

Goldfaber

| 264. | Goldfalcon |
| --- | --- |

264.

Goldfalcon

| 265. | Goldfast |
| --- | --- |

265.

Goldfast

| 266. | Goldfenix |
| --- | --- |

266.

Goldfenix

| 267. | Goldfert |
| --- | --- |

267.

Goldfert

| 268. | Goldfinger |
| --- | --- |

268.

Goldfinger

| 269. | Goldflash |
| --- | --- |

269.

Goldflash

| 270. | Goldflorence |
| --- | --- |

270.

Goldflorence

| 271. | Goldfrank |
| --- | --- |

271.

Goldfrank

| 272. | Goldiego |
| --- | --- |

272.

Goldiego

| 273. | Goldimax |
| --- | --- |

273.

Goldimax

| 274. | Goldinter |
| --- | --- |

274.

Goldinter

| 275. | Goldistal |
| --- | --- |

275.

Goldistal

| 276. | Goldixos |
| --- | --- |

276.

Goldixos

| 277. | Goldjane |
| --- | --- |

277.

Goldjane

| 278. | Goldjulia |
| --- | --- |

278.

Goldjulia

| 279. | Goldkim |
| --- | --- |

279.

Goldkim

| 280. | Goldkiwi |
| --- | --- |

280.

Goldkiwi

| 281. | Goldland |
| --- | --- |

281.

Goldland

| 282. | Goldlord |
| --- | --- |

282.

Goldlord

| 283. | Goldman |
| --- | --- |

283.

Goldman

| 284. | Goldmarian |
| --- | --- |

284.

Goldmarian

| 285. | Goldmatrix |
| --- | --- |

285.

Goldmatrix

| 286. | Goldmaxim |
| --- | --- |

286.

Goldmaxim

| 287. | Goldmedal |
| --- | --- |

287.

Goldmedal

| 288. | Goldmichel |
| --- | --- |

288.

Goldmichel

| 289. | Goldmistral |
| --- | --- |

289.

Goldmistral

| 290. | Goldolivia |
| --- | --- |

290.

Goldolivia

| 291. | Goldorac |
| --- | --- |

291.

Goldorac

| 292. | Goldpatrick |
| --- | --- |

292.

Goldpatrick

| 293. | Goldplus |
| --- | --- |

293.

Goldplus

| 294. | Goldpollen |
| --- | --- |

294.

Goldpollen

| 295. | Goldposter |
| --- | --- |

295.

Goldposter

| 296. | Goldragon |
| --- | --- |

296.

Goldragon

| 297. | Goldrailer |
| --- | --- |

297.

Goldrailer

| 298. | Goldrocky |
| --- | --- |

298.

Goldrocky

| 299. | Goldsander |
| --- | --- |

299.

Goldsander

| 300. | Goldsix |
| --- | --- |

300.

Goldsix

| 301. | Goldstorm |
| --- | --- |

301.

Goldstorm

| 302. | Goldtom |
| --- | --- |

302.

Goldtom

| 303. | Goldweb |
| --- | --- |

303.

Goldweb

| 304. | Goldwest |
| --- | --- |

304.

Goldwest

| 305. | Goldwin |
| --- | --- |

305.

Goldwin

| 306. | Goldyork |
| --- | --- |

306.

Goldyork

| 307. | Góré |
| --- | --- |

307.

Góré

| 308. | Grecale |
| --- | --- |

308.

Grecale

| 309. | Grip |
| --- | --- |

309.

Grip

| 310. | Gruni CS |
| --- | --- |

310.

Gruni CS

| 311. | Guadalquivir |
| --- | --- |

311.

Guadalquivir

| 312. | Gutwein 2553 |
| --- | --- |

312.

Gutwein 2553

| 313. | Gutwein 2605 |
| --- | --- |

313.

Gutwein 2605

| 314. | Hajnal |
| --- | --- |

314.

Hajnal

| 315. | Helen |
| --- | --- |

315.

Helen

| 316. | Horus |
| --- | --- |

316.

Horus

| 317. | Horus CL |
| --- | --- |

317.

Horus CL

| 318. | Hunor |
| --- | --- |

318.

Hunor

| 319. | Hypnos CL |
| --- | --- |

319.

Hypnos CL

| 320. | Hypnos |
| --- | --- |

320.

Hypnos

| 321. | Ida MTC |
| --- | --- |

321.

Ida MTC

| 322. | Inka |
| --- | --- |

322.

Inka

| 323. | Iseran |
| --- | --- |

323.

Iseran

| 324. | ISH402 |
| --- | --- |

324.

ISH402

| 325. | ISH601 |
| --- | --- |

325.

ISH601

| 326. | Izabella |
| --- | --- |

326.

Izabella

| 327. | Jázmin |
| --- | --- |

327.

Jázmin

| 328. | Jazzi CS |
| --- | --- |

328.

Jazzi CS

| 329. | Jennifer |
| --- | --- |

329.

Jennifer

| 330. | Jorale |
| --- | --- |

330.

Jorale

| 331. | Jouvence |
| --- | --- |

331.

Jouvence

| 332. | Joyyo |
| --- | --- |

332.

Joyyo

| 333. | Jozefina |
| --- | --- |

333.

Jozefina

| 334. | Jumper |
| --- | --- |

334.

Jumper

| 335. | Kabey |
| --- | --- |

335.

Kabey

| 336. | Kabir |
| --- | --- |

336.

Kabir

| 337. | Kabos |
| --- | --- |

337.

Kabos

| 338. | Kámasil |
| --- | --- |

338.

Kámasil

| 339. | Kamil |
| --- | --- |

339.

Kamil

| 340. | Kamilla |
| --- | --- |

340.

Kamilla

| 341. | Kandoo |
| --- | --- |

341.

Kandoo

| 342. | Karate |
| --- | --- |

342.

Karate

| 343. | Karedas |
| --- | --- |

343.

Karedas

| 344. | Karen |
| --- | --- |

344.

Karen

| 345. | Karmental |
| --- | --- |

345.

Karmental

| 346. | Karolina |
| --- | --- |

346.

Karolina

| 347. | Karrier |
| --- | --- |

347.

Karrier

| 348. | Kelving |
| --- | --- |

348.

Kelving

| 349. | Kemer |
| --- | --- |

349.

Kemer

| 350. | Kent |
| --- | --- |

350.

Kent

| 351. | Keplero |
| --- | --- |

351.

Keplero

| 352. | Kermess |
| --- | --- |

352.

Kermess

| 353. | Kincs |
| --- | --- |

353.

Kincs

| 354. | Kiskun 449 |
| --- | --- |

354.

Kiskun 449

| 355. | Kiskun 4532 |
| --- | --- |

355.

Kiskun 4532

| 356. | Kiskun DC 4325 |
| --- | --- |

356.

Kiskun DC 4325

| 357. | Kiskun DC 4430 |
| --- | --- |

357.

Kiskun DC 4430

| 358. | Kiskun DC 4468 |
| --- | --- |

358.

Kiskun DC 4468

| 359. | Kiskun Nora |
| --- | --- |

359.

Kiskun Nora

| 360. | Kiskun SC 297 |
| --- | --- |

360.

Kiskun SC 297

| 361. | Kiskun SC 398 |
| --- | --- |

361.

Kiskun SC 398

| 362. | Kiskun SC 4390 |
| --- | --- |

362.

Kiskun SC 4390

| 363. | Kiskun SC 4444 |
| --- | --- |

363.

Kiskun SC 4444

| 364. | Kiskun SC 4451 |
| --- | --- |

364.

Kiskun SC 4451

| 365. | Kiskun SC 4517 |
| --- | --- |

365.

Kiskun SC 4517

| 366. | Kiskun TC 351 |
| --- | --- |

366.

Kiskun TC 351

| 367. | Kiskun TC 380 |
| --- | --- |

367.

Kiskun TC 380

| 368. | Kiskun TC 4255 |
| --- | --- |

368.

Kiskun TC 4255

| 369. | Kiskun TC 4361 |
| --- | --- |

369.

Kiskun TC 4361

| 370. | Kiskun TC 4371 |
| --- | --- |

370.

Kiskun TC 4371

| 371. | Kiskun TC 4394 |
| --- | --- |

371.

Kiskun TC 4394

| 372. | Kiskun TC 4454 |
| --- | --- |

372.

Kiskun TC 4454

| 373. | Kiskun TC 4487 |
| --- | --- |

373.

Kiskun TC 4487

| 374. | Kiskun TC 4515 |
| --- | --- |

374.

Kiskun TC 4515

| 375. | Kismet |
| --- | --- |

375.

Kismet

| 376. | Kitty |
| --- | --- |

376.

Kitty

| 377. | Klaxon |
| --- | --- |

377.

Klaxon

| 378. | Klimt |
| --- | --- |

378.

Klimt

| 379. | Kodipack |
| --- | --- |

379.

Kodipack

| 380. | Kompakt |
| --- | --- |

380.

Kompakt

| 381. | Konsol |
| --- | --- |

381.

Konsol

| 382. | Korlitia |
| --- | --- |

382.

Korlitia

| 383. | Kosha |
| --- | --- |

383.

Kosha

| 384. | Kratere |
| --- | --- |

384.

Kratere

| 385. | Kristallo |
| --- | --- |

385.

Kristallo

| 386. | Krokus |
| --- | --- |

386.

Krokus

| 387. | Kuadro |
| --- | --- |

387.

Kuadro

| 388. | Kubrick |
| --- | --- |

388.

Kubrick

| 389. | Kudos |
| --- | --- |

389.

Kudos

| 390. | Kumin |
| --- | --- |

390.

Kumin

| 391. | Kursus |
| --- | --- |

391.

Kursus

| 392. | Kuxxoa |
| --- | --- |

392.

Kuxxoa

| 393. | KWS 2376 |
| --- | --- |

393.

KWS 2376

| 394. | KWS 379 |
| --- | --- |

394.

KWS 379

| 395. | KWS 459 |
| --- | --- |

395.

KWS 459

| 396. | KWS 474 |
| --- | --- |

396.

KWS 474

| 397. | KWS0551 |
| --- | --- |

397.

KWS0551

| 398. | KWS1393 |
| --- | --- |

398.

KWS1393

| 399. | KWS1394 |
| --- | --- |

399.

KWS1394

| 400. | KWS1398 |
| --- | --- |

400.

KWS1398

| 401. | Lacasta |
| --- | --- |

401.

Lacasta

| 402. | Larigal |
| --- | --- |

402.

Larigal

| 403. | Lazaro |
| --- | --- |

403.

Lazaro

| 404. | Ledina |
| --- | --- |

404.

Ledina

| 405. | Leila |
| --- | --- |

405.

Leila

| 406. | Leopard |
| --- | --- |

406.

Leopard

| 407. | LG 24.47 waxy |
| --- | --- |

407.

LG 24.47 waxy

| 408. | LG 2470 |
| --- | --- |

408.

LG 2470

| 409. | LG 2481 |
| --- | --- |

409.

LG 2481

| 410. | LG 2533 |
| --- | --- |

410.

LG 2533

| 411. | LG 3362 |
| --- | --- |

411.

LG 3362

| 412. | LG 34.57 |
| --- | --- |

412.

LG 34.57

| 413. | LG3330 |
| --- | --- |

413.

LG3330

| 414. | LG3409 |
| --- | --- |

414.

LG3409

| 415. | LG3440 |
| --- | --- |

415.

LG3440

| 416. | LG3442 |
| --- | --- |

416.

LG3442

| 417. | LG3443 |
| --- | --- |

417.

LG3443

| 418. | LG3458 |
| --- | --- |

418.

LG3458

| 419. | LG3472 |
| --- | --- |

419.

LG3472

| 420. | LG3520 |
| --- | --- |

420.

LG3520

| 421. | LG3531 |
| --- | --- |

421.

LG3531

| 422. | LG3562 |
| --- | --- |

422.

LG3562

| 423. | LG3691 |
| --- | --- |

423.

LG3691

| 424. | LG3715 |
| --- | --- |

424.

LG3715

| 425. | Limasil |
| --- | --- |

425.

Limasil

| 426. | Liza |
| --- | --- |

426.

Liza

| 427. | Loxxam |
| --- | --- |

427.

Loxxam

| 428. | Lucero |
| --- | --- |

428.

Lucero

| 429. | Luciana |
| --- | --- |

429.

Luciana

| 430. | Ludovo |
| --- | --- |

430.

Ludovo

| 431. | Lugano |
| --- | --- |

431.

Lugano

| 432. | Mahawax |
| --- | --- |

432.

Mahawax

| 433. | Mahora |
| --- | --- |

433.

Mahora

| 434. | Maibi |
| --- | --- |

434.

Maibi

| 435. | Majeste |
| --- | --- |

435.

Majeste

| 436. | Manolo |
| --- | --- |

436.

Manolo

| 437. | Maraton |
| --- | --- |

437.

Maraton

| 438. | Marina |
| --- | --- |

438.

Marina

| 439. | Mars |
| --- | --- |

439.

Mars

| 440. | Martinic |
| --- | --- |

440.

Martinic

| 441. | Marusia |
| --- | --- |

441.

Marusia

| 442. | Mastri CS |
| --- | --- |

442.

Mastri CS

| 443. | Mátra |
| --- | --- |

443.

Mátra

| 444. | Maxima |
| --- | --- |

444.

Maxima

| 445. | Maximmo |
| --- | --- |

445.

Maximmo

| 446. | Maxxis |
| --- | --- |

446.

Maxxis

| 447. | Medor |
| --- | --- |

447.

Medor

| 448. | Mehari |
| --- | --- |

448.

Mehari

| 449. | Meknes |
| --- | --- |

449.

Meknes

| 450. | Melinda |
| --- | --- |

450.

Melinda

| 451. | Mellor |
| --- | --- |

451.

Mellor

| 452. | Melodis |
| --- | --- |

452.

Melodis

| 453. | Meridien |
| --- | --- |

453.

Meridien

| 454. | Micastar |
| --- | --- |

454.

Micastar

| 455. | Mitic |
| --- | --- |

455.

Mitic

| 456. | Monrovia |
| --- | --- |

456.

Monrovia

| 457. | Monsone |
| --- | --- |

457.

Monsone

| 458. | Montello |
| --- | --- |

458.

Montello

| 459. | Montoni |
| --- | --- |

459.

Montoni

| 460. | Mucho |
| --- | --- |

460.

Mucho

| 461. | Murcia |
| --- | --- |

461.

Murcia

| 462. | Mv 342 |
| --- | --- |

462.

Mv 342

| 463. | Mv 355 DMSC |
| --- | --- |

463.

Mv 355 DMSC

| 464. | Mv 437 |
| --- | --- |

464.

Mv 437

| 465. | Mv 444 |
| --- | --- |

465.

Mv 444

| 466. | Mv 500 |
| --- | --- |

466.

Mv 500

| 467. | Mv Majoros |
| --- | --- |

467.

Mv Majoros

| 468. | Mv MTC 448 |
| --- | --- |

468.

Mv MTC 448

| 469. | Mv TC 434 |
| --- | --- |

469.

Mv TC 434

| 470. | Mv TC 514 |
| --- | --- |

470.

Mv TC 514

| 471. | MvNK 333 |
| --- | --- |

471.

MvNK 333

| 472. | Nasdac |
| --- | --- |

472.

Nasdac

| 473. | Nauwax |
| --- | --- |

473.

Nauwax

| 474. | NC 4563 |
| --- | --- |

474.

NC 4563

| 475. | NC5500 |
| --- | --- |

475.

NC5500

| 476. | Nessi CS |
| --- | --- |

476.

Nessi CS

| 477. | Netto |
| --- | --- |

477.

Netto

| 478. | NK Cryso |
| --- | --- |

478.

NK Cryso

| 479. | NK Pilaro |
| --- | --- |

479.

NK Pilaro

| 480. | NK Sycora |
| --- | --- |

480.

NK Sycora

| 481. | NK Thermo |
| --- | --- |

481.

NK Thermo

| 482. | NK Turtop |
| --- | --- |

482.

NK Turtop

| 483. | NKArma |
| --- | --- |

483.

NKArma

| 484. | NKAtria |
| --- | --- |

484.

NKAtria

| 485. | NKFactor |
| --- | --- |

485.

NKFactor

| 486. | NKFox |
| --- | --- |

486.

NKFox

| 487. | NKNakor |
| --- | --- |

487.

NKNakor

| 488. | NKStep |
| --- | --- |

488.

NKStep

| 489. | NKTago |
| --- | --- |

489.

NKTago

| 490. | NKTerra |
| --- | --- |

490.

NKTerra

| 491. | Noemi |
| --- | --- |

491.

Noemi

| 492. | Norma S.C. |
| --- | --- |

492.

Norma S.C.

| 493. | Novara |
| --- | --- |

493.

Novara

| 494. | Novello |
| --- | --- |

494.

Novello

| 495. | Novistar |
| --- | --- |

495.

Novistar

| 496. | Nóra |
| --- | --- |

496.

Nóra

| 497. | NX 5206 |
| --- | --- |

497.

NX 5206

| 498. | Oktan |
| --- | --- |

498.

Oktan

| 499. | Olivia |
| --- | --- |

499.

Olivia

| 500. | Omár |
| --- | --- |

500.

Omár

| 501. | Ortensia |
| --- | --- |

501.

Ortensia

| 502. | Ortowax |
| --- | --- |

502.

Ortowax

| 503. | Pacal |
| --- | --- |

503.

Pacal

| 504. | Palomis |
| --- | --- |

504.

Palomis

| 505. | Pardi |
| --- | --- |

505.

Pardi

| 506. | Paulinis |
| --- | --- |

506.

Paulinis

| 507. | Petunio |
| --- | --- |

507.

Petunio

| 508. | Piroska |
| --- | --- |

508.

Piroska

| 509. | Pixxia |
| --- | --- |

509.

Pixxia

| 510. | Poem |
| --- | --- |

510.

Poem

| 511. | Poncho |
| --- | --- |

511.

Poncho

| 512. | Posadas |
| --- | --- |

512.

Posadas

| 513. | Potenza |
| --- | --- |

513.

Potenza

| 514. | Poxxim |
| --- | --- |

514.

Poxxim

| 515. | PR31G66 |
| --- | --- |

515.

PR31G66

| 516. | PR31K18 |
| --- | --- |

516.

PR31K18

| 517. | PR31N27 |
| --- | --- |

517.

PR31N27

| 518. | PR31Y43 |
| --- | --- |

518.

PR31Y43

| 519. | PR32B10 |
| --- | --- |

519.

PR32B10

| 520. | PR32B33 |
| --- | --- |

520.

PR32B33

| 521. | PR32B56 |
| --- | --- |

521.

PR32B56

| 522. | PR32D12 |
| --- | --- |

522.

PR32D12

| 523. | PR32D99 |
| --- | --- |

523.

PR32D99

| 524. | PR32F27 |
| --- | --- |

524.

PR32F27

| 525. | PR32F89 |
| --- | --- |

525.

PR32F89

| 526. | PR32H21 |
| --- | --- |

526.

PR32H21

| 527. | PR32H57 |
| --- | --- |

527.

PR32H57

| 528. | PR32H58 |
| --- | --- |

528.

PR32H58

| 529. | PR32K22 |
| --- | --- |

529.

PR32K22

| 530. | PR32T78 |
| --- | --- |

530.

PR32T78

| 531. | PR32W86 |
| --- | --- |

531.

PR32W86

| 532. | PR33A46 |
| --- | --- |

532.

PR33A46

| 533. | PR33A84 |
| --- | --- |

533.

PR33A84

| 534. | PR33D31 |
| --- | --- |

534.

PR33D31

| 535. | PR33H05 |
| --- | --- |

535.

PR33H05

| 536. | PR33J58 |
| --- | --- |

536.

PR33J58

| 537. | PR33M54 |
| --- | --- |

537.

PR33M54

| 538. | PR33N09 |
| --- | --- |

538.

PR33N09

| 539. | PR33P71 |
| --- | --- |

539.

PR33P71

| 540. | PR33R77 |
| --- | --- |

540.

PR33R77

| 541. | PR33V15 |
| --- | --- |

541.

PR33V15

| 542. | PR34B19 |
| --- | --- |

542.

PR34B19

| 543. | PR34B28 |
| --- | --- |

543.

PR34B28

| 544. | PR34B39 |
| --- | --- |

544.

PR34B39

| 545. | PR34B97 |
| --- | --- |

545.

PR34B97

| 546. | PR34D71 |
| --- | --- |

546.

PR34D71

| 547. | PR34G07 |
| --- | --- |

547.

PR34G07

| 548. | PR34G13 |
| --- | --- |

548.

PR34G13

| 549. | PR34G84 |
| --- | --- |

549.

PR34G84

| 550. | PR34G86 |
| --- | --- |

550.

PR34G86

| 551. | PR34H31 |
| --- | --- |

551.

PR34H31

| 552. | PR34K49 |
| --- | --- |

552.

PR34K49

| 553. | PR34M94 |
| --- | --- |

553.

PR34M94

| 554. | PR34N16 |
| --- | --- |

554.

PR34N16

| 555. | PR34N43 |
| --- | --- |

555.

PR34N43

| 556. | PR34N84 |
| --- | --- |

556.

PR34N84

| 557. | PR34P93 |
| --- | --- |

557.

PR34P93

| 558. | PR34W47 |
| --- | --- |

558.

PR34W47

| 559. | PR35D28 |
| --- | --- |

559.

PR35D28

| 560. | PR35M39 |
| --- | --- |

560.

PR35M39

| 561. | PR35P21 |
| --- | --- |

561.

PR35P21

| 562. | PR35R57 |
| --- | --- |

562.

PR35R57

| 563. | PR35T92 |
| --- | --- |

563.

PR35T92

| 564. | PR35Y54 |
| --- | --- |

564.

PR35Y54

| 565. | PR35Y65 |
| --- | --- |

565.

PR35Y65

| 566. | PR36B06 |
| --- | --- |

566.

PR36B06

| 567. | PR36D75 |
| --- | --- |

567.

PR36D75

| 568. | PR36H92 |
| --- | --- |

568.

PR36H92

| 569. | PR36K20 |
| --- | --- |

569.

PR36K20

| 570. | PR36K67 |
| --- | --- |

570.

PR36K67

| 571. | PR36N70 |
| --- | --- |

571.

PR36N70

| 572. | PR36P85 |
| --- | --- |

572.

PR36P85

| 573. | PR36R10 |
| --- | --- |

573.

PR36R10

| 574. | PR36T58 |
| --- | --- |

574.

PR36T58

| 575. | PR37B04 |
| --- | --- |

575.

PR37B04

| 576. | PR37K55 |
| --- | --- |

576.

PR37K55

| 577. | PR37K85 |
| --- | --- |

577.

PR37K85

| 578. | PR37M81 |
| --- | --- |

578.

PR37M81

| 579. | PR37M81 IT |
| --- | --- |

579.

PR37M81 IT

| 580. | PR38B85 |
| --- | --- |

580.

PR38B85

| 581. | PR38T27 |
| --- | --- |

581.

PR38T27

| 582. | PR39F04 |
| --- | --- |

582.

PR39F04

| 583. | PR39T99 |
| --- | --- |

583.

PR39T99

| 584. | PR39V62 |
| --- | --- |

584.

PR39V62

| 585. | Prisca |
| --- | --- |

585.

Prisca

| 586. | Prodis |
| --- | --- |

586.

Prodis

| 587. | Profeta |
| --- | --- |

587.

Profeta

| 588. | Profistar |
| --- | --- |

588.

Profistar

| 589. | Promi |
| --- | --- |

589.

Promi

| 590. | Puccini CS |
| --- | --- |

590.

Puccini CS

| 591. | Puli |
| --- | --- |

591.

Puli

| 592. | Quintal |
| --- | --- |

592.

Quintal

| 593. | Ranja |
| --- | --- |

593.

Ranja

| 594. | Rasa |
| --- | --- |

594.

Rasa

| 595. | Rastto |
| --- | --- |

595.

Rastto

| 596. | Ravel |
| --- | --- |

596.

Ravel

| 597. | Ravistar |
| --- | --- |

597.

Ravistar

| 598. | Raxxia |
| --- | --- |

598.

Raxxia

| 599. | Readi |
| --- | --- |

599.

Readi

| 600. | Redel |
| --- | --- |

600.

Redel

| 601. | Rekord |
| --- | --- |

601.

Rekord

| 602. | Reporter |
| --- | --- |

602.

Reporter

| 603. | Riglos |
| --- | --- |

603.

Riglos

| 604. | Rixxer |
| --- | --- |

604.

Rixxer

| 605. | RK14 |
| --- | --- |

605.

RK14

| 606. | RK25 |
| --- | --- |

606.

RK25

| 607. | RK36 |
| --- | --- |

607.

RK36

| 608. | Roano |
| --- | --- |

608.

Roano

| 609. | Rodellar |
| --- | --- |

609.

Rodellar

| 610. | Rona |
| --- | --- |

610.

Rona

| 611. | Rosery |
| --- | --- |

611.

Rosery

| 612. | Sabia |
| --- | --- |

612.

Sabia

| 613. | Saeta |
| --- | --- |

613.

Saeta

| 614. | San Luis |
| --- | --- |

614.

San Luis

| 615. | Sancia |
| --- | --- |

615.

Sancia

| 616. | Sangria |
| --- | --- |

616.

Sangria

| 617. | Sanmiguel |
| --- | --- |

617.

Sanmiguel

| 618. | Sardane |
| --- | --- |

618.

Sardane

| 619. | Scaila |
| --- | --- |

619.

Scaila

| 620. | Seba |
| --- | --- |

620.

Seba

| 621. | Seoul |
| --- | --- |

621.

Seoul

| 622. | Sephora |
| --- | --- |

622.

Sephora

| 623. | Serina |
| --- | --- |

623.

Serina

| 624. | Shiva |
| --- | --- |

624.

Shiva

| 625. | Sidonis |
| --- | --- |

625.

Sidonis

| 626. | Silagro |
| --- | --- |

626.

Silagro

| 627. | Silóma |
| --- | --- |

627.

Silóma

| 628. | Simbali |
| --- | --- |

628.

Simbali

| 629. | Sinatra |
| --- | --- |

629.

Sinatra

| 630. | Sixtina |
| --- | --- |

630.

Sixtina

| 631. | Sopronis |
| --- | --- |

631.

Sopronis

| 632. | Soraya |
| --- | --- |

632.

Soraya

| 633. | Sperlona |
| --- | --- |

633.

Sperlona

| 634. | Spinoza |
| --- | --- |

634.

Spinoza

| 635. | Squadra |
| --- | --- |

635.

Squadra

| 636. | Status |
| --- | --- |

636.

Status

| 637. | Stira |
| --- | --- |

637.

Stira

| 638. | Stradi |
| --- | --- |

638.

Stradi

| 639. | Stratos |
| --- | --- |

639.

Stratos

| 640. | SUM 0241 |
| --- | --- |

640.

SUM 0241

| 641. | SUM 0246 |
| --- | --- |

641.

SUM 0246

| 642. | SUM 330 |
| --- | --- |

642.

SUM 330

| 643. | SUM 420 |
| --- | --- |

643.

SUM 420

| 644. | SUM 490 |
| --- | --- |

644.

SUM 490

| 645. | Szandra |
| --- | --- |

645.

Szandra

| 646. | Szarvasi DC 310 S |
| --- | --- |

646.

Szarvasi DC 310 S

| 647. | Szarvasi édes szárú |
| --- | --- |

647.

Szarvasi édes szárú

| 648. | Szegedi 331 |
| --- | --- |

648.

Szegedi 331

| 649. | Szegedi 455 |
| --- | --- |

649.

Szegedi 455

| 650. | Szegedi 462 |
| --- | --- |

650.

Szegedi 462

| 651. | Szegedi 470 |
| --- | --- |

651.

Szegedi 470

| 652. | Szegedi DC 488 |
| --- | --- |

652.

Szegedi DC 488

| 653. | Szegedi SC 463 |
| --- | --- |

653.

Szegedi SC 463

| 654. | Szegedi TC 358 |
| --- | --- |

654.

Szegedi TC 358

| 655. | Szegedi TC 367 |
| --- | --- |

655.

Szegedi TC 367

| 656. | Szegedi TC 377 |
| --- | --- |

656.

Szegedi TC 377

| 657. | Szegedi TC 465 |
| --- | --- |

657.

Szegedi TC 465

| 658. | Szegedi TC 513 |
| --- | --- |

658.

Szegedi TC 513

| 659. | Szentesi SC 623 |
| --- | --- |

659.

Szentesi SC 623

| 660. | Szentesi TC 390 S |
| --- | --- |

660.

Szentesi TC 390 S

| 661. | Szilvia |
| --- | --- |

661.

Szilvia

| 662. | Tacca |
| --- | --- |

662.

Tacca

| 663. | Tajo |
| --- | --- |

663.

Tajo

| 664. | Talung |
| --- | --- |

664.

Talung

| 665. | Tamara |
| --- | --- |

665.

Tamara

| 666. | Tanjuska |
| --- | --- |

666.

Tanjuska

| 667. | Tavasz |
| --- | --- |

667.

Tavasz

| 668. | Tékila |
| --- | --- |

668.

Tékila

| 669. | Texxud |
| --- | --- |

669.

Texxud

| 670. | Tikal |
| --- | --- |

670.

Tikal

| 671. | Tilda |
| --- | --- |

671.

Tilda

| 672. | Tina |
| --- | --- |

672.

Tina

| 673. | Tisza |
| --- | --- |

673.

Tisza

| 674. | Titlis |
| --- | --- |

674.

Titlis

| 675. | Tixxus |
| --- | --- |

675.

Tixxus

| 676. | Tizona |
| --- | --- |

676.

Tizona

| 677. | Tonachi |
| --- | --- |

677.

Tonachi

| 678. | Tornado |
| --- | --- |

678.

Tornado

| 679. | Toxxol |
| --- | --- |

679.

Toxxol

| 680. | Trofeo |
| --- | --- |

680.

Trofeo

| 681. | Tucson |
| --- | --- |

681.

Tucson

| 682. | Tünde |
| --- | --- |

682.

Tünde

| 683. | Türkiz |
| --- | --- |

683.

Türkiz

| 684. | Tuxxeo |
| --- | --- |

684.

Tuxxeo

| 685. | Tyrexx |
| --- | --- |

685.

Tyrexx

| 686. | Valika |
| --- | --- |

686.

Valika

| 687. | Vanda |
| --- | --- |

687.

Vanda

| 688. | Varenne |
| --- | --- |

688.

Varenne

| 689. | Vasilica |
| --- | --- |

689.

Vasilica

| 690. | Vegale |
| --- | --- |

690.

Vegale

| 691. | Velin |
| --- | --- |

691.

Velin

| 692. | Venici |
| --- | --- |

692.

Venici

| 693. | Vénusz |
| --- | --- |

693.

Vénusz

| 694. | Veracruz |
| --- | --- |

694.

Veracruz

| 695. | Veroni CS |
| --- | --- |

695.

Veroni CS

| 696. | Veronika |
| --- | --- |

696.

Veronika

| 697. | Viana |
| --- | --- |

697.

Viana

| 698. | Vic |
| --- | --- |

698.

Vic

| 699. | Viktoria |
| --- | --- |

699.

Viktoria

| 700. | Vilma |
| --- | --- |

700.

Vilma

| 701. | Virgi |
| --- | --- |

701.

Virgi

| 702. | Viridis |
| --- | --- |

702.

Viridis

| 703. | Virtuoz |
| --- | --- |

703.

Virtuoz

| 704. | Wendy |
| --- | --- |

704.

Wendy

| 705. | Wexxil |
| --- | --- |

705.

Wexxil

| 706. | Windi |
| --- | --- |

706.

Windi

| 707. | Wonga |
| --- | --- |

707.

Wonga

| 708. | Zeusz |
| --- | --- |

708.

Zeusz

---

| 12.5.2006 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 125/38 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2006

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 125/38

---

DOPORUČENÍ KOMISE

ze dne 8. května 2006

o podpoře využívání pobřežní elektrické energie loděmi v kotvištích přístavů Společenství

(Text s významem pro EHP)

(2006/339/ES)

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 211 této smlouvy,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | V listopadu 2002 Komise přijala sdělení Evropskému parlamentu a Radě o strategii Evropské unie pro snížení emisí do ovzduší z námořních plavidel (1), které naléhalo na přístavní orgány, aby po lodích v přístavu vyžadovaly využívání elektřiny z pozemních zdrojů, aby je k němu motivovaly a usnadňovaly jim jej. |
| --- | --- |

(1)

V listopadu 2002 Komise přijala sdělení Evropskému parlamentu a Radě o strategii Evropské unie pro snížení emisí do ovzduší z námořních plavidel (1), které naléhalo na přístavní orgány, aby po lodích v přístavu vyžadovaly využívání elektřiny z pozemních zdrojů, aby je k němu motivovaly a usnadňovaly jim jej.

| (2) | Evropský parlament ve svém usnesení o této strategii ze dne 4. prosince 2003 (2) zdůraznil, že využívání elektřiny z pozemských zdrojů v přístavu by bylo možné usnadnit vypracováním zprávy uvádějící pozitivní příklady těchto opatření a rovněž jejich náklady a přínos. |
| --- | --- |

(2)

Evropský parlament ve svém usnesení o této strategii ze dne 4. prosince 2003 (2) zdůraznil, že využívání elektřiny z pozemských zdrojů v přístavu by bylo možné usnadnit vypracováním zprávy uvádějící pozitivní příklady těchto opatření a rovněž jejich náklady a přínos.

| (3) | Rada ve svých závěrech týkajících se této strategie ze dne 22. prosince 2003 (3) uznala, že ne všechny problémy životního prostředí se na mezinárodní úrovni řeší náležitým způsobem a že zvláště podílem námořních plavidel na koncentraci částic a ozonu a jeho prekurzorů ve vnějším ovzduší je třeba se dále zabývat. |
| --- | --- |

(3)

Rada ve svých závěrech týkajících se této strategie ze dne 22. prosince 2003 (3) uznala, že ne všechny problémy životního prostředí se na mezinárodní úrovni řeší náležitým způsobem a že zvláště podílem námořních plavidel na koncentraci částic a ozonu a jeho prekurzorů ve vnějším ovzduší je třeba se dále zabývat.

| (4) | Komise v souvislosti se sdělením Čistý vzduch pro Evropu (program CAFE): K tematické strategii pro kvalitu ovzduší (4) přezkoumala podíl lodní dopravy na koncentraci znečišťujících látek ve vnějším ovzduší a zjistila, že je zvláště v přístavních oblastech významný. V některých přístavních oblastech mohou emise z lodí ohrožovat splnění norem kvality ovzduší. |
| --- | --- |

(4)

Komise v souvislosti se sdělením Čistý vzduch pro Evropu (program CAFE): K tematické strategii pro kvalitu ovzduší (4) přezkoumala podíl lodní dopravy na koncentraci znečišťujících látek ve vnějším ovzduší a zjistila, že je zvláště v přístavních oblastech významný. V některých přístavních oblastech mohou emise z lodí ohrožovat splnění norem kvality ovzduší.

| (5) | V rámci programu CAFE se zjistilo, že ve srovnání s dalšími opatřeními v jiných oblastech se hospodárnost snižování emisí z lodí zvyšuje. Většinu znečišťujících emisí z lodí v kotvišti lze snížit pouze prostřednictvím opatření týkajících se motoru a následného zpracování nebo používáním pobřežní elektřiny. |
| --- | --- |

(5)

V rámci programu CAFE se zjistilo, že ve srovnání s dalšími opatřeními v jiných oblastech se hospodárnost snižování emisí z lodí zvyšuje. Většinu znečišťujících emisí z lodí v kotvišti lze snížit pouze prostřednictvím opatření týkajících se motoru a následného zpracování nebo používáním pobřežní elektřiny.

| (6) | Emise z lodních motorů jsou na mezinárodní úrovni regulovány prostřednictvím Mezinárodní námořní organizace (IMO). Vývoj těchto norem nestačí reagovat na problémy kvality ovzduší v přístavech ve Společenství. |
| --- | --- |

(6)

Emise z lodních motorů jsou na mezinárodní úrovni regulovány prostřednictvím Mezinárodní námořní organizace (IMO). Vývoj těchto norem nestačí reagovat na problémy kvality ovzduší v přístavech ve Společenství.

| (7) | Článek 4b směrnice Rady 1999/32/ES ze dne 26. dubna 1999 o snižování obsahu síry v některých kapalných palivech a o změně směrnice 93/12/EHS (5) vyjímá z požadavku na používání lodního paliva s 0,1 % obsahem síry lodě, které vypínají všechny motory a využívají během kotvení v přístavech pobřežní elektřinu. |
| --- | --- |

(7)

Článek 4b směrnice Rady 1999/32/ES ze dne 26. dubna 1999 o snižování obsahu síry v některých kapalných palivech a o změně směrnice 93/12/EHS (5) vyjímá z požadavku na používání lodního paliva s 0,1 % obsahem síry lodě, které vypínají všechny motory a využívají během kotvení v přístavech pobřežní elektřinu.

| (8) | Směrnice Rady 2003/96/ES ze dne 27. října 2003, kterou se mění struktura rámcových předpisů Společenství o zdanění energetických produktů a elektřiny (6), povoluje členským státům za určitých podmínek uplatnit plné nebo částečné osvobození od daně nebo sníženou úroveň zdanění na elektřinu, |
| --- | --- |

(8)

Směrnice Rady 2003/96/ES ze dne 27. října 2003, kterou se mění struktura rámcových předpisů Společenství o zdanění energetických produktů a elektřiny (6), povoluje členským státům za určitých podmínek uplatnit plné nebo částečné osvobození od daně nebo sníženou úroveň zdanění na elektřinu,

DOPORUČUJE:

| 1. | Členské státy by měly zvážit zavedení pobřežní elektřiny tak, aby ji mohly používat lodě v kotvištích přístavů, zvláště v těch přístavech, kde jsou překračovány mezní hodnoty pro kvalitu ovzduší nebo v jejichž souvislosti veřejnost vyjádřila obavy týkající se vysoké hladiny hluku, a zejména v kotvištích nacházejících se v blízkosti obytných oblastí. |
| --- | --- |

1.

Členské státy by měly zvážit zavedení pobřežní elektřiny tak, aby ji mohly používat lodě v kotvištích přístavů, zvláště v těch přístavech, kde jsou překračovány mezní hodnoty pro kvalitu ovzduší nebo v jejichž souvislosti veřejnost vyjádřila obavy týkající se vysoké hladiny hluku, a zejména v kotvištích nacházejících se v blízkosti obytných oblastí.

| 2. | Členské státy by měly věnovat pozornost odborným stanoviskům, která jsou uvedena v příloze a zabývají se používáním pobřežní elektřiny ke snížení emisí pro různé typy lodí, tras a přístavů a jeho výhodami z ekonomického i praktického hlediska. Přínos pro životní prostředí a hospodárnost by nicméně měly být vyhodnocovány případ od případu. |
| --- | --- |

2.

Členské státy by měly věnovat pozornost odborným stanoviskům, která jsou uvedena v příloze a zabývají se používáním pobřežní elektřiny ke snížení emisí pro různé typy lodí, tras a přístavů a jeho výhodami z ekonomického i praktického hlediska. Přínos pro životní prostředí a hospodárnost by nicméně měly být vyhodnocovány případ od případu.

| 3. | V zájmu vypracování harmonizovaných mezinárodních norem pro pobřežní elektrická připojení a s ohledem na probíhající práce by se činnost členských států měla odvíjet v rámci Mezinárodní námořní organizace (IMO) v souvislosti s probíhajícím přezkumem Mezinárodní úmluvy o zabránění znečišťování z lodí (úmluva MARPOL). |
| --- | --- |

3.

V zájmu vypracování harmonizovaných mezinárodních norem pro pobřežní elektrická připojení a s ohledem na probíhající práce by se činnost členských států měla odvíjet v rámci Mezinárodní námořní organizace (IMO) v souvislosti s probíhajícím přezkumem Mezinárodní úmluvy o zabránění znečišťování z lodí (úmluva MARPOL).

| 4. | Členské státy by měly zvážit uplatnění hospodářských pobídek provozovatelů k používání pobřežní elektřiny, která se lodím poskytuje, s využitím možností stanovených v právních předpisech Společenství. |
| --- | --- |

4.

Členské státy by měly zvážit uplatnění hospodářských pobídek provozovatelů k používání pobřežní elektřiny, která se lodím poskytuje, s využitím možností stanovených v právních předpisech Společenství.

| 5. | Členské státy by měly zvýšit informovanost o pobřežní elektřině u místních orgánů, jež zodpovídají za přístavní oblasti, námořních orgánů, přístavních orgánů, klasifikačních společností a průmyslových sdružení. |
| --- | --- |

5.

Členské státy by měly zvýšit informovanost o pobřežní elektřině u místních orgánů, jež zodpovídají za přístavní oblasti, námořních orgánů, přístavních orgánů, klasifikačních společností a průmyslových sdružení.

| 6. | Členské státy by měly povzbuzovat přístavní orgány a průmysl k výměně osvědčených postupů týkajících se pobřežní elektřiny a sjednocení postupů pro tuto službu. |
| --- | --- |

6.

Členské státy by měly povzbuzovat přístavní orgány a průmysl k výměně osvědčených postupů týkajících se pobřežní elektřiny a sjednocení postupů pro tuto službu.

| 7. | Členské státy by měly Komisi podat zprávu o opatřeních, které hodlají přijmout s cílem snížit emise z lodí v přístavech, zvláště v místech, kde jsou překračovány mezní hodnoty pro kvalitu ovzduší. |
| --- | --- |

7.

Členské státy by měly Komisi podat zprávu o opatřeních, které hodlají přijmout s cílem snížit emise z lodí v přístavech, zvláště v místech, kde jsou překračovány mezní hodnoty pro kvalitu ovzduší.

V Bruselu dne 8. května 2006.

Za Komisi

Stavros DIMAS

člen Komise

---

(1)  KOM(2002) 595 v konečném znění.

1

(2)  Úř. věst C 89 E, 14.4.2004, s. 107.

2

(3)  Úř. věst C 8, 13.1.2004, s. 3.

3

(4)  KOM(2001) 245.

4

(5)  Úř. věst. L 121, 11.5.1999, s. 13. Směrnice naposledy pozměněná směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2005/33/ES (Úř. věst. L 191, 22.7.2005, s. 59).

5

(6)  Úř. věst L 283, 31.10.2003, s. 51. Směrnice naposledy pozměněná směrnicí 2004/75/ES (Úř. věst. L 157, 30.4.2004, s. 100).

6

---

PŘÍLOHA

SOUHRN ODBORNÝCH STANOVISEK K POBŘEŽNÍ ELEKTŘINĚ

Tato příloha uvádí příslušné informace o nákladech a přínosu pobřežní elektřiny. Další podrobnosti jsou obsaženy v nedávné zprávě Komisi – Zakázka na služby týkající se emisí z lodí, jejich přidělování, snižování a tržních mechanismů: Pobřežní elektřina (1). Uvedené číselné údaje o emisích a nákladech se týkají námořních plavidel, ale technika se dá dobře použít i v případě plavidel vnitrozemských.

1.   Technické požadavky – typické řešení

Nákres znázorňuje typické požadavky na připojení pobřežní elektřiny. V závislosti na lodi a kotvišti jsou možná i jiná řešení. Mezinárodní elektrotechnická komise a Mezinárodní asociace klasifikačních společností v současné době pracují na průmyslových normách, které bude moci posoudit IMO.

Image

| (1) | Připojení na vnitrostátní distribuční soustavu o napětí 20–100 kV z místní rozvodny, kde je transformováno na 6–20 kV. |
| --- | --- |

(1)

Připojení na vnitrostátní distribuční soustavu o napětí 20–100 kV z místní rozvodny, kde je transformováno na 6–20 kV.

| (2) | Kabely přivádějící elektřinu o napětí 6–20 kV z rozvodny do přístavního terminálu. |
| --- | --- |

(2)

Kabely přivádějící elektřinu o napětí 6–20 kV z rozvodny do přístavního terminálu.

| (3) | V případě potřeby změna frekvence elektrického proudu. (Ve Společenství se obvykle dodává elektřina o frekvenci 50 Hz. Loď koncipovaná pro elektrický proud o frekvenci 60 Hz by měla být schopna využít elektřinu o frekvenci 50 Hz pro některá zařízení např. pro domácí osvětlení a vytápění, nikoliv však pro zařízení poháněná motorem, jako jsou čerpadla, navijáky a jeřáby. V případě lodě využívající elektřinu o frekvenci 60 Hz by tedy bylo nutné, aby byla elektřina o frekvenci 50 Hz konvertována na 60 Hz.). |
| --- | --- |

(3)

V případě potřeby změna frekvence elektrického proudu. (Ve Společenství se obvykle dodává elektřina o frekvenci 50 Hz. Loď koncipovaná pro elektrický proud o frekvenci 60 Hz by měla být schopna využít elektřinu o frekvenci 50 Hz pro některá zařízení např. pro domácí osvětlení a vytápění, nikoliv však pro zařízení poháněná motorem, jako jsou čerpadla, navijáky a jeřáby. V případě lodě využívající elektřinu o frekvenci 60 Hz by tedy bylo nutné, aby byla elektřina o frekvenci 50 Hz konvertována na 60 Hz.).

| (4) | Kabely, které rozvádějí elektřinu do terminálu. Kabely mohou být umístěny pod zemí ve stávajících nebo nových vedeních. |
| --- | --- |

(4)

Kabely, které rozvádějí elektřinu do terminálu. Kabely mohou být umístěny pod zemí ve stávajících nebo nových vedeních.

| (5) | Systém kabelových bubnů, aby se zabránilo manipulaci s kabely vysokého napětí. Lze jej instalovat v kotvišti, sestává z kabelového bubnu, člunového jeřábu a nosné konstrukce. Člunový jeřáb a nosná konstrukce se mohou používat ke zvedání a spouštění kabelů na plavidlo. Kabelový buben a nosnou konstrukci je možné napájet a ovládat elektromechanicky. |
| --- | --- |

(5)

Systém kabelových bubnů, aby se zabránilo manipulaci s kabely vysokého napětí. Lze jej instalovat v kotvišti, sestává z kabelového bubnu, člunového jeřábu a nosné konstrukce. Člunový jeřáb a nosná konstrukce se mohou používat ke zvedání a spouštění kabelů na plavidlo. Kabelový buben a nosnou konstrukci je možné napájet a ovládat elektromechanicky.

| (6) | Zásuvka na palubě plavidla, určená pro spojovací kabel. |
| --- | --- |

(6)

Zásuvka na palubě plavidla, určená pro spojovací kabel.

| (7) | Transformátor na palubě plavidla, který slouží k transformaci elektrického proudu o vysokém napětí na napětí 400 V. |
| --- | --- |

(7)

Transformátor na palubě plavidla, který slouží k transformaci elektrického proudu o vysokém napětí na napětí 400 V.

| (8) | Na palubě lodi je rozvedena elektřina, pomocné motory jsou vypnuty. |
| --- | --- |

(8)

Na palubě lodi je rozvedena elektřina, pomocné motory jsou vypnuty.

2.   Přínos – snížení emisí

Za pomoci pobřežní elektřiny lze docílit místních zlepšení kvality ovzduší. Přínos plynoucí z jejího používání do značné míry závisí na celé řadě faktorů. Přínos, kterého lze dosáhnout širším využíváním pobřežní elektřiny v EU, je představen v posouzení dopadu přiloženém k tomuto doporučení. Než se přikročí k zavádění na konkrétních místech, bude nutné provést rozbor nákladů a přínosu odpovídající konkrétním okolnostem.

Posouzení dopadu popisuje snížení emisí znečišťujících ovzduší v 500 kotvištích v případě používání středně velkých motorů. Důležitým faktorem, který ovlivňuje tento přínos, je obsah síry v palivu. Právní předpisy Společenství stanoví od roku 2010 ve většině případů přísnější mezní hodnoty pro obsah síry v palivu, které se v kotvištích používá. Z tohoto důvodu jsou uvedeny příklady pro palivo s obsahem síry 2,7 % a 0,1 %. Ukazuje se, že využívání pobřežní elektřiny by přineslo celkový peněžně vyjádřený přínos v rozmezí 252 až 708 milionů EUR ročně v případě používání paliva s 2,7 % obsahem síry a v rozmezí 103 až 284 milionů EUR ročně, pokud by se používalo palivo s 0,1 % obsahem síry. V tom se odráží zlepšení lidského zdraví a menší hmotné škody plynoucí ze snížení emisí znečisťujících ovzduší (2).

Přechod na pobřežní elektřinu povede taktéž k dalším přínosům, které v těchto číselných údajích nejsou zahrnuty. Sníží emise oxidu uhličitého (CO2) o více než 50 %, emise oxidu uhelnatého (CO) o přibližně 99 % a emise oxidu dusného (N2O) o více než 50 %. Odstraní vibrace a hluk z pomocných motorů, jehož naměřené hodnoty v bezprostřední blízkosti činily 90–120 dB, a lodním strojníkům se zlepší podmínky údržby.

3.   Náklady – kapitálové výdaje a provozní náklady

Náklady na zavedení a využívání pobřežní elektřiny se dělí mezi přístav a plavidlo a budou se, zejména na straně přístavu, v závislosti na stávající infrastruktuře značně lišit. Posouzení dopadu uvádí orientační propočty celkových ročních systémových nákladů pro průměrné kotviště a pro nová a dodatečně upravená plavidla s různými velikostmi motorů. Výsledky jsou uvedeny v tabulce 1.

Lze si povšimnout, že celkové náklady jsou mnohem nižší pro plavidla s většími pomocnými motory, v jejichž případě také pravděpodobně dojde k nejvýraznějšímu snížení znečišťujících emisí. Pokud zavedení pobřežní elektřiny mohou využívat nově postavené lodě, jsou oproti lodím dodatečně upraveným náklady taktéž mnohem nižší. V rámci nákladů lodí jsou náklady na palivo a elektřinu velmi významné. Náklady na palivo jsou různé, nicméně palivo s nižším obsahem síry bude dražší než palivo, jež má obsah síry vyšší. Pokud se sníží zdanění elektřiny, která je lodím v kotvištích dodávána, bude pobřežní elektřina atraktivnější.

Tabulka 1

| TYP LODĚ
  Velikost pomocného motoru | Celkové roční systémové náklady |
| --- | --- |
| | s daní
  nízká cena paliva | bez daně
  vysoká cena paliva |
| (EUR/kotviště/rok) | (EUR/kotviště/rok) |
| NOVÁ |
| malá | 164 659 | 82 315 |
| střední | 269 416 | 39 904 |
| velká | 521 630 | –72 298 |
| DODATEČNĚ UPRAVENÁ |
| malá | 202 783 | 120 439 |
| střední | 324 402 | 94 890 |
| velká | 617 999 | 24 071 |

TYP LODĚ

Velikost pomocného motoru

Celkové roční systémové náklady

s daní

nízká cena paliva

bez daně

vysoká cena paliva

(EUR/kotviště/rok)

(EUR/kotviště/rok)

NOVÁ

malá

164 659

82 315

střední

269 416

39 904

velká

521 630

–72 298

DODATEČNĚ UPRAVENÁ

malá

202 783

120 439

střední

324 402

94 890

velká

617 999

24 071

4.   Srovnání přínosu a nákladů

Roční peněžně vyjádřený přínos snížení čtyř znečišťujících látek v 500 kotvištích se odhaduje v rozmezí 103 a 284 milionů EUR, pokud by se používalo palivo o 0,1 % obsahu síry, a mezi 252 a 708 miliony EUR, pokud se používalo palivo o 2,7 % obsahu síry. Rozmezí hodnot závisí na různých metodologických hlediscích, včetně předpokládané délky statistického života. Další podrobnosti lze nalézt v posouzení dopadu tematické strategie o znečišťování ovzduší (3).

Celkové roční systémové náklady na kotviště uvedené v tabulce 1 jsou závislé na třech faktorech: velikost motorů lodě, zavádění technologie na novou či starou loď a náklady na elektřinu a lodní paliva. Z posouzení dopadů vyplývá, že při nízkých cenách paliva a u plavidel platících daň z elektřiny v plném rozsahu jsou roční náklady lodí, které využívají pobřežní elektřinu v 500 kotvištích, o 185 milionů EUR vyšší než náklady lodí používajících lodní palivo. Při vyšších cenách paliva a plném osvobození od daně z elektřiny by celkové náklady klesly o 80 % na hodnotu okolo 34 milionů EUR ročně.

Z těchto číselných údajů vyplývá, že v mnohých případech přínos pobřežní elektřiny převažuje náklady. V mnohých případech pak přínos náklady mnohonásobně převyšuje.

5.   Závěr

Přínos a náklady pobřežní elektřiny se výrazně liší v závislosti na stávající infrastruktuře a umístění přístavu, kotviště a lodě. To znamená, že její hospodárnost je třeba zkoumat případ od případu a že v přímém snižování emisí z lodích motorů by se nemělo polevit.

Z hlediska životního prostředí se využíváním pobřežní elektřiny emise snižují daleko významněji, než když se v kotvištích využívá palivo s 0,1 % obsahem síry (jak od roku 2010 požaduje směrnice 2005/33/ES), a to zejména v případě NOx a PM. Její využívání by se zejména mělo zvážit v místech, kde emise NOx a PM přispívají k problémům s kvalitou ovzduší, např. překročeným mezním hodnotám ozonu a částic.

Z číselných údajů obecně vyplývá, že pro lodě s většími motory, které pravidelně kotví v týchž přístavech, by se z hlediska životního prostředí i z hlediska hospodářského měla dát přednost přechodu na pobřežní elektřinu před používáním paliva s 0,1 % obsahem síry. Z hospodářského hlediska by pobřežní elektřina měla přinést úspory ve srovnání s palivem o nízkém obsahu síry pro nové lodě pravidelně kotvící v týchž přístavech, zejména – ale nikoli pouze – pokud se uplatňuje snížená úroveň zdanění elektřiny, jak povoluje směrnice 2003/96/ES. Je možné, že členské státy a místní orgány budou chtít zvážit i jiné prostředky, jak přístavy povzbudit k investicím do infrastruktury pro pobřežní elektřinu a k zajištění jejího využívání.

---

(1)  Viz: http://www.europa.eu.int/comm/environment/air/pdf/task2_shore-side.pdf

(2)  Viz: http://europa.eu.int/comm/environment/air/cafe/activities/pdf/cafe_cba_externalities.pdf (strana 4). Uvedené hodnoty představují celostátní průměr (zahrnující městské oblasti i venkov), takže v přístavech v městských centrech může být přínos větší.

(3)  SEK(2005) 1133.

---

| 12.5.2006 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 125/43 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2006

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 125/43

---

ROZHODNUTÍ KOMISE

ze dne 8. května 2006,

kterým se mění rozhodnutí 2001/171/ES za účelem prodloužení použitelnosti podmínek pro odchylku u skleněných obalů týkající se úrovní koncentrací těžkých kovů stanovených ve směrnici 94/62/ES

(oznámeno pod číslem K(2006) 1823)

(Text s významem pro EHP)

(2006/340/ES)

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 94/62/ES ze dne 20. prosince 1994 o obalech a obalových odpadech (1), a zejména na čl. 11 odst. 3 uvedené směrnice,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Použitelnost odchylky stanovené v rozhodnutí Komise 2001/171/ES ze dne 19. února 2001 (2) u skleněných obalů týkající se úrovní koncentrací těžkých kovů stanovených ve směrnici 94/62/ES končí dne 30. června 2006. |
| --- | --- |

(1)

Použitelnost odchylky stanovené v rozhodnutí Komise 2001/171/ES ze dne 19. února 2001 (2) u skleněných obalů týkající se úrovní koncentrací těžkých kovů stanovených ve směrnici 94/62/ES končí dne 30. června 2006.

| (2) | Dodržení mezní hodnoty 100 ppm stanovené čl. 11 odst. 1 směrnice 94/62/ES ve Společenství by mohlo být dosaženo pouze prostřednictvím snížení podílu recyklace skla, což však není z hlediska ochrany životního prostředí žádoucí. |
| --- | --- |

(2)

Dodržení mezní hodnoty 100 ppm stanovené čl. 11 odst. 1 směrnice 94/62/ES ve Společenství by mohlo být dosaženo pouze prostřednictvím snížení podílu recyklace skla, což však není z hlediska ochrany životního prostředí žádoucí.

| (3) | Použitelnost rozhodnutí 2001/171/ES by proto měla být prodloužena bez dalšího data ukončení platnosti. |
| --- | --- |

(3)

Použitelnost rozhodnutí 2001/171/ES by proto měla být prodloužena bez dalšího data ukončení platnosti.

| (4) | Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného článkem 21 směrnice 94/62/ES, |
| --- | --- |

(4)

Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného článkem 21 směrnice 94/62/ES,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Článek 6 rozhodnutí 2001/171/ES se zrušuje.

Článek 2

Toto rozhodnutí je určeno členským státům.

V Bruselu dne 8. května 2006.

Za Komisi

Stavros DIMAS

člen Komise

---

(1)  Úř. věst. L 365, 31.12.1994, s. 10. Směrnice naposledy pozměněná směrnicí 2005/20/ES (Úř. věst. L 70, 16.3.2005, s. 17).

1

(2)  Úř. věst. L 62, 2.3.2001, s. 20.

2

---