# Uradni list L 150/2006

| | ISSN 1725-5155 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 150 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 493. junij 2006 |

ISSN 1725-5155

Uradni list

Evropske unije

L 150

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 493. junij 2006

---

| Vsebina | | I   Akti, katerih objava je obvezna | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 829/2006 z dne 2. junija 2006 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave | 1 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 830/2006 z dne 2. junija 2006 o spremembi Uredbe (ES) št. 1342/2003 glede uvoza žit in riža | 3 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 831/2006 z dne 2. junija 2006 o spremembi Uredbe (ES) št. 622/2003 o določitvi ukrepov za izvajanje skupnih osnovnih standardov za varnost letalstva (
  1
  ) | 4 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 832/2006 z dne 2. junija 2006 o razdelitvi nacionalnih referenčnih količin med oddajo in neposredno prodajo, določenih za obdobje 2005/2006 v Prilogi I k Uredbi Sveta (ES) št. 1788/2003 | 6 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 833/2006 z dne 2. junija 2006 o določitvi zneska kompenzacijske pomoči za banane, pridelane in tržene v Skupnosti leta 2005, in tudi vrednosti predujmov na enoto za leto 2006 | 9 |

Vsebina

I   Akti, katerih objava je obvezna

Stran

Uredba Komisije (ES) št. 829/2006 z dne 2. junija 2006 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave

1

*

Uredba Komisije (ES) št. 830/2006 z dne 2. junija 2006 o spremembi Uredbe (ES) št. 1342/2003 glede uvoza žit in riža

3

*

Uredba Komisije (ES) št. 831/2006 z dne 2. junija 2006 o spremembi Uredbe (ES) št. 622/2003 o določitvi ukrepov za izvajanje skupnih osnovnih standardov za varnost letalstva (
  1
  )

1

4

*

Uredba Komisije (ES) št. 832/2006 z dne 2. junija 2006 o razdelitvi nacionalnih referenčnih količin med oddajo in neposredno prodajo, določenih za obdobje 2005/2006 v Prilogi I k Uredbi Sveta (ES) št. 1788/2003

6

*

Uredba Komisije (ES) št. 833/2006 z dne 2. junija 2006 o določitvi zneska kompenzacijske pomoči za banane, pridelane in tržene v Skupnosti leta 2005, in tudi vrednosti predujmov na enoto za leto 2006

9

| | | II   Akti, katerih objava ni obvezna |
| --- | --- | --- |
| | | Svet |
| | * | Odločba Sveta z dne 15. maja 2006 o dovolitvi Kraljevini Španiji, da uporabi ukrep z odstopanjem od člena 11 in člena 28e Šeste direktive 77/388/EGS o usklajevanju zakonodaje držav članic o prometnih davkih | 11 |
| | * | Odločba Sveta z dne 15. maja 2006 o dovoljenju Republiki Litvi, da uporabi ukrep z odstopanjem od člena 21 Šeste direktive 77/388/EGS o usklajevanju zakonodaje držav članic o prometnih davkih | 13 |
| | * | Odločba Sveta z dne 15. maja 2006 o dovolitvi Republiki Litvi, da uporabi ukrep z odstopanjem od člena 11 in člena 28e Šeste direktive 77/388/EGS o usklajevanju zakonodaje držav članic o prometnih davkih | 15 |
| | | Komisija |
| | * | Odločba Komisije z dne 24. maja 2006 o nacionalnih določbah, o katerih je Češka republika na podlagi člena 95(4) Pogodbe ES poslala uradno obvestilo v zvezi z največjo sprejemljivo vsebnostjo kadmija v gnojilih
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2006) 2036)

   (
  1
  ) | 17 |
| | * | Odločba Komisije z dne 30. maja 2006 o spremembi Odločbe 2006/346/ES o nekaterih zaščitnih ukrepih v zvezi s klasično prašičjo kugo v Nemčiji
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2006) 2058)

   (
  1
  ) | 24 |

II   Akti, katerih objava ni obvezna

Svet

*

Odločba Sveta z dne 15. maja 2006 o dovolitvi Kraljevini Španiji, da uporabi ukrep z odstopanjem od člena 11 in člena 28e Šeste direktive 77/388/EGS o usklajevanju zakonodaje držav članic o prometnih davkih

11

*

Odločba Sveta z dne 15. maja 2006 o dovoljenju Republiki Litvi, da uporabi ukrep z odstopanjem od člena 21 Šeste direktive 77/388/EGS o usklajevanju zakonodaje držav članic o prometnih davkih

13

*

Odločba Sveta z dne 15. maja 2006 o dovolitvi Republiki Litvi, da uporabi ukrep z odstopanjem od člena 11 in člena 28e Šeste direktive 77/388/EGS o usklajevanju zakonodaje držav članic o prometnih davkih

15

Komisija

*

Odločba Komisije z dne 24. maja 2006 o nacionalnih določbah, o katerih je Češka republika na podlagi člena 95(4) Pogodbe ES poslala uradno obvestilo v zvezi z največjo sprejemljivo vsebnostjo kadmija v gnojilih
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2006) 2036)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2006) 2036)

1

17

*

Odločba Komisije z dne 30. maja 2006 o spremembi Odločbe 2006/346/ES o nekaterih zaščitnih ukrepih v zvezi s klasično prašičjo kugo v Nemčiji
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2006) 2058)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2006) 2058)

1

24

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

I Akti, katerih objava je obvezna

| 3.6.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | L 150/1 |
| --- | --- | --- | --- |

3.6.2006

SL

Uradni list Evropske unije

L 150/1

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 829/2006

z dne 2. junija 2006

o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 3223/94 z dne 21. decembra 1994 o podrobnih pravilih za uporabo uvoznega režima za sadje in zelenjavo (1), in zlasti člena 4(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (ES) št. 3223/94 v skladu z rezultati večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga oblikuje merila, po katerih Komisija določa pavšalne vrednosti za uvoz iz tretjih držav, za proizvode in obdobja, predpisana v Prilogi k Uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (ES) št. 3223/94 v skladu z rezultati večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga oblikuje merila, po katerih Komisija določa pavšalne vrednosti za uvoz iz tretjih držav, za proizvode in obdobja, predpisana v Prilogi k Uredbi.

| (2) | V skladu z zgornjimi merili je treba določiti pavšalne uvozne vrednosti v višini, podani v Prilogi k tej uredbi – |
| --- | --- |

(2)

V skladu z zgornjimi merili je treba določiti pavšalne uvozne vrednosti v višini, podani v Prilogi k tej uredbi –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Pavšalne uvozne vrednosti iz člena 4 Uredbe (ES) št. 3223/94 so določene v Prilogi k Uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 3. junija 2006.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 2. junija 2006

Za Komisijo

J. L. DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 337, 24.12.1994, str. 66. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 386/2005 (UL L 62, 9.3.2005, str. 3).

1

---

PRILOGA

k Uredbi Komisije z dne 2. junija 2006 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Tarifna oznaka KN | Oznaka tretje države (1) | Pavšalna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | 052 | 78,4 |
| 204 | 48,6 |
| 999 | 63,5 |
| 0707 00 05 | 052 | 71,3 |
| 999 | 71,3 |
| 0709 90 70 | 052 | 85,8 |
| 999 | 85,8 |
| 0805 50 10 | 388 | 56,4 |
| 508 | 52,4 |
| 528 | 56,0 |
| 999 | 54,9 |
| 0808 10 80 | 388 | 90,3 |
| 400 | 114,3 |
| 404 | 107,1 |
| 508 | 73,8 |
| 512 | 86,6 |
| 524 | 88,5 |
| 528 | 88,5 |
| 720 | 103,9 |
| 804 | 104,7 |
| 999 | 95,3 |
| 0809 10 00 | 052 | 208,4 |
| 999 | 208,4 |
| 0809 20 95 | 052 | 227,5 |
| 999 | 227,5 |

(EUR/100 kg)

Tarifna oznaka KN

Oznaka tretje države (1)

Pavšalna uvozna vrednost

0702 00 00

052

78,4

204

48,6

999

63,5

0707 00 05

052

71,3

999

71,3

0709 90 70

052

85,8

999

85,8

0805 50 10

388

56,4

508

52,4

528

56,0

999

54,9

0808 10 80

388

90,3

400

114,3

404

107,1

508

73,8

512

86,6

524

88,5

528

88,5

720

103,9

804

104,7

999

95,3

0809 10 00

052

208,4

999

208,4

0809 20 95

052

227,5

999

227,5

---

(1)  Nomenklatura držav je določena z Uredbo Komisije (ES) št. 750/2005 (UL L 126, 19.5.2005, str. 12). Oznaka „999“ pomeni „drugega porekla“.

---

| 3.6.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | L 150/3 |
| --- | --- | --- | --- |

3.6.2006

SL

Uradni list Evropske unije

L 150/3

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 830/2006

z dne 2. junija 2006

o spremembi Uredbe (ES) št. 1342/2003 glede uvoza žit in riža

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1784/2003 z dne 29. septembra 2003 o skupni ureditvi trga za žita (1), in zlasti drugega odstavka člena 24 Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1785/2003 z dne 29. septembra 2003 o skupni ureditvi trga za riž (2), in zlasti člena 25(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Sveta (ES) št. 2007/2000 (3), ki je uvedla izjemne trgovinske ukrepe za države in ozemlja, ki sodelujejo ali so povezana s stabilizacijsko-pridružitvenim procesom Evropske unije, dovoljuje uvoz žit in riža s poreklom iz Albanije, Bosne in Hercegovine in iz carinskih ozemelj Črne gore, Srbije ali Kosova v Skupnost brez količinskih omejitev ter z oprostitvijo plačila carin. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Sveta (ES) št. 2007/2000 (3), ki je uvedla izjemne trgovinske ukrepe za države in ozemlja, ki sodelujejo ali so povezana s stabilizacijsko-pridružitvenim procesom Evropske unije, dovoljuje uvoz žit in riža s poreklom iz Albanije, Bosne in Hercegovine in iz carinskih ozemelj Črne gore, Srbije ali Kosova v Skupnost brez količinskih omejitev ter z oprostitvijo plačila carin.

| (2) | Člen 16 Uredbe Komisije (ES) št. 1342/2003 z dne 28. julija 2003 o posebnih podrobnejših pravilih za uporabo sistema uvoznih in izvoznih dovoljenj za žita in riž (4) določa, da morajo države članice Komisijo obveščati o zahtevah za uvozna in izvozna dovoljenja. V teh sporočilih se ne zahteva označba porekla za žita razen za navadno pšenico. |
| --- | --- |

(2)

Člen 16 Uredbe Komisije (ES) št. 1342/2003 z dne 28. julija 2003 o posebnih podrobnejših pravilih za uporabo sistema uvoznih in izvoznih dovoljenj za žita in riž (4) določa, da morajo države članice Komisijo obveščati o zahtevah za uvozna in izvozna dovoljenja. V teh sporočilih se ne zahteva označba porekla za žita razen za navadno pšenico.

| (3) | Da se zagotovi natančno spremljanje uvoza žit in riža morajo države članice sporočiti porekla, ki so označena na uvoznih dovoljenjih za vsa žita in riž. |
| --- | --- |

(3)

Da se zagotovi natančno spremljanje uvoza žit in riža morajo države članice sporočiti porekla, ki so označena na uvoznih dovoljenjih za vsa žita in riž.

| (4) | Uredbo (ES) št. 1342/2003 je treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(4)

Uredbo (ES) št. 1342/2003 je treba ustrezno spremeniti.

| (5) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za žita – |
| --- | --- |

(5)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za žita –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

V členu 16 Uredbe (ES) št. 1342/2003 se odstavek 2 nadomesti z:

„2.   Države članice morajo za izdana uvozna dovoljenja vsak dan posredovati količine, ki jih zajemajo dovoljenja, po poreklu in tarifni oznaki proizvoda, v primeru navadne pšenice pa po stopnji kakovosti. Poreklo se navede tudi v obvestilih o uvoznih dovoljenjih za riž.“

Člen 2

Ta uredba začne veljati 1. julija 2006.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 2. junija 2006

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 270, 21.10.2003, str. 78. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 1154/2005 (UL L 187, 19.7.2005, str. 11).

1

(2)  UL L 270, 21.10.2003, str. 96. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 247/2006 (UL L 42, 14.2.2006, str. 1).

2

(3)  UL L 240, 23.9.2000, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1946/2005 (UL L 312, 29.11.2005, str. 1).

3

(4)  UL L 189, 29.7.2003 str. 12. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1092/2004 (UL L 209, 11.6.2004. str. 9).

4

---

| 3.6.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | L 150/4 |
| --- | --- | --- | --- |

3.6.2006

SL

Uradni list Evropske unije

L 150/4

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 831/2006

z dne 2. junija 2006

o spremembi Uredbe (ES) št. 622/2003 o določitvi ukrepov za izvajanje skupnih osnovnih standardov za varnost letalstva

(Besedilo velja za EGP)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 2320/2002 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2002 o določitvi skupnih pravil na področju varnosti civilnega letalstva (1), in zlasti člena 4(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Na podlagi Uredbe (ES) št. 2320/2002 mora Komisija sprejeti ukrepe za izvajanje skupnih osnovnih standardov za varnost letalstva po vsej Skupnosti. Uredba Komisije (ES) št. 622/2003 z dne 4. aprila 2003 o določitvi ukrepov za izvajanje skupnih osnovnih standardov za varnost letalstva (2) je bila prvi akt, ki določa take ukrepe. |
| --- | --- |

(1)

Na podlagi Uredbe (ES) št. 2320/2002 mora Komisija sprejeti ukrepe za izvajanje skupnih osnovnih standardov za varnost letalstva po vsej Skupnosti. Uredba Komisije (ES) št. 622/2003 z dne 4. aprila 2003 o določitvi ukrepov za izvajanje skupnih osnovnih standardov za varnost letalstva (2) je bila prvi akt, ki določa take ukrepe.

| (2) | Potrebni so ukrepi, ki natančneje opredeljujejo skupne osnovne standarde. |
| --- | --- |

(2)

Potrebni so ukrepi, ki natančneje opredeljujejo skupne osnovne standarde.

| (3) | Glede ukrepov za izvajanje standardov za materiale letalskih prevoznikov ter za tovor, kurirske in nujne pošiljke je treba vsebino Uredbe (ES) št. 622/2003 revidirati na podlagi pridobljenih izkušenj. |
| --- | --- |

(3)

Glede ukrepov za izvajanje standardov za materiale letalskih prevoznikov ter za tovor, kurirske in nujne pošiljke je treba vsebino Uredbe (ES) št. 622/2003 revidirati na podlagi pridobljenih izkušenj.

| (4) | Uredba Sveta (EGS) št. 2913/92 z dne 12. oktobra 1992 o carinskem zakoniku Skupnosti (3) predvideva, da je za dodelitev statusa pooblaščenih gospodarskih subjektov treba izpolnjevati ustrezne standarde varnosti in zaščite. Ustrezen organ države članice naj bi pri določitvi, odobritvi ali izdelavi seznama registriranih agentov upošteval ustrezne informacije, ki jih zagotovi carinski organ. |
| --- | --- |

(4)

Uredba Sveta (EGS) št. 2913/92 z dne 12. oktobra 1992 o carinskem zakoniku Skupnosti (3) predvideva, da je za dodelitev statusa pooblaščenih gospodarskih subjektov treba izpolnjevati ustrezne standarde varnosti in zaščite. Ustrezen organ države članice naj bi pri določitvi, odobritvi ali izdelavi seznama registriranih agentov upošteval ustrezne informacije, ki jih zagotovi carinski organ.

| (5) | V skladu z Uredbo (ES) št. 2320/2002 in z namenom preprečitve nezakonitega vmešavanja so ukrepi, določeni v Prilogi k Uredbi (ES) št. 622/2003, zaupni in se ne objavijo. Enako pravilo velja tudi za vse spremembe akta. |
| --- | --- |

(5)

V skladu z Uredbo (ES) št. 2320/2002 in z namenom preprečitve nezakonitega vmešavanja so ukrepi, določeni v Prilogi k Uredbi (ES) št. 622/2003, zaupni in se ne objavijo. Enako pravilo velja tudi za vse spremembe akta.

| (6) | V skladu s tem je treba spremeniti Uredbo (ES) št. 622/2003. |
| --- | --- |

(6)

V skladu s tem je treba spremeniti Uredbo (ES) št. 622/2003.

| (7) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Odbora za varnost civilnega letalstva – |
| --- | --- |

(7)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Odbora za varnost civilnega letalstva –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Priloga k Uredbi (ES) št. 622/2003 se spremeni, kot je določeno v Prilogi k tej uredbi.

Člen 3 navedene uredbe se uporablja v skladu z zaupno naravo te priloge.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 1. januarja 2007.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 2. junija 2006

Za Komisijo

Jacques BARROT

Podpredsednik

---

(1)  UL L 355, 30.12.2002, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 849/2004 (UL L 158, 30.4.2004, str. 1).

1

(2)  UL L 89, 5.4.2003, str. 9. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 240/2006 (UL L 40, 11.2.2006, str. 3).

2

(3)  UL L 302, 19.10.1992, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 648/2005 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 117, 4.5.2005, str. 13).

3

---

PRILOGA

V skladu s členom 1 je Priloga zaupna in se ne objavi v Uradnem listu Evropske unije.

---

| 3.6.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | L 150/6 |
| --- | --- | --- | --- |

3.6.2006

SL

Uradni list Evropske unije

L 150/6

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 832/2006

z dne 2. junija 2006

o razdelitvi nacionalnih referenčnih količin med „oddajo“ in „neposredno prodajo“, določenih za obdobje 2005/2006 v Prilogi I k Uredbi Sveta (ES) št. 1788/2003

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1788/2003 z dne 29. septembra 2003 o uvedbi dajatve v sektorju mleka in mlečnih proizvodov (1), in zlasti členov 6(4) in 8 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 6 Uredbe (ES) št. 1788/2003 določa, da morajo države članice določiti posamezne referenčne količine proizvajalcev. Proizvajalci lahko imajo eno ali dve posamezni referenčni količini, eno za oddajo in drugo za neposredno prodajo, in ti količini se lahko na ustrezno utemeljeno zahtevo proizvajalca pretvorita iz ene referenčne količine v drugo. |
| --- | --- |

(1)

Člen 6 Uredbe (ES) št. 1788/2003 določa, da morajo države članice določiti posamezne referenčne količine proizvajalcev. Proizvajalci lahko imajo eno ali dve posamezni referenčni količini, eno za oddajo in drugo za neposredno prodajo, in ti količini se lahko na ustrezno utemeljeno zahtevo proizvajalca pretvorita iz ene referenčne količine v drugo.

| (2) | Uredba Komisije (ES) št. 490/2005 z dne 29. marca 2005 o razdelitvi nacionalnih referenčnih količin med „oddajo“ in „neposredno prodajo“, določenih za obdobje 2004/2005 v Prilogi I k Uredbi Sveta (ES) št. 1788/2003 (2), določa razdelitev med „oddajo“ in „neposredno prodajo“ za Belgijo, Češko, Dansko, Nemčijo, Estonijo, Grčijo, Španijo, Francijo, Irsko, Italijo, Ciper, Latvijo, Litvo, Luksemburg, Madžarsko, Malto, Nizozemsko, Avstrijo, Portugalsko, Slovaško, Finsko, Švedsko in Združeno kraljestvo za obdobje med 1. aprilom 2004 in 31. marcem 2005. |
| --- | --- |

(2)

Uredba Komisije (ES) št. 490/2005 z dne 29. marca 2005 o razdelitvi nacionalnih referenčnih količin med „oddajo“ in „neposredno prodajo“, določenih za obdobje 2004/2005 v Prilogi I k Uredbi Sveta (ES) št. 1788/2003 (2), določa razdelitev med „oddajo“ in „neposredno prodajo“ za Belgijo, Češko, Dansko, Nemčijo, Estonijo, Grčijo, Španijo, Francijo, Irsko, Italijo, Ciper, Latvijo, Litvo, Luksemburg, Madžarsko, Malto, Nizozemsko, Avstrijo, Portugalsko, Slovaško, Finsko, Švedsko in Združeno kraljestvo za obdobje med 1. aprilom 2004 in 31. marcem 2005.

| (3) | Za Poljsko in Slovenijo je bila podlaga za posamezne referenčne količine določena v razpredelnici (f) Priloge I k Uredbi (ES) št. 1788/2003. |
| --- | --- |

(3)

Za Poljsko in Slovenijo je bila podlaga za posamezne referenčne količine določena v razpredelnici (f) Priloge I k Uredbi (ES) št. 1788/2003.

| (4) | V skladu s členom 25(2) Uredbe Komisije (ES) št. 595/2004 z dne 30. marca 2004 o podrobnih pravilih za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1788/2003 o uvedbi dajatve v sektorju mleka in mlečnih proizvodov (3) so Belgija, Češka, Danska, Nemčija, Estonija, Grčija, Španija, Francija, Irska, Italija, Ciper, Latvija, Litva, Madžarska, Nizozemska, Avstrija, Poljska, Portugalska, Slovenija, Slovaška, Finska in Združeno kraljestvo sporočili količine, ki so bile na zahtevo proizvajalcev dokončno pretvorjene na posamezne referenčne količine za oddajo in neposredno prodajo. |
| --- | --- |

(4)

V skladu s členom 25(2) Uredbe Komisije (ES) št. 595/2004 z dne 30. marca 2004 o podrobnih pravilih za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1788/2003 o uvedbi dajatve v sektorju mleka in mlečnih proizvodov (3) so Belgija, Češka, Danska, Nemčija, Estonija, Grčija, Španija, Francija, Irska, Italija, Ciper, Latvija, Litva, Madžarska, Nizozemska, Avstrija, Poljska, Portugalska, Slovenija, Slovaška, Finska in Združeno kraljestvo sporočili količine, ki so bile na zahtevo proizvajalcev dokončno pretvorjene na posamezne referenčne količine za oddajo in neposredno prodajo.

| (5) | Člen 6(4) Uredbe (ES) št. 1788/2003 določa, da se del finske nacionalne referenčne količine, dodeljene za oddaje iz člena 1 navedene uredbe, lahko poveča za kompenzacijo finskih „SLOM“ proizvajalcev, na največ 200 000 ton. V skladu s členom 6 Uredbe Komisije (ES) št. 671/95 z dne 29. marca 1995 o dodelitvi posebnih referenčnih količin nekaterim proizvajalcem mleka in mlečnih proizvodov v Avstriji in na Finskem (4) je Finska sporočila količine za tržno leto 2005/2006. |
| --- | --- |

(5)

Člen 6(4) Uredbe (ES) št. 1788/2003 določa, da se del finske nacionalne referenčne količine, dodeljene za oddaje iz člena 1 navedene uredbe, lahko poveča za kompenzacijo finskih „SLOM“ proizvajalcev, na največ 200 000 ton. V skladu s členom 6 Uredbe Komisije (ES) št. 671/95 z dne 29. marca 1995 o dodelitvi posebnih referenčnih količin nekaterim proizvajalcem mleka in mlečnih proizvodov v Avstriji in na Finskem (4) je Finska sporočila količine za tržno leto 2005/2006.

| (6) | Zato je primerno, da se za posamezne referenčne količine iz Priloge I k Uredbi (ES) št. 1788/2003, ki se uporabljajo za obdobje od 1. aprila 2005 do 31. marca 2006, določi razdelitev med „oddajo“ in „neposredno prodajo“. |
| --- | --- |

(6)

Zato je primerno, da se za posamezne referenčne količine iz Priloge I k Uredbi (ES) št. 1788/2003, ki se uporabljajo za obdobje od 1. aprila 2005 do 31. marca 2006, določi razdelitev med „oddajo“ in „neposredno prodajo“.

| (7) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za mleko in mlečne proizvode – |
| --- | --- |

(7)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za mleko in mlečne proizvode –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Razdelitev med „oddajo“ in „neposredno prodajo“ nacionalnih referenčnih količin iz Priloge I k Uredbi (ES) št. 1788/2003, ki se uporablja za obdobje od 1. aprila 2005 do 31. marca 2006, se določi v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 2. junija 2006

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 270, 21.10.2003, str. 123. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 2217/2004 (UL L 375, 23.12.2004, str. 1).

1

(2)  UL L 81, 30.3.2005, str. 38.

2

(3)  UL L 94, 31.3.2004, str. 22.

3

(4)  UL L 70, 30.3.1995, str. 2. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1390/95 (UL L 135, 21.6.1995, str. 4).

4

---

PRILOGA

| (količina v tonah) |
| --- |
| Države članice | Oddaja | Neposredna prodaja |
| Belgija | 3 241 729,385 | 68 701,615 |
| Češka | 2 678 931,873 | 3 211,127 |
| Danska | 4 454 890,422 | 457,578 |
| Nemčija | 27 768 465,858 | 95 361,430 |
| Estonija | 604 421,618 | 20 061,382 |
| Grčija | 819 675,000 | 838,000 |
| Španija | 6 049 899,450 | 67 050,550 |
| Francija | 23 880 183,860 | 355 614,140 |
| Irska | 5 391 601,672 | 4 162,328 |
| Italija | 10 284 048,141 | 246 011,859 |
| Ciper | 141 234,000 | 3 966,000 |
| Latvija | 677 568,191 | 17 826,809 |
| Litva | 1 520 288,261 | 126 650,739 |
| Luksemburg | 268 554,000 | 495,000 |
| Madžarska | 1 801 879,062 | 145 400,938 |
| Malta | 48 698,000 | 0,000 |
| Nizozemska | 11 000 292,000 | 74 400,000 |
| Avstrija | 2 636 060,676 | 114 329,036 |
| Poljska | 8 637 939,612 | 326 077,388 |
| Portugalska (1) | 1 911 803,000 | 8 658,000 |
| Slovenija | 518 213,850 | 42 210,150 |
| Slovaška | 1 004 991,065 | 8 324,935 |
| Finska | 2 399 925,465 | 7 862,542 |
| Švedska | 3 300 000,000 | 3 000,000 |
| Združeno kraljestvo | 14 486 038,657 | 123 708,344 |

(količina v tonah)

Države članice

Oddaja

Neposredna prodaja

Belgija

3 241 729,385

68 701,615

Češka

2 678 931,873

3 211,127

Danska

4 454 890,422

457,578

Nemčija

27 768 465,858

95 361,430

Estonija

604 421,618

20 061,382

Grčija

819 675,000

838,000

Španija

6 049 899,450

67 050,550

Francija

23 880 183,860

355 614,140

Irska

5 391 601,672

4 162,328

Italija

10 284 048,141

246 011,859

Ciper

141 234,000

3 966,000

Latvija

677 568,191

17 826,809

Litva

1 520 288,261

126 650,739

Luksemburg

268 554,000

495,000

Madžarska

1 801 879,062

145 400,938

Malta

48 698,000

0,000

Nizozemska

11 000 292,000

74 400,000

Avstrija

2 636 060,676

114 329,036

Poljska

8 637 939,612

326 077,388

Portugalska (1)

1 911 803,000

8 658,000

Slovenija

518 213,850

42 210,150

Slovaška

1 004 991,065

8 324,935

Finska

2 399 925,465

7 862,542

Švedska

3 300 000,000

3 000,000

Združeno kraljestvo

14 486 038,657

123 708,344

---

(1)  Razen Madeire.

---

| 3.6.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | L 150/9 |
| --- | --- | --- | --- |

3.6.2006

SL

Uradni list Evropske unije

L 150/9

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 833/2006

z dne 2. junija 2006

o določitvi zneska kompenzacijske pomoči za banane, pridelane in tržene v Skupnosti leta 2005, in tudi vrednosti predujmov na enoto za leto 2006

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EGS) št. 404/93 z dne 13. februarja 1993 o skupni ureditvi trga za banane (1), in zlasti prvega pododstavka člena 12(6) in člena 14 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s členom 12(3) Uredbe (EGS) št. 404/93 se kompenzacijska pomoč proizvajalcem Skupnosti za morebitni izpad dohodka izračuna na podlagi razlike med pavšalnim referenčnim dohodkom in povprečnim dohodkom od pridelave banan, pridelanih in trženih v Skupnosti v zadevnem letu. |
| --- | --- |

(1)

V skladu s členom 12(3) Uredbe (EGS) št. 404/93 se kompenzacijska pomoč proizvajalcem Skupnosti za morebitni izpad dohodka izračuna na podlagi razlike med pavšalnim referenčnim dohodkom in povprečnim dohodkom od pridelave banan, pridelanih in trženih v Skupnosti v zadevnem letu.

| (2) | Člen 2(2) Uredbe Komisije (ES) št. 1858/93 z dne 9. julija 1993 o podrobnih pravilih za uporabo Uredbe Sveta (EGS) št. 404/93 v zvezi s programi pomoči za nadomestitev izpada dohodka od prodaje v sektorju banan (2) določa pavšalni referenčni dohodek v višini 64,03 EUR na 100 kilogramov neto teže zelenih banan franko pakirnica. |
| --- | --- |

(2)

Člen 2(2) Uredbe Komisije (ES) št. 1858/93 z dne 9. julija 1993 o podrobnih pravilih za uporabo Uredbe Sveta (EGS) št. 404/93 v zvezi s programi pomoči za nadomestitev izpada dohodka od prodaje v sektorju banan (2) določa pavšalni referenčni dohodek v višini 64,03 EUR na 100 kilogramov neto teže zelenih banan franko pakirnica.

| (3) | Leta 2005 je bil povprečni dohodek od pridelave, izračunan po eni strani na podlagi povprečja cen banan, trženih zunaj regij pridelovalcev, v fazi dobave v prvem razkladalnem pristanišču (blago, ki ni iztovorjeno) in po drugi strani na podlagi prodajnih cen na lokalnih trgih z bananami, trženimi v regijah pridelave, zmanjšan za pavšalne zneske, določene v členu 3(2) Uredbe (EGS) št. 1858/93, nižji od pavšalnega referenčnega dohodka, določenega za leto 2005. V skladu s tem je treba določiti znesek kompenzacijske pomoči za dodelitev v letu 2005. |
| --- | --- |

(3)

Leta 2005 je bil povprečni dohodek od pridelave, izračunan po eni strani na podlagi povprečja cen banan, trženih zunaj regij pridelovalcev, v fazi dobave v prvem razkladalnem pristanišču (blago, ki ni iztovorjeno) in po drugi strani na podlagi prodajnih cen na lokalnih trgih z bananami, trženimi v regijah pridelave, zmanjšan za pavšalne zneske, določene v členu 3(2) Uredbe (EGS) št. 1858/93, nižji od pavšalnega referenčnega dohodka, določenega za leto 2005. V skladu s tem je treba določiti znesek kompenzacijske pomoči za dodelitev v letu 2005.

| (4) | V skladu z drugim pododstavkom člena 12(6) Uredbe (EGS) št. 404/93 se dodeli dodatna pomoč eni ali več regijam pridelovalcev, če je povprečni dohodek od pridelave znatno nižji od povprečnega dohodka Skupnosti. |
| --- | --- |

(4)

V skladu z drugim pododstavkom člena 12(6) Uredbe (EGS) št. 404/93 se dodeli dodatna pomoč eni ali več regijam pridelovalcev, če je povprečni dohodek od pridelave znatno nižji od povprečnega dohodka Skupnosti.

| (5) | Povprečni letni dohodek od trženja banan, pridelanih na Martiniku, Guadeloupu in Grčiji je bil znatno nižji od povprečja Skupnosti v letu 2005. Zaradi tega je treba dodeliti dodatno pomoč regijam pridelovalcev na Martiniku, Guadeloupu in Grčiji. Podatki za leto 2005 kažejo izredno težke pogoje pridelave in trženja, zaradi česar je treba dodatno pomoč določiti na ravni, ki pokriva 75 % razlike med povprečnim dohodkom v Skupnosti in povprečjem, zabeleženim za prodajo pridelkov v teh regijah. |
| --- | --- |

(5)

Povprečni letni dohodek od trženja banan, pridelanih na Martiniku, Guadeloupu in Grčiji je bil znatno nižji od povprečja Skupnosti v letu 2005. Zaradi tega je treba dodeliti dodatno pomoč regijam pridelovalcev na Martiniku, Guadeloupu in Grčiji. Podatki za leto 2005 kažejo izredno težke pogoje pridelave in trženja, zaradi česar je treba dodatno pomoč določiti na ravni, ki pokriva 75 % razlike med povprečnim dohodkom v Skupnosti in povprečjem, zabeleženim za prodajo pridelkov v teh regijah.

| (6) | Znesek na enoto predujma in znesek pripadajoče varščine sta določena v skladu s členom 4(2) in (3) Uredbe (EGS) št. 1858/93 na podlagi pomoči, določene za prejšnje leto. |
| --- | --- |

(6)

Znesek na enoto predujma in znesek pripadajoče varščine sta določena v skladu s členom 4(2) in (3) Uredbe (EGS) št. 1858/93 na podlagi pomoči, določene za prejšnje leto.

| (7) | Zaradi pomanjkanja vseh potrebnih podatkov zneska kompenzacijske pomoči za leto 2005 ni bilo mogoče določiti predhodno. V roku dveh mesecev od datuma začetka veljavnosti te uredbe je treba določiti izplačilo preostanka pomoči za leto 2005 in tudi za predujem za banane, tržene januarja in februarja leta 2006. |
| --- | --- |

(7)

Zaradi pomanjkanja vseh potrebnih podatkov zneska kompenzacijske pomoči za leto 2005 ni bilo mogoče določiti predhodno. V roku dveh mesecev od datuma začetka veljavnosti te uredbe je treba določiti izplačilo preostanka pomoči za leto 2005 in tudi za predujem za banane, tržene januarja in februarja leta 2006.

| (8) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za banane – |
| --- | --- |

(8)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za banane –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

1.   Znesek kompenzacijske pomoči iz člena 12 Uredbe (EGS) št. 404/93 za sveže banane, ki spadajo v tarifno oznako KN ex 0803, razen pisang (rajske smokve), in ki so pridelane in tržene v Skupnosti v letu 2005, znaša 5,90 EUR na 100 kilogramov.

2.   Znesek pomoči, določen v odstavku 1, se poveča za 11,27 EUR na 100 kilogramov banan, pridelanih v regiji Martinika in za 12,12 EUR na 100 kilogramov banan, pridelanih v regiji Guadeloupa 7,76 EUR na 100 kilogramov banan, pridelanih v Grčiji.

Člen 2

Znesek vsakega predujma za banane, tržene od januarja do decembra 2006, je enak 4,13 EUR na 100 kilogramov. Znesek pripadajoče varščine je 2,06 EUR na 100 kilogramov.

Člen 3

Z odstopanjem od člena 10 Uredbe (EGS) št. 1858/93 izplačajo pristojni organi držav članic preostanek kompenzacijske pomoči, ki se dodeli za leto 2005, kot tudi znesek predujma, ki se dodeli za banane, tržene v mesecu januarju in februarju leta 2006 v dveh mesecih po začetku veljavnosti te uredbe in po preverjanju, določenem v členu 10 Uredbe (EGS) št. 1858/93.

Člen 4

Ta uredba začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 2. junija 2006

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 47, 25.2.1993, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Aktom o pristopu leta 2003.

1

(2)  UL L 170, 13.7.1993, str. 5. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 789/2005 (UL L 132, 26.5.2005, str. 13).

2

---

II Akti, katerih objava ni obvezna

Svet

| 3.6.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | L 150/11 |
| --- | --- | --- | --- |

3.6.2006

SL

Uradni list Evropske unije

L 150/11

---

ODLOČBA SVETA

z dne 15. maja 2006

o dovolitvi Kraljevini Španiji, da uporabi ukrep z odstopanjem od člena 11 in člena 28e Šeste direktive 77/388/EGS o usklajevanju zakonodaje držav članic o prometnih davkih

(2006/387/ES)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Šeste direktive Sveta 77/388/EGS z dne 17. maja 1977 o usklajevanju zakonodaje držav članic o prometnih davkih – Skupni sistem davka na dodano vrednost: enotna osnova za odmero (1), in zlasti člena 27 Direktive,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s členom 27(1) Direktive 77/388/EGS lahko Svet soglasno na predlog Komisije kateri koli državi članici dovoli, da uvede posebne ukrepe za odstopanje od določb navedene direktive zaradi poenostavitve obračunavanja davkov ali za preprečitev nekaterih vrst izogibanja davkom ali davčnih utaj. |
| --- | --- |

(1)

V skladu s členom 27(1) Direktive 77/388/EGS lahko Svet soglasno na predlog Komisije kateri koli državi članici dovoli, da uvede posebne ukrepe za odstopanje od določb navedene direktive zaradi poenostavitve obračunavanja davkov ali za preprečitev nekaterih vrst izogibanja davkom ali davčnih utaj.

| (2) | S pismom z dne 21. junija 2005, ki ga je generalni sekretariat Komisije prejel 22. julija 2005, je Kraljevina Španija zaprosila za dovoljenje za uvedbo ukrepa, ki odstopa od določb Direktive 77/388/EGS, ki ureja davčno osnovo za namene davka na dodano vrednost (DDV). |
| --- | --- |

(2)

S pismom z dne 21. junija 2005, ki ga je generalni sekretariat Komisije prejel 22. julija 2005, je Kraljevina Španija zaprosila za dovoljenje za uvedbo ukrepa, ki odstopa od določb Direktive 77/388/EGS, ki ureja davčno osnovo za namene davka na dodano vrednost (DDV).

| (3) | V skladu s členom 27(2) Direktive 77/388/EGS je Komisija s pismom z dne 7. oktobra 2005 o zahtevku Kraljevine Španije obvestila druge države članice. S pismom z dne 10. oktobra 2005 je Komisija uradno obvestila Kraljevino Španijo, da ima vse informacije, potrebne za oceno zahtevka. |
| --- | --- |

(3)

V skladu s členom 27(2) Direktive 77/388/EGS je Komisija s pismom z dne 7. oktobra 2005 o zahtevku Kraljevine Španije obvestila druge države članice. S pismom z dne 10. oktobra 2005 je Komisija uradno obvestila Kraljevino Španijo, da ima vse informacije, potrebne za oceno zahtevka.

| (4) | V skladu s členom 11(A)(1)(a) Direktive 77/388/EGS je davčna osnova dobave za namene DDV vse, kar pomeni protivrednost, plačano za dobavo. Člen 28e(1) navedene direktive s sklicevanjem na člen 11(A) ureja davčno osnovo za pridobitve znotraj Skupnosti. |
| --- | --- |

(4)

V skladu s členom 11(A)(1)(a) Direktive 77/388/EGS je davčna osnova dobave za namene DDV vse, kar pomeni protivrednost, plačano za dobavo. Člen 28e(1) navedene direktive s sklicevanjem na člen 11(A) ureja davčno osnovo za pridobitve znotraj Skupnosti.

| (5) | Ukrep, ki zahteva odstopanje, je namenjen preprečevanju izgub davka, ki izhajajo iz ravnanja z davčno osnovo dobav blaga, storitev in pridobitev znotraj Skupnosti, ki so predmet DDV, v primerih, ko prodajalec povezanemu kupcu, ki nima pravice do polnega odbitka, zaračuna znižano ceno. |
| --- | --- |

(5)

Ukrep, ki zahteva odstopanje, je namenjen preprečevanju izgub davka, ki izhajajo iz ravnanja z davčno osnovo dobav blaga, storitev in pridobitev znotraj Skupnosti, ki so predmet DDV, v primerih, ko prodajalec povezanemu kupcu, ki nima pravice do polnega odbitka, zaračuna znižano ceno.

| (6) | Ukrep mora biti usmerjen tako, da bo veljal le za primere izogibanja ali utaje DDV in zgolj takrat, ko bo izpolnjenih več pogojev. Ukrep je zato sorazmeren z želenim ciljem. |
| --- | --- |

(6)

Ukrep mora biti usmerjen tako, da bo veljal le za primere izogibanja ali utaje DDV in zgolj takrat, ko bo izpolnjenih več pogojev. Ukrep je zato sorazmeren z želenim ciljem.

| (7) | Podobna odstopanja so bila odobrena drugim državam članicam z namenom preprečevanja izogibanja davkom ali davčnih utaj in so se izkazala za učinkovita. |
| --- | --- |

(7)

Podobna odstopanja so bila odobrena drugim državam članicam z namenom preprečevanja izogibanja davkom ali davčnih utaj in so se izkazala za učinkovita.

| (8) | Odstopanja v skladu s členom 27 Direktive 77/388/EGS, ki preprečujejo izogibanje DDV, povezano z davčno osnovo dobave med povezanimi strankami, so vključena v predlog direktive Komisije z dne 16. marca 2005 o racionalizaciji nekaterih odstopanj iz navedenega člena (2). Zato je treba omejiti obdobje uporabe tega odstopanja do začetka veljavnosti te direktive. |
| --- | --- |

(8)

Odstopanja v skladu s členom 27 Direktive 77/388/EGS, ki preprečujejo izogibanje DDV, povezano z davčno osnovo dobave med povezanimi strankami, so vključena v predlog direktive Komisije z dne 16. marca 2005 o racionalizaciji nekaterih odstopanj iz navedenega člena (2). Zato je treba omejiti obdobje uporabe tega odstopanja do začetka veljavnosti te direktive.

| (9) | To odstopanje bo zagotovilo znesek DDV, ki ga je treba plačati na končni stopnji potrošnje, in nima negativnega vpliva na lastna sredstva Skupnosti, ki izvirajo iz davka na dodano vrednost – |
| --- | --- |

(9)

To odstopanje bo zagotovilo znesek DDV, ki ga je treba plačati na končni stopnji potrošnje, in nima negativnega vpliva na lastna sredstva Skupnosti, ki izvirajo iz davka na dodano vrednost –

SPREJEL NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Kraljevini Španiji se z odstopanjem od člena 11(A)(1)(a) in člena 28e Direktive 77/388/EGS dovoli, da določi davčno osnovo dobav blaga ali storitev ali pridobitev blaga znotraj Skupnosti, enako tržni vrednosti, kakor določa člen 11(A)(1)(d) navedene direktive, če je protivrednost občutno nižja od tržne vrednosti in prejemnik dobave ali prevzemnik v primeru pridobitve znotraj Skupnosti nima pravice do polnega odbitka iz člena 17 Direktive 77/388/EGS.

Ta ukrep se lahko uporablja le za preprečevanje izogibanja davkom ali davčnih utaj in v primerih, ko so na protivrednost, na kateri bi sicer temeljila davčna osnova, vplivale družinske, upravljavske, lastniške, finančne ali pravne povezave, kot je opredeljeno v nacionalni zakonodaji. V ta namen morajo pravne povezave vključevati uradni odnos med delodajalcem in zaposlenim.

Člen 2

Dovoljenje, zagotovljeno na podlagi člena 1, preneha veljati na dan začetka veljavnosti direktive o racionalizaciji odstopanj na podlagi člena 27 Direktive 77/388/EGS, ki preprečujejo izogibanje ali utajo plačila DDV preko vrednotenja dobav med povezanimi osebami, ali 31. decembra 2009, kar koli nastopi prej.

Člen 3

Ta odločba je naslovljena na Kraljevino Španijo.

V Bruslju, 15. maja 2006

Za Svet

Predsednica

U. PLASSNIK

---

(1)  UL L 145, 13.6.1977, str. 1. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 2006/18/ES (UL L 51, 22.2.2006, str. 12).

1

(2)  UL C 125, 24.5.2005, str. 12.

2

---

| 3.6.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | L 150/13 |
| --- | --- | --- | --- |

3.6.2006

SL

Uradni list Evropske unije

L 150/13

---

ODLOČBA SVETA

z dne 15. maja 2006

o dovoljenju Republiki Litvi, da uporabi ukrep z odstopanjem od člena 21 Šeste direktive 77/388/EGS o usklajevanju zakonodaje držav članic o prometnih davkih

(2006/388/ES)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Šeste direktive Sveta 77/388/EGS z dne 17. maja 1977 o usklajevanju zakonodaje držav članic o prometnih davkih – Skupni sistem davka na dodano vrednost: enotna osnova za odmero (1), in zlasti člena 27 Direktive,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s členom 27(1) Direktive 77/388/EGS lahko Svet soglasno na predlog Komisije kateri koli državi članici dovoli, da uvede posebne ukrepe za odstopanje od določb navedene direktive zaradi poenostavitve postopka obračunavanja davkov ali za preprečitev nekaterih vrst izogibanja davkom ali davčnih utaj. |
| --- | --- |

(1)

V skladu s členom 27(1) Direktive 77/388/EGS lahko Svet soglasno na predlog Komisije kateri koli državi članici dovoli, da uvede posebne ukrepe za odstopanje od določb navedene direktive zaradi poenostavitve postopka obračunavanja davkov ali za preprečitev nekaterih vrst izogibanja davkom ali davčnih utaj.

| (2) | S pismom, ki ga je generalni sekretariat Komisije prejel 28. junija 2005, je Republika Litva (v nadaljevanju ”Litva”) zaprosila za dovoljenje, da uvede ukrepe, ki odstopajo od člena 21 Direktive 77/388/EGS. |
| --- | --- |

(2)

S pismom, ki ga je generalni sekretariat Komisije prejel 28. junija 2005, je Republika Litva (v nadaljevanju ”Litva”) zaprosila za dovoljenje, da uvede ukrepe, ki odstopajo od člena 21 Direktive 77/388/EGS.

| (3) | V skladu s členom 27(2) Direktive 77/388/EGS je Komisija s pismom z dne 22. avgusta 2005 o zahtevku Litve obvestila druge države članice. S pismom z dne 23. avgusta 2005 je Komisija uradno obvestila Litvo, da ima vse informacije, potrebne za oceno zahtevka. |
| --- | --- |

(3)

V skladu s členom 27(2) Direktive 77/388/EGS je Komisija s pismom z dne 22. avgusta 2005 o zahtevku Litve obvestila druge države članice. S pismom z dne 23. avgusta 2005 je Komisija uradno obvestila Litvo, da ima vse informacije, potrebne za oceno zahtevka.

| (4) | Člen 21(1) Direktive 77/388/EGS, v različici, določeni v členu 28g Direktive, določa, da je v skladu z notranjim sistemom k plačilu davka na dodano vrednost (DDV) običajno zavezan davčni zavezanec, ki dobavi blago ali storitve. |
| --- | --- |

(4)

Člen 21(1) Direktive 77/388/EGS, v različici, določeni v členu 28g Direktive, določa, da je v skladu z notranjim sistemom k plačilu davka na dodano vrednost (DDV) običajno zavezan davčni zavezanec, ki dobavi blago ali storitve.

| (5) | Cilj odstopanja, ki ga je zahtevala Litva, je, da pod posebnimi pogoji, v primeru postopkov zaradi insolventnosti ali postopkov prestrukturiranja, za katere se upošteva sodni pregled nad delovanjem, v primeru poslov z lesom, dobave železnih in neželeznih odpadkov in gradbenih del, zavezanec za plačilo DDV na dobavo blaga in storitev postane prejemnik. |
| --- | --- |

(5)

Cilj odstopanja, ki ga je zahtevala Litva, je, da pod posebnimi pogoji, v primeru postopkov zaradi insolventnosti ali postopkov prestrukturiranja, za katere se upošteva sodni pregled nad delovanjem, v primeru poslov z lesom, dobave železnih in neželeznih odpadkov in gradbenih del, zavezanec za plačilo DDV na dobavo blaga in storitev postane prejemnik.

| (6) | Davčni zavezanci, ki so v postopkih insolventnosti ali postopkih prestrukturiranja, za katere se upošteva sodni pregled nad delovanjem, zaradi finančnih težav pogostokrat ne morejo plačati DDV, fakturiranega na svoje dobave blaga ali storitev. Čeprav dobavitelj ni plačal DDV, prejemnik lahko uveljavlja odbitek DDV. |
| --- | --- |

(6)

Davčni zavezanci, ki so v postopkih insolventnosti ali postopkih prestrukturiranja, za katere se upošteva sodni pregled nad delovanjem, zaradi finančnih težav pogostokrat ne morejo plačati DDV, fakturiranega na svoje dobave blaga ali storitev. Čeprav dobavitelj ni plačal DDV, prejemnik lahko uveljavlja odbitek DDV.

| (7) | Problemi na trgu lesa v Litvi izhajajo iz narave trga in poslov. Na trgu lesa prevladujejo majhne lokalne družbe, pogostokrat gre za preprodajalce in posrednike, ki jih davčna služba težko nadzoruje. Najbolj običajno izogibanje davkom vključuje izstavitev računa za dobavo, ki ji sledi izginotje podjetja brez plačila davka, obenem pa je stranka prejela veljaven račun za odbitek davka. |
| --- | --- |

(7)

Problemi na trgu lesa v Litvi izhajajo iz narave trga in poslov. Na trgu lesa prevladujejo majhne lokalne družbe, pogostokrat gre za preprodajalce in posrednike, ki jih davčna služba težko nadzoruje. Najbolj običajno izogibanje davkom vključuje izstavitev računa za dobavo, ki ji sledi izginotje podjetja brez plačila davka, obenem pa je stranka prejela veljaven račun za odbitek davka.

| (8) | Podobni problemi z neplačilom fakturiranega DDV so tudi v litovskem sektorju recikliranja železnih in neželeznih odpadkov. |
| --- | --- |

(8)

Podobni problemi z neplačilom fakturiranega DDV so tudi v litovskem sektorju recikliranja železnih in neželeznih odpadkov.

| (9) | Primerljivi problemi se pojavljajo tudi v litovskem gradbenem sektorju, zlasti v povezavi z DDV, ki ga fakturirajo podizvajalci, ki kasneje izginejo. |
| --- | --- |

(9)

Primerljivi problemi se pojavljajo tudi v litovskem gradbenem sektorju, zlasti v povezavi z DDV, ki ga fakturirajo podizvajalci, ki kasneje izginejo.

| (10) | Odstopanje, ne da bi vplivalo na znesek davčnega dolga, z določitvijo prejemnika za davčnega zavezanca za DDV v prej navedenih primerih rešuje te težave, ki prizadenejo javne finance. To ima učinek na poenostavitev dela davčnih organov za obračunavanje davkov in za preprečevanje posameznih vrst izogibanja davkom ali davčnih utaj. |
| --- | --- |

(10)

Odstopanje, ne da bi vplivalo na znesek davčnega dolga, z določitvijo prejemnika za davčnega zavezanca za DDV v prej navedenih primerih rešuje te težave, ki prizadenejo javne finance. To ima učinek na poenostavitev dela davčnih organov za obračunavanje davkov in za preprečevanje posameznih vrst izogibanja davkom ali davčnih utaj.

| (11) | Ukrep je sorazmeren z zastavljenim ciljem, ker ni namenjen splošni uporabi, ampak samo za posamezne postopke in sektorjem, ki povzročajo resne težave v zvezi z obračunavanjem davkov ali izogibanjem davkom ali davčnimi utajami. |
| --- | --- |

(11)

Ukrep je sorazmeren z zastavljenim ciljem, ker ni namenjen splošni uporabi, ampak samo za posamezne postopke in sektorjem, ki povzročajo resne težave v zvezi z obračunavanjem davkov ali izogibanjem davkom ali davčnimi utajami.

| (12) | Podobna odstopanja so bila odobrena drugim državam članicam in so se izkazala za učinkovita. |
| --- | --- |

(12)

Podobna odstopanja so bila odobrena drugim državam članicam in so se izkazala za učinkovita.

| (13) | Dovoljenje je treba časovno omejiti do 31. decembra 2009 in nato na podlagi do tega dneva pridobljenih izkušenj oceniti, ali še obstajajo razlogi za odstopanje. Vendar je Komisija 16. marca 2005 predlagala Direktivo o racionalizaciji nekaterih odstopanj na podlagi člena 27 Direktive 77/388/EGS (2). Zato je treba do začetka veljavnosti navedene direktive omejiti obdobje uporabe tistih delov te odločbe, ki so zajeti v predlogu. |
| --- | --- |

(13)

Dovoljenje je treba časovno omejiti do 31. decembra 2009 in nato na podlagi do tega dneva pridobljenih izkušenj oceniti, ali še obstajajo razlogi za odstopanje. Vendar je Komisija 16. marca 2005 predlagala Direktivo o racionalizaciji nekaterih odstopanj na podlagi člena 27 Direktive 77/388/EGS (2). Zato je treba do začetka veljavnosti navedene direktive omejiti obdobje uporabe tistih delov te odločbe, ki so zajeti v predlogu.

| (14) | Odstopanje nima negativnih vplivov na lastna sredstva Skupnosti, ki izvirajo iz DDV – |
| --- | --- |

(14)

Odstopanje nima negativnih vplivov na lastna sredstva Skupnosti, ki izvirajo iz DDV –

SPREJEL NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Z odstopanjem od člena 21(1)(a) Direktive 77/388/EGS v različici iz člena 28g Direktive se Litvi dovoli, da kot zavezanca za plačilo DDV določi prejemnika blaga in storitev iz člena 2.

Člen 2

Prejemnik blaga ali storitev je lahko določen kot davčni zavezanec za DDV v naslednjih primerih:

| 1. | da je davčni zavezanec, ki je bil v postopku insolventnosti ali postopku prestrukturiranja, za katerega se upošteva sodni pregled nad delovanjem, dobavil blago ali storitve; |
| --- | --- |

1.

da je davčni zavezanec, ki je bil v postopku insolventnosti ali postopku prestrukturiranja, za katerega se upošteva sodni pregled nad delovanjem, dobavil blago ali storitve;

| 2. | pri dobavah lesa; |
| --- | --- |

2.

pri dobavah lesa;

| 3. | pri dobavah odpadkov, ostankov in drugih reciklažnih materialov iz železa in neželeznih kovin; |
| --- | --- |

3.

pri dobavah odpadkov, ostankov in drugih reciklažnih materialov iz železa in neželeznih kovin;

| 4. | pri gradbenih delih, ki jih izvaja podizvajalec za glavnega izvajalca, drugega podizvajalca ali podjetje, ki izvaja svoja lastna gradbena dela. |
| --- | --- |

4.

pri gradbenih delih, ki jih izvaja podizvajalec za glavnega izvajalca, drugega podizvajalca ali podjetje, ki izvaja svoja lastna gradbena dela.

Člen 3

Dovoljenje, podeljeno v skladu s členom 1, preneha veljati 31. decembra 2009. Vendar točki 3 ali 4 člena 2 prenehata učinkovati na dan začetka veljavnosti Direktive o racionalizaciji odstopanj na podlagi člena 27 Direktive 77/388/EGS, ki vključuje posebno shemo za uporabo DDV v tem sektorju, pod pogojem, da je to pred 31. decembrom 2009.

Člen 4

Ta odločba je naslovljena na Republiko Litvo.

V Bruslju, 15. maja 2006

Za Svet

Predsednica

U. PLASSNIK

---

(1)  UL L 145, 13.6.1977, str. 1. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 2006/18/ES (UL L 51, 22.2.2006, str. 12).

1

(2)  UL C 125, 24.5.2005, str. 12.

2

---

| 3.6.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | L 150/15 |
| --- | --- | --- | --- |

3.6.2006

SL

Uradni list Evropske unije

L 150/15

---

ODLOČBA SVETA

z dne 15. maja 2006

o dovolitvi Republiki Litvi, da uporabi ukrep z odstopanjem od člena 11 in člena 28e Šeste direktive 77/388/EGS o usklajevanju zakonodaje držav članic o prometnih davkih

(2006/389/ES)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Šeste direktive Sveta 77/388/EGS z dne 17. maja 1977 o usklajevanju zakonodaj držav članic o prometnih davkih – Skupni sistem davka na dodano vrednost: enotna osnova za odmero (1), in zlasti člena 27 Direktive,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s členom 27(1) Direktive 77/388/EGS lahko Svet soglasno na predlog Komisije kateri koli državi članici dovoli, da uvede posebne ukrepe za odstopanje od določb navedene direktive zaradi poenostavitve obračunavanja davkov ali za preprečitev posameznih vrst izogibanja davkom ali davčnih utaj. |
| --- | --- |

(1)

V skladu s členom 27(1) Direktive 77/388/EGS lahko Svet soglasno na predlog Komisije kateri koli državi članici dovoli, da uvede posebne ukrepe za odstopanje od določb navedene direktive zaradi poenostavitve obračunavanja davkov ali za preprečitev posameznih vrst izogibanja davkom ali davčnih utaj.

| (2) | V pismu z dne 3. avgusta 2004 in 16. decembra 2004 je Republika Litva (v nadaljevanju „Litva“) zaprosila za dovoljenje za uvedbo ukrepa, ki odstopa od določb Direktive 77/388/EGS, ki ureja davčno osnovo za namene davka na dodano vrednost (DDV). |
| --- | --- |

(2)

V pismu z dne 3. avgusta 2004 in 16. decembra 2004 je Republika Litva (v nadaljevanju „Litva“) zaprosila za dovoljenje za uvedbo ukrepa, ki odstopa od določb Direktive 77/388/EGS, ki ureja davčno osnovo za namene davka na dodano vrednost (DDV).

| (3) | V skladu s členom 27(2) Direktive 77/388/EGS je Komisija s pismom z dne 7. junija 2005 o zahtevku Litve obvestila druge države članice. S pismom z dne 14. junija 2005 je Komisija uradno obvestila Litvo, da ima vse informacije, potrebne za oceno zahtevka. |
| --- | --- |

(3)

V skladu s členom 27(2) Direktive 77/388/EGS je Komisija s pismom z dne 7. junija 2005 o zahtevku Litve obvestila druge države članice. S pismom z dne 14. junija 2005 je Komisija uradno obvestila Litvo, da ima vse informacije, potrebne za oceno zahtevka.

| (4) | V skladu s členom 11(A)(1)(a) Direktive 77/388/EGS je davčna osnova dobave za namene davka na dodano vrednost (DDV) vse, kar pomeni protivrednost, plačano za dobavo. Člen 28e(1) navedene direktive s sklicevanjem na člen 11(A) ureja davčno osnovo za pridobitve znotraj Skupnosti. |
| --- | --- |

(4)

V skladu s členom 11(A)(1)(a) Direktive 77/388/EGS je davčna osnova dobave za namene davka na dodano vrednost (DDV) vse, kar pomeni protivrednost, plačano za dobavo. Člen 28e(1) navedene direktive s sklicevanjem na člen 11(A) ureja davčno osnovo za pridobitve znotraj Skupnosti.

| (5) | Ukrep, ki zahteva odstopanje, je namenjen preprečevanju izgub davka, ki izhajajo iz manipulacije z davčno osnovo dobav blaga, storitev in pridobitev znotraj Skupnosti, ki so predmet DDV, v primerih, ko ena od strank nima pravice do polnega odbitka. |
| --- | --- |

(5)

Ukrep, ki zahteva odstopanje, je namenjen preprečevanju izgub davka, ki izhajajo iz manipulacije z davčno osnovo dobav blaga, storitev in pridobitev znotraj Skupnosti, ki so predmet DDV, v primerih, ko ena od strank nima pravice do polnega odbitka.

| (6) | Ukrep mora biti usmerjen tako, da bo veljal le za primere izogibanja ali utaje DDV in zgolj takrat, ko bodo izpolnjeni številni pogoji. Ukrep je zato sorazmeren z želenim ciljem. |
| --- | --- |

(6)

Ukrep mora biti usmerjen tako, da bo veljal le za primere izogibanja ali utaje DDV in zgolj takrat, ko bodo izpolnjeni številni pogoji. Ukrep je zato sorazmeren z želenim ciljem.

| (7) | Podobna odstopanja so bila odobrena drugim državam članicam z namenom preprečevanja izogibanja davkom ali davčnih utaj in so se izkazala za učinkovita. |
| --- | --- |

(7)

Podobna odstopanja so bila odobrena drugim državam članicam z namenom preprečevanja izogibanja davkom ali davčnih utaj in so se izkazala za učinkovita.

| (8) | Odstopanja v skladu s členom 27 Direktive 77/388/EGS, ki preprečujejo izogibanje DDV, povezano z davčno osnovo dobave med povezanimi strankami, so vključena v predlog direktive Komisije z dne 16. marca 2005 o racionalizaciji nekaterih odstopanj iz navedenega člena (2). Zato je treba omejiti obdobje uporabe tega odstopanja do začetka veljavnosti navedene direktive. |
| --- | --- |

(8)

Odstopanja v skladu s členom 27 Direktive 77/388/EGS, ki preprečujejo izogibanje DDV, povezano z davčno osnovo dobave med povezanimi strankami, so vključena v predlog direktive Komisije z dne 16. marca 2005 o racionalizaciji nekaterih odstopanj iz navedenega člena (2). Zato je treba omejiti obdobje uporabe tega odstopanja do začetka veljavnosti navedene direktive.

| (9) | To odstopanje bo zagotovilo znesek DDV, ki ga je treba plačati na končni stopnji potrošnje, in nima negativnega vpliva na lastna sredstva Skupnosti, ki izvirajo iz davka na dodano vrednost – |
| --- | --- |

(9)

To odstopanje bo zagotovilo znesek DDV, ki ga je treba plačati na končni stopnji potrošnje, in nima negativnega vpliva na lastna sredstva Skupnosti, ki izvirajo iz davka na dodano vrednost –

SPREJEL NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Litvi se z odstopanjem od člena 11(A)(1)(a) in člena 28e Direktive 77/388/EGS dovoli, da določi davčno osnovo dobav blaga ali storitev ali pridobitev blaga znotraj Skupnosti, enako tržni vrednosti, kakor določa člen 11(A)(1)(d) navedene direktive v eni od naslednjih okoliščin:

| (a) | če je protivrednost občutno nižja od tržne vrednosti in prejemnik dobave ali prevzemnik v primeru pridobitve znotraj Skupnosti nima pravice do polnega odbitka iz člena 17 Direktive 77/388/EGS; |
| --- | --- |

(a)

če je protivrednost občutno nižja od tržne vrednosti in prejemnik dobave ali prevzemnik v primeru pridobitve znotraj Skupnosti nima pravice do polnega odbitka iz člena 17 Direktive 77/388/EGS;

| (b) | če je protivrednost občutno višja od tržne vrednosti in dobavitelj nima pravice do polnega odbitka iz člena 17 Direktive 77/388/EGS. |
| --- | --- |

(b)

če je protivrednost občutno višja od tržne vrednosti in dobavitelj nima pravice do polnega odbitka iz člena 17 Direktive 77/388/EGS.

Ta ukrep se lahko uporablja le za preprečevanje izogibanja davkom ali davčnih utaj in v primerih, ko so na protivrednost, na katerem bi sicer temeljila davčna osnova, vplivale družinske, upravljavske, lastniške, finančne ali pravne povezave, kot je opredeljeno v nacionalni zakonodaji. V ta namen morajo pravne povezave vključevati uradni odnos med delodajalcem in zaposlenim.

Člen 2

Dovoljenje, zagotovljeno na podlagi člena 1, preneha veljati na dan začetka veljavnosti direktive o racionalizaciji odstopanj na podlagi člena 27 Direktive 77/388/EGS, ki preprečujejo izogibanje ali utajo plačila davka na dodano vrednost preko vrednotenja dobav med povezanimi osebami, ali 31. decembra 2009, kar koli nastopi prej.

Člen 3

Ta odločba je naslovljena na Republiko Litvo.

V Bruslju, 15. maja 2006

Za Svet

Predsednica

U. PLASSNIK

---

(1)  UL L 145, 13.6.1977, str. 1. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 2006/18/ES (UL L 51, 22.2.2006, str. 12).

1

(2)  UL C 125, 24.5.2005, str. 12.

2

---

Komisija

| 3.6.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | L 150/17 |
| --- | --- | --- | --- |

3.6.2006

SL

Uradni list Evropske unije

L 150/17

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 24. maja 2006

o nacionalnih določbah, o katerih je Češka republika na podlagi člena 95(4) Pogodbe ES poslala uradno obvestilo v zvezi z največjo sprejemljivo vsebnostjo kadmija v gnojilih

(notificirano pod dokumentarno številko C(2006) 2036)

(Besedilo v češkem jeziku je edino verodostojno)

(Besedilo velja za EGP)

(2006/390/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 95(6) Pogodbe,

ob upoštevanju naslednjega:

I.   DEJSTVA

| (1) | Z dopisom Urada stalnega predstavništva Češke republike pri Evropski uniji z dne 1. decembra 2005 je češka vlada s sklicevanjem na člen 95(4) Pogodbe Komisijo uradno obvestila o svojih nacionalnih določbah v zvezi z vsebnostjo kadmija v gnojilih, ki jih je treba po njenem mnenju ohraniti po sprejetju Uredbe (ES) št. 2003/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. oktobra 2003 o gnojilih (1). |
| --- | --- |

(1)

Z dopisom Urada stalnega predstavništva Češke republike pri Evropski uniji z dne 1. decembra 2005 je češka vlada s sklicevanjem na člen 95(4) Pogodbe Komisijo uradno obvestila o svojih nacionalnih določbah v zvezi z vsebnostjo kadmija v gnojilih, ki jih je treba po njenem mnenju ohraniti po sprejetju Uredbe (ES) št. 2003/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. oktobra 2003 o gnojilih (1).

1.   ČLEN 95(4) IN (6) POGODBE

| (2) | Člen 95(4) in (6) Pogodbe določa:
  „4.   Če po tem, ko Svet ali Komisija sprejme usklajevalni ukrep, država članica meni, da mora ohraniti nacionalne določbe zaradi pomembnih potreb iz člena 30 ali določbe, ki zadevajo varstvo okolja ali delovnega okolja, o teh določbah pa tudi o razlogih za njihovo ohranitev uradno obvesti Komisijo.
  (...)
  6.   Komisija v šestih mesecih po uradnem obvestilu odobri ali zavrne nacionalne določbe, potem ko preveri, ali so morda sredstvo samovoljne diskriminacije ali prikrita omejitev trgovine med državami članicami in ali ovirajo delovanje notranjega trga.
  Če Komisija v tem roku ne sprejme nobene odločitve, se šteje, da so nacionalne določbe iz odstavkov 4 (...) odobrene.
  Če to upravičuje zahtevnost zadeve in če ni nevarnosti za zdravje ljudi, lahko Komisija zadevno državo članico uradno obvesti, da se rok iz tega odstavka lahko podaljša za nadaljnje obdobje največ šestih mesecev.“ |
| --- | --- |

(2)

Člen 95(4) in (6) Pogodbe določa:

„4.   Če po tem, ko Svet ali Komisija sprejme usklajevalni ukrep, država članica meni, da mora ohraniti nacionalne določbe zaradi pomembnih potreb iz člena 30 ali določbe, ki zadevajo varstvo okolja ali delovnega okolja, o teh določbah pa tudi o razlogih za njihovo ohranitev uradno obvesti Komisijo.

(...)

6.   Komisija v šestih mesecih po uradnem obvestilu odobri ali zavrne nacionalne določbe, potem ko preveri, ali so morda sredstvo samovoljne diskriminacije ali prikrita omejitev trgovine med državami članicami in ali ovirajo delovanje notranjega trga.

Če Komisija v tem roku ne sprejme nobene odločitve, se šteje, da so nacionalne določbe iz odstavkov 4 (...) odobrene.

Če to upravičuje zahtevnost zadeve in če ni nevarnosti za zdravje ljudi, lahko Komisija zadevno državo članico uradno obvesti, da se rok iz tega odstavka lahko podaljša za nadaljnje obdobje največ šestih mesecev.“

2.   ZAKONODAJA SKUPNOSTI

| (3) | Direktiva Sveta 76/116/EGS z dne 18. decembra 1975 o približevanju zakonodaj držav članic v zvezi z gnojili (2), kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 98/97/ES (3), je določila zahteve, ki jih morajo izpolnjevati gnojila, da se lahko dajo na trg z oznako „gnojila ES“. Direktivo 76/116/EGS je nadomestila Uredba (ES) št. 2003/2003. |
| --- | --- |

(3)

Direktiva Sveta 76/116/EGS z dne 18. decembra 1975 o približevanju zakonodaj držav članic v zvezi z gnojili (2), kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 98/97/ES (3), je določila zahteve, ki jih morajo izpolnjevati gnojila, da se lahko dajo na trg z oznako „gnojila ES“. Direktivo 76/116/EGS je nadomestila Uredba (ES) št. 2003/2003.

| (4) | Priloga I k Uredbi (ES) št. 2003/2003 navaja tipsko oznako in ustrezne zahteve, npr. glede sestave, ki jih morajo izpolnjevati gnojila z oznako ES. Gnojila z oznako ES s tega seznama so razvrščena v kategorije glede na vsebnost primarnih hranil, in sicer dušika, fosforja in kalija. |
| --- | --- |

(4)

Priloga I k Uredbi (ES) št. 2003/2003 navaja tipsko oznako in ustrezne zahteve, npr. glede sestave, ki jih morajo izpolnjevati gnojila z oznako ES. Gnojila z oznako ES s tega seznama so razvrščena v kategorije glede na vsebnost primarnih hranil, in sicer dušika, fosforja in kalija.

| (5) | V pravilih, ki urejajo sestavo gnojil iz Uredbe (ES) št. 2003/2003, niso predvidene mejne vrednosti kadmija v gnojilih z oznako ES. |
| --- | --- |

(5)

V pravilih, ki urejajo sestavo gnojil iz Uredbe (ES) št. 2003/2003, niso predvidene mejne vrednosti kadmija v gnojilih z oznako ES.

| (6) | Člen 5 določa, da države članice na podlagi sestave, identifikacije, označevanja ali pakiranja ne smejo prepovedati, omejiti ali zadržati dajanja gnojil označenih z „gnojilo ES“, ki so v skladu z določbami te uredbe, na trg. |
| --- | --- |

(6)

Člen 5 določa, da države članice na podlagi sestave, identifikacije, označevanja ali pakiranja ne smejo prepovedati, omejiti ali zadržati dajanja gnojil označenih z „gnojilo ES“, ki so v skladu z določbami te uredbe, na trg.

| (7) | Uvodna izjava 15 Uredbe navaja, da bo Komisija obravnavala vprašanje nenamerne vsebnosti kadmija v mineralnih gnojilih, in bo, če bo to primerno, pripravila predlog uredbe, ki jo bo predložila Evropskemu parlamentu in Svetu. |
| --- | --- |

(7)

Uvodna izjava 15 Uredbe navaja, da bo Komisija obravnavala vprašanje nenamerne vsebnosti kadmija v mineralnih gnojilih, in bo, če bo to primerno, pripravila predlog uredbe, ki jo bo predložila Evropskemu parlamentu in Svetu.

| (8) | Priprava predloga Komisije o kadmiju v gnojilih pravkar poteka. |
| --- | --- |

(8)

Priprava predloga Komisije o kadmiju v gnojilih pravkar poteka.

3.   NACIONALNA ODSTOPANJA, ODOBRENA AVSTRIJI, FINSKI IN ŠVEDSKI

| (9) | Med pogajanji za pristop Avstrije, Finske in Švedske k Evropski uniji je bilo na ravni Skupnosti opozorjeno na okoljska tveganja zaradi kadmija v gnojilih. V Aktu o pristopu so bila tem trem državam odobrena začasna odstopanja od zakonodaje Skupnosti v zvezi z gnojili, da se je na ravni Skupnosti omogočila izvedba temeljite ocene tveganja zaradi kadmija v gnojilih. |
| --- | --- |

(9)

Med pogajanji za pristop Avstrije, Finske in Švedske k Evropski uniji je bilo na ravni Skupnosti opozorjeno na okoljska tveganja zaradi kadmija v gnojilih. V Aktu o pristopu so bila tem trem državam odobrena začasna odstopanja od zakonodaje Skupnosti v zvezi z gnojili, da se je na ravni Skupnosti omogočila izvedba temeljite ocene tveganja zaradi kadmija v gnojilih.

| (10) | Na podlagi ugotovitev iz nacionalnih ocen tveganja je Komisija leta 2002 odobrila podaljšanje odstopanj za Avstrijo (4), Finsko (5) in Švedsko (6) do 31. decembra 2005. Zaradi zamud pri sprejemanju zakonodaje Skupnosti v zvezi z vsebnostjo kadmija v fosfatnih gnojilih so bila odstopanja znova podaljšana januarja 2006. |
| --- | --- |

(10)

Na podlagi ugotovitev iz nacionalnih ocen tveganja je Komisija leta 2002 odobrila podaljšanje odstopanj za Avstrijo (4), Finsko (5) in Švedsko (6) do 31. decembra 2005. Zaradi zamud pri sprejemanju zakonodaje Skupnosti v zvezi z vsebnostjo kadmija v fosfatnih gnojilih so bila odstopanja znova podaljšana januarja 2006.

| (11) | Trenutno so veljavne naslednje določbe:






  — | Člen 1 Odločbe Komisije 2006/349/ES (7) določa, da lahko Avstrija na nacionalnem trgu prepove trženje fosfatnih mineralnih gnojil z vsebnostjo kadmija, ki presega 75 mg/kg P2O5. |
| --- | --- | --- |

(11)

Trenutno so veljavne naslednje določbe:

—

Člen 1 Odločbe Komisije 2006/349/ES (7) določa, da lahko Avstrija na nacionalnem trgu prepove trženje fosfatnih mineralnih gnojil z vsebnostjo kadmija, ki presega 75 mg/kg P2O5.

| — | Člen 1 Odločbe Komisije 2006/348/ES (8) določa, da lahko Finska na nacionalnem trgu prepove trženje fosfatnih mineralnih gnojil z vsebnostjo kadmija, ki presega 50 mg na kilogram fosforja. |
| --- | --- |

—

Člen 1 Odločbe Komisije 2006/348/ES (8) določa, da lahko Finska na nacionalnem trgu prepove trženje fosfatnih mineralnih gnojil z vsebnostjo kadmija, ki presega 50 mg na kilogram fosforja.

| — | Člen 1 Odločbe Komisije 2006/347/ES (9) določa, da lahko Švedska na nacionalnem trgu prepove trženje fosfatnih mineralnih gnojil z vsebnostjo kadmija, ki presega 100 g na tono fosforja. |
| --- | --- |

—

Člen 1 Odločbe Komisije 2006/347/ES (9) določa, da lahko Švedska na nacionalnem trgu prepove trženje fosfatnih mineralnih gnojil z vsebnostjo kadmija, ki presega 100 g na tono fosforja.

| (12) | Ta odstopanja se uporabljajo do sprejetja usklajenih ukrepov na ravni EU v zvezi s kadmijem v gnojilih. |
| --- | --- |

(12)

Ta odstopanja se uporabljajo do sprejetja usklajenih ukrepov na ravni EU v zvezi s kadmijem v gnojilih.

4.   ČEŠKA NACIONALNA ZAKONODAJA

| (13) | Nacionalne določbe, o katerih je Češka republika poslala uradno obvestilo, so bile uvedene z Zakonom o gnojilih (10). Točka c) v odstavku 2 člena 3 določa, da je na nacionalnem trgu prepovedano trženje gnojila z višjo vsebnostjo nevarnih snovi, kot je določeno v Uredbi. |
| --- | --- |

(13)

Nacionalne določbe, o katerih je Češka republika poslala uradno obvestilo, so bile uvedene z Zakonom o gnojilih (10). Točka c) v odstavku 2 člena 3 določa, da je na nacionalnem trgu prepovedano trženje gnojila z višjo vsebnostjo nevarnih snovi, kot je določeno v Uredbi.

| (14) | Uredba (ES) št. 474/2000 z dne 13. decembra 2000 o določitvi zahtev za gnojila (11) med drugim določa mejno vrednost kadmija v mineralnih gnojilih. V skladu s Prilogo I vsebnost kadmija v fosfatnih mineralnih gnojilih (s 5 % P2O5 ali več) ne sme presegati 50 mg/kg P2O5. |
| --- | --- |

(14)

Uredba (ES) št. 474/2000 z dne 13. decembra 2000 o določitvi zahtev za gnojila (11) med drugim določa mejno vrednost kadmija v mineralnih gnojilih. V skladu s Prilogo I vsebnost kadmija v fosfatnih mineralnih gnojilih (s 5 % P2O5 ali več) ne sme presegati 50 mg/kg P2O5.

| (15) | Češka republika je k Evropski uniji pristopila 1. maja 2004. Akt o pristopu ne vsebuje prehodnih določb glede uporabe in trženja kadmija na nacionalnem ozemlju. |
| --- | --- |

(15)

Češka republika je k Evropski uniji pristopila 1. maja 2004. Akt o pristopu ne vsebuje prehodnih določb glede uporabe in trženja kadmija na nacionalnem ozemlju.

| (16) | Uredba (ES) št. 209/2005 z dne 20. maja 2005 o spremembi Uredbe (ES) št. 474/2000 o določitvi zahtev za gnojila (12) je nacionalne določbe uskladila z Uredbo (ES) št. 2003/2003. Odstavek 1 člena 1 Uredbe določa, da se tržna omejitev kadmija v gnojilih uporablja zgolj za nacionalna gnojila. Omejitev se ne uporablja za gnojila z oznako „gnojilo ES“. |
| --- | --- |

(16)

Uredba (ES) št. 209/2005 z dne 20. maja 2005 o spremembi Uredbe (ES) št. 474/2000 o določitvi zahtev za gnojila (12) je nacionalne določbe uskladila z Uredbo (ES) št. 2003/2003. Odstavek 1 člena 1 Uredbe določa, da se tržna omejitev kadmija v gnojilih uporablja zgolj za nacionalna gnojila. Omejitev se ne uporablja za gnojila z oznako „gnojilo ES“.

II.   POSTOPEK

| (17) | Z dopisom z dne 1. decembra 2005 so češki organi Komisijo uradno obvestili o svojih nacionalnih določbah v zvezi z vsebnostjo kadmija v gnojilih, ki jih namerava Češka ohraniti po sprejetju Uredbe (ES) št. 2003/2003/ES. |
| --- | --- |

(17)

Z dopisom z dne 1. decembra 2005 so češki organi Komisijo uradno obvestili o svojih nacionalnih določbah v zvezi z vsebnostjo kadmija v gnojilih, ki jih namerava Češka ohraniti po sprejetju Uredbe (ES) št. 2003/2003/ES.

| (18) | V dopisu z dne 13. decembra 2005 je Komisija češko vlado obvestila, da je prejela uradno obvestilo v skladu s členom 95(4) Pogodbe in da je šestmesečno obdobje za njegovo preučitev v skladu s členom 95(6) začelo teči 6. decembra 2005, dan po prejemu uradnega obvestila. |
| --- | --- |

(18)

V dopisu z dne 13. decembra 2005 je Komisija češko vlado obvestila, da je prejela uradno obvestilo v skladu s členom 95(4) Pogodbe in da je šestmesečno obdobje za njegovo preučitev v skladu s členom 95(6) začelo teči 6. decembra 2005, dan po prejemu uradnega obvestila.

| (19) | V dopisu z dne 2. februarja 2006 je Komisija druge države članice obvestila o uradnem obvestilu, ki ga je prejela od Češke republike. Komisija je o uradnem obvestilu objavila tudi obvestilo v Uradnem listu Evropske unije
   (13), da bi druge zainteresirane strani obvestila o nacionalnih določbah, ki jih namerava Češka republika ohraniti in razloge za njihovo ohranitev. |
| --- | --- |

(19)

V dopisu z dne 2. februarja 2006 je Komisija druge države članice obvestila o uradnem obvestilu, ki ga je prejela od Češke republike. Komisija je o uradnem obvestilu objavila tudi obvestilo v Uradnem listu Evropske unije
   (13), da bi druge zainteresirane strani obvestila o nacionalnih določbah, ki jih namerava Češka republika ohraniti in razloge za njihovo ohranitev.

III.   PRESOJA

1.   OBRAVNAVA DOPUSTNOSTI

| (20) | Člen 95(4) Pogodbe določa, da, če po tem, ko Svet ali Komisija sprejme usklajevalni ukrep, država članica meni, da mora ohraniti nacionalne določbe zaradi pomembnih potreb iz člena 30 ali določbe, ki zadevajo varstvo okolja ali delovnega okolja, o teh določbah pa tudi o razlogih za njihovo ohranitev uradno obvesti Komisijo. |
| --- | --- |

(20)

Člen 95(4) Pogodbe določa, da, če po tem, ko Svet ali Komisija sprejme usklajevalni ukrep, država članica meni, da mora ohraniti nacionalne določbe zaradi pomembnih potreb iz člena 30 ali določbe, ki zadevajo varstvo okolja ali delovnega okolja, o teh določbah pa tudi o razlogih za njihovo ohranitev uradno obvesti Komisijo.

| (21) | Namen uradnega obvestila, ki so ga 1. decembra 2005 predložili češki organi, je pridobiti dovoljenje za ohranitev uporabe nacionalnih določb, ki so neskladne z določbami o sestavi gnojil z oznako ES v Uredbi (ES) št. 2003/2003. |
| --- | --- |

(21)

Namen uradnega obvestila, ki so ga 1. decembra 2005 predložili češki organi, je pridobiti dovoljenje za ohranitev uporabe nacionalnih določb, ki so neskladne z določbami o sestavi gnojil z oznako ES v Uredbi (ES) št. 2003/2003.

| (22) | Kakor je že navedeno, člen 5 Uredbe (ES) št. 2003/2003 državam članicam preprečuje omejevanje trženja gnojil z oznako ES na podlagi njihove sestave, vendar pa pravila, ki urejajo sestavo, ne določajo mejne vrednosti kadmija. To pomeni, da se lahko v skladu s členom 5 gnojila z oznako ES, ki izpolnjujejo zahteve omenjene uredbe, dajo v promet ne glede na vsebnost kadmija. |
| --- | --- |

(22)

Kakor je že navedeno, člen 5 Uredbe (ES) št. 2003/2003 državam članicam preprečuje omejevanje trženja gnojil z oznako ES na podlagi njihove sestave, vendar pa pravila, ki urejajo sestavo, ne določajo mejne vrednosti kadmija. To pomeni, da se lahko v skladu s členom 5 gnojila z oznako ES, ki izpolnjujejo zahteve omenjene uredbe, dajo v promet ne glede na vsebnost kadmija.

| (23) | Glede na zgoraj navedeno je jasno, da so nacionalne določbe, o katerih je Češka republika poslala uradno obvestilo, kolikor prepovedujejo dajanje v promet fosfatnih mineralnih gnojil z oznako ES in vsebnostjo kadmija, ki presega 50 mg/kg P2O5, bolj omejujoče od tistih iz Uredbe (ES) št. 2003/2003. |
| --- | --- |

(23)

Glede na zgoraj navedeno je jasno, da so nacionalne določbe, o katerih je Češka republika poslala uradno obvestilo, kolikor prepovedujejo dajanje v promet fosfatnih mineralnih gnojil z oznako ES in vsebnostjo kadmija, ki presega 50 mg/kg P2O5, bolj omejujoče od tistih iz Uredbe (ES) št. 2003/2003.

| (24) | Kot je navedeno zgoraj, je Komisija že odobrila odstopanja za ohranitev nacionalnih določb Avstriji, Finski in Švedski. Čeprav je njihov Akt o pristopu že vseboval prehodne določbe, so bila odstopanja podaljšana na podlagi ugotovitev iz ocen tveganja, ki so jih pripravili nacionalni organi po skupni metodologiji, ki jo je odobrila Evropska komisija. |
| --- | --- |

(24)

Kot je navedeno zgoraj, je Komisija že odobrila odstopanja za ohranitev nacionalnih določb Avstriji, Finski in Švedski. Čeprav je njihov Akt o pristopu že vseboval prehodne določbe, so bila odstopanja podaljšana na podlagi ugotovitev iz ocen tveganja, ki so jih pripravili nacionalni organi po skupni metodologiji, ki jo je odobrila Evropska komisija.

| (25) | Člen 95(4) zahteva, da mora biti uradnemu obvestilu o nacionalnih določbah priložen tudi opis razlogov, ki zadevajo eno ali več pomembnih potreb iz člena 30 ali varstvo okolja ali delovnega okolja. Zahtevek, ki ga je predložila Češka republika, vsebuje dejansko besedilo nacionalnih določb ter študijo (14) za oceno tveganj zaradi uporabe fosfatnih gnojil, ki vsebujejo kadmij, ki po mnenju čeških organov upravičuje ohranitev njihovih nacionalnih določb. Pri nacionalni oceni tveganja se uporablja metodologija, ki jo je odobrila Evropska komisija. |
| --- | --- |

(25)

Člen 95(4) zahteva, da mora biti uradnemu obvestilu o nacionalnih določbah priložen tudi opis razlogov, ki zadevajo eno ali več pomembnih potreb iz člena 30 ali varstvo okolja ali delovnega okolja. Zahtevek, ki ga je predložila Češka republika, vsebuje dejansko besedilo nacionalnih določb ter študijo (14) za oceno tveganj zaradi uporabe fosfatnih gnojil, ki vsebujejo kadmij, ki po mnenju čeških organov upravičuje ohranitev njihovih nacionalnih določb. Pri nacionalni oceni tveganja se uporablja metodologija, ki jo je odobrila Evropska komisija.

| (26) | Glede na zgoraj navedeno Komisija meni, da se uradno obvestilo, ki ga je predložila Češka republika za pridobitev dovoljenja za ohranitev nacionalnih določb, ki odstopajo od določb Uredbe (ES) št. 2003/2003, šteje za sprejemljivo v skladu s členom 95(4) Pogodbe ES. |
| --- | --- |

(26)

Glede na zgoraj navedeno Komisija meni, da se uradno obvestilo, ki ga je predložila Češka republika za pridobitev dovoljenja za ohranitev nacionalnih določb, ki odstopajo od določb Uredbe (ES) št. 2003/2003, šteje za sprejemljivo v skladu s členom 95(4) Pogodbe ES.

2.   VSEBINSKA PRESOJA

| (27) | V skladu s členom 95 Pogodbe mora Komisija zagotoviti, da so izpolnjeni vsi pogoji, na podlagi katerih lahko država članica uporabi možnosti odstopanja iz tega člena. |
| --- | --- |

(27)

V skladu s členom 95 Pogodbe mora Komisija zagotoviti, da so izpolnjeni vsi pogoji, na podlagi katerih lahko država članica uporabi možnosti odstopanja iz tega člena.

| (28) | Komisija mora zlasti oceniti, ali so določbe, o katerih so jo uradno obvestile države članice, utemeljene zaradi pomembnih potreb iz člena 30 Pogodbe in ali določbe zadevajo varstvo okolja ali delovnega okolja. |
| --- | --- |

(28)

Komisija mora zlasti oceniti, ali so določbe, o katerih so jo uradno obvestile države članice, utemeljene zaradi pomembnih potreb iz člena 30 Pogodbe in ali določbe zadevajo varstvo okolja ali delovnega okolja.

| (29) | Poleg tega mora Komisija, če meni, da so nacionalne določbe utemeljene, v skladu s členom 95(6) Pogodbe preveriti, ali so navedene nacionalne določbe sredstvo samovoljne diskriminacije ali prikrita omejitev trgovine med državami članicami in ali ovirajo delovanje notranjega trga. |
| --- | --- |

(29)

Poleg tega mora Komisija, če meni, da so nacionalne določbe utemeljene, v skladu s členom 95(6) Pogodbe preveriti, ali so navedene nacionalne določbe sredstvo samovoljne diskriminacije ali prikrita omejitev trgovine med državami članicami in ali ovirajo delovanje notranjega trga.

| (30) | Zahtevek Češke republike temelji na potrebi po varovanju zdravja ljudi in varstva okolja. Šteje se, da kadmij v gnojilih predstavlja nevarnost za okolje in zdravje ljudi. V podporo svojemu zahtevku se Češka republika sklicuje na ugotovitve nacionalne študije, ki vsebuje oceno tveganja zaradi gnojil, ki vsebujejo kadmij. |
| --- | --- |

(30)

Zahtevek Češke republike temelji na potrebi po varovanju zdravja ljudi in varstva okolja. Šteje se, da kadmij v gnojilih predstavlja nevarnost za okolje in zdravje ljudi. V podporo svojemu zahtevku se Češka republika sklicuje na ugotovitve nacionalne študije, ki vsebuje oceno tveganja zaradi gnojil, ki vsebujejo kadmij.

2.1   UTEMELJITEV NA PODLAGI POMEMBNIH POTREB IZ ČLENA 30 ALI ZARADI VARSTVA OKOLJA ALI DELOVNEGA OKOLJA

2.1.1   Splošne informacije o kadmiju

| (31) | Kadmij je težka kovina, ki je naravno prisotna v okolju, vendar večina emisij te kovine nastane zaradi različnih človekovih dejavnosti (proizvodnja neželeznih kovin, sežiganje fosilnih goriv, uporaba gnojil itd.). |
| --- | --- |

(31)

Kadmij je težka kovina, ki je naravno prisotna v okolju, vendar večina emisij te kovine nastane zaradi različnih človekovih dejavnosti (proizvodnja neželeznih kovin, sežiganje fosilnih goriv, uporaba gnojil itd.).

| (32) | Trenutno se na podlagi Uredbe Sveta (EGS) št. 793/93 o oceni in nadzoru tveganja, ki ga predstavljajo obstoječe snovi (15), izvaja splošna ocena tveganja za kadmij in kadmijev oksid, Belgija pa je država članica poročevalka. V okviru ocene tveganja se bodo obravnavali vsi pomembni načini uporabe in emisije kadmija. Trenutno je za razprave na tehnični ravni na voljo zgolj osnutek poročila. |
| --- | --- |

(32)

Trenutno se na podlagi Uredbe Sveta (EGS) št. 793/93 o oceni in nadzoru tveganja, ki ga predstavljajo obstoječe snovi (15), izvaja splošna ocena tveganja za kadmij in kadmijev oksid, Belgija pa je država članica poročevalka. V okviru ocene tveganja se bodo obravnavali vsi pomembni načini uporabe in emisije kadmija. Trenutno je za razprave na tehnični ravni na voljo zgolj osnutek poročila.

| (33) | Iz razpoložljivih znanstvenih podatkov je mogoče sklepati, da za kadmij in kadmijev oksid na splošno velja, da predstavljata resno nevarnost za zdravje ljudi, zlasti za ledvice in okostje. Poleg tega je bil kadmijev oksid uvrščen v kategorijo 2 rakotvornih snovi. Splošno priznano je tudi, da je kadmij v gnojilih daleč najpomembnejši vir vnosa kadmija v zemljo in prehransko verigo. V osnutku splošne ocene tveganja se poziva k previdnosti, saj tveganja za zdravje ljudi ni mogoče izključiti v vseh lokalnih in regionalnih okoliščinah in tudi dejavniki tveganja, ki so nižji od 1,0, ne ščitijo dovolj vsega prebivalstva zaradi velike raznovrstnosti koncentracij kadmija v hrani, prehranjevalnih navad in stanja prehranjenosti. |
| --- | --- |

(33)

Iz razpoložljivih znanstvenih podatkov je mogoče sklepati, da za kadmij in kadmijev oksid na splošno velja, da predstavljata resno nevarnost za zdravje ljudi, zlasti za ledvice in okostje. Poleg tega je bil kadmijev oksid uvrščen v kategorijo 2 rakotvornih snovi. Splošno priznano je tudi, da je kadmij v gnojilih daleč najpomembnejši vir vnosa kadmija v zemljo in prehransko verigo. V osnutku splošne ocene tveganja se poziva k previdnosti, saj tveganja za zdravje ljudi ni mogoče izključiti v vseh lokalnih in regionalnih okoliščinah in tudi dejavniki tveganja, ki so nižji od 1,0, ne ščitijo dovolj vsega prebivalstva zaradi velike raznovrstnosti koncentracij kadmija v hrani, prehranjevalnih navad in stanja prehranjenosti.

2.1.2   Kadmij v gnojilih

| (34) | V naravnem stanju je kadmij prisoten v fosfatnih mineralnih kamninah, ki se jih izkopava in uporablja kot surovine za proizvodnjo fosfatnih mineralnih gnojil. Ta gnojila v končni obliki vedno vsebujejo določeno količino kadmija, odvisno od prvotne vsebnosti v fosfatnih kamninah. |
| --- | --- |

(34)

V naravnem stanju je kadmij prisoten v fosfatnih mineralnih kamninah, ki se jih izkopava in uporablja kot surovine za proizvodnjo fosfatnih mineralnih gnojil. Ta gnojila v končni obliki vedno vsebujejo določeno količino kadmija, odvisno od prvotne vsebnosti v fosfatnih kamninah.

| (35) | Kadmij velja za škodljivega tako za okolje kot tudi za zdravje ljudi. Za fosfatna gnojila je bilo ugotovljeno, da so glavni vir kadmija na obdelovalnih zemljiščih, kjer se kadmij sčasoma nakopiči. Poljščine absorbirajo kadmij iz tal, zato je vsebnost kadmija v hrani, ki je tudi glavni vir vnosa kadmija v človeško telo, vprašanje, ki zadeva zdravje ljudi. Ob zaužitju kadmija v hrani se kadmij kopiči v ledvicah, kar lahko pri občutljivih skupinah privede do okvare ledvic. |
| --- | --- |

(35)

Kadmij velja za škodljivega tako za okolje kot tudi za zdravje ljudi. Za fosfatna gnojila je bilo ugotovljeno, da so glavni vir kadmija na obdelovalnih zemljiščih, kjer se kadmij sčasoma nakopiči. Poljščine absorbirajo kadmij iz tal, zato je vsebnost kadmija v hrani, ki je tudi glavni vir vnosa kadmija v človeško telo, vprašanje, ki zadeva zdravje ljudi. Ob zaužitju kadmija v hrani se kadmij kopiči v ledvicah, kar lahko pri občutljivih skupinah privede do okvare ledvic.

| (36) | Okoljska tveganja zaradi kadmija v gnojilih so bila na ravni Skupnosti prvič omenjena med pogajanji za pristop Avstrije, Finske in Švedske k Evropski uniji. Kot je navedeno zgoraj, so bila tem trem državam odobrena začasna odstopanja od zakonodaje Skupnosti v zvezi z gnojili, da se je na ravni Skupnosti omogočila natančna ocena tveganja, ki ga predstavlja kadmij v gnojilih. |
| --- | --- |

(36)

Okoljska tveganja zaradi kadmija v gnojilih so bila na ravni Skupnosti prvič omenjena med pogajanji za pristop Avstrije, Finske in Švedske k Evropski uniji. Kot je navedeno zgoraj, so bila tem trem državam odobrena začasna odstopanja od zakonodaje Skupnosti v zvezi z gnojili, da se je na ravni Skupnosti omogočila natančna ocena tveganja, ki ga predstavlja kadmij v gnojilih.

| (37) | Komisija je v zvezi s tem najprej zbrala vse razpoložljive podatke in informacije o izpostavljenosti kadmiju v gnojilih v Evropski skupnosti. Ker v vseh državah članicah ni bilo dovolj razpoložljivih podatkov, je Komisija naročila dve študiji za pripravo metodologije in postopkov za oceno tveganja, ki ga kadmij v gnojilih predstavlja za zdravje in okolje (16). Države članice so bile nato pozvane, da z uporabo zgornje metodologije in postopkov izvedejo nacionalne ocene tveganja. |
| --- | --- |

(37)

Komisija je v zvezi s tem najprej zbrala vse razpoložljive podatke in informacije o izpostavljenosti kadmiju v gnojilih v Evropski skupnosti. Ker v vseh državah članicah ni bilo dovolj razpoložljivih podatkov, je Komisija naročila dve študiji za pripravo metodologije in postopkov za oceno tveganja, ki ga kadmij v gnojilih predstavlja za zdravje in okolje (16). Države članice so bile nato pozvane, da z uporabo zgornje metodologije in postopkov izvedejo nacionalne ocene tveganja.

| (38) | Devet držav članic je zaključilo ocene tveganja v zvezi s kadmijem v gnojilih. Te ocene tveganja so od septembra 2001 na voljo tudi javnosti, objavljene so na spletni strani Komisije (17). Poleg tega je objavljena tudi ločena študija, ki analizira te ocene tveganja, razvite pa so bile različne možnosti za obvladovanje tveganja, ki ga predstavlja kadmij v gnojilih na območju Skupnosti (18). |
| --- | --- |

(38)

Devet držav članic je zaključilo ocene tveganja v zvezi s kadmijem v gnojilih. Te ocene tveganja so od septembra 2001 na voljo tudi javnosti, objavljene so na spletni strani Komisije (17). Poleg tega je objavljena tudi ločena študija, ki analizira te ocene tveganja, razvite pa so bile različne možnosti za obvladovanje tveganja, ki ga predstavlja kadmij v gnojilih na območju Skupnosti (18).

| (39) | Zgoraj omenjene nacionalne ocene tveganja so bile predložene v presojo Znanstvenemu odboru za strupenost, strupenost za ekosisteme in okolje (CSTEE) (19). Naloga CSTEE je bila predvsem določiti najvišjo dopustno koncentracijo kadmija v gnojilih, da bi se preprečilo znatno povečanje vsebnosti kadmija v obdelanih tleh. CSTEE je ugotovil, da za preprečevanje kopičenja kadmija v zemlji.ni treba omejevati vsebnosti kadmija v gnojilih. Kadmij se lahko kopiči tudi v zemlji, kjer se uporabljajo gnojila z zelo nizko koncentracijo kadmija, v zemlji, kjer se uporabljajo gnojila z zelo visoko vsebnostjo kadmija, pa se mogoče kopičenja kadmija sploh ne opazi. Vendar se pri gnojilih, ki vsebujejo manj kot 20 mg Cd/kg P2O5 v večini vrst zemlje ne pričakuje dolgotrajnega kopičena v zemlji, če se pri tem ne upoštevajo drugi vnosi Cd, medtem ko se pri gnojilih, ki vsebujejo več kot 60 mg Cd/kg P2O5, pričakuje dolgotrajno kopičenje v zemlji. Zato bi se morala meja vsebnosti kadmija v fosfatnih gnojilih določiti na podlagi ocene tveganja ter ob upoštevanju vseh virov kadmija (20). |
| --- | --- |

(39)

Zgoraj omenjene nacionalne ocene tveganja so bile predložene v presojo Znanstvenemu odboru za strupenost, strupenost za ekosisteme in okolje (CSTEE) (19). Naloga CSTEE je bila predvsem določiti najvišjo dopustno koncentracijo kadmija v gnojilih, da bi se preprečilo znatno povečanje vsebnosti kadmija v obdelanih tleh. CSTEE je ugotovil, da za preprečevanje kopičenja kadmija v zemlji.ni treba omejevati vsebnosti kadmija v gnojilih. Kadmij se lahko kopiči tudi v zemlji, kjer se uporabljajo gnojila z zelo nizko koncentracijo kadmija, v zemlji, kjer se uporabljajo gnojila z zelo visoko vsebnostjo kadmija, pa se mogoče kopičenja kadmija sploh ne opazi. Vendar se pri gnojilih, ki vsebujejo manj kot 20 mg Cd/kg P2O5 v večini vrst zemlje ne pričakuje dolgotrajnega kopičena v zemlji, če se pri tem ne upoštevajo drugi vnosi Cd, medtem ko se pri gnojilih, ki vsebujejo več kot 60 mg Cd/kg P2O5, pričakuje dolgotrajno kopičenje v zemlji. Zato bi se morala meja vsebnosti kadmija v fosfatnih gnojilih določiti na podlagi ocene tveganja ter ob upoštevanju vseh virov kadmija (20).

| (40) | Kar veliko časa je trajalo, da je bila oblikovana splošna ocena tveganja zaradi kadmija in kadmijevega oksida, na ravni celotne EU pa trenutno ni nobene končne ocene tveganja zaradi kadmija. Končni osnutek splošne ocene tveganja iz marca 2005 potrjuje mnenje CSTEE glede kopičenja kadmija v zemlji. Čeprav navaja, da prispevek kadmija v gnojilih sam po sebi ne more zadostovati za to, da bi se preprečila huda in takojšnja tveganja za zdravje ljudi ali za okolje, je potrebna previdnost, saj tveganja za zdravje ljudi ni mogoče izključiti v vseh lokalnih in regionalnih okoliščinah zaradi velike raznovrstnosti koncentracij kadmija v hrani, prehranjevalnih navad in stanja prehranjenosti. |
| --- | --- |

(40)

Kar veliko časa je trajalo, da je bila oblikovana splošna ocena tveganja zaradi kadmija in kadmijevega oksida, na ravni celotne EU pa trenutno ni nobene končne ocene tveganja zaradi kadmija. Končni osnutek splošne ocene tveganja iz marca 2005 potrjuje mnenje CSTEE glede kopičenja kadmija v zemlji. Čeprav navaja, da prispevek kadmija v gnojilih sam po sebi ne more zadostovati za to, da bi se preprečila huda in takojšnja tveganja za zdravje ljudi ali za okolje, je potrebna previdnost, saj tveganja za zdravje ljudi ni mogoče izključiti v vseh lokalnih in regionalnih okoliščinah zaradi velike raznovrstnosti koncentracij kadmija v hrani, prehranjevalnih navad in stanja prehranjenosti.

| (41) | Predlog Komisije o kadmiju v gnojilih je bil pred sprejetjem končne različice splošne ocene tveganja o kadmiju in kadmijevem oksidu ter morebitnim nadaljevanjem dela na podlagi ukrepov za zmanjšanje tveganja, nekajkrat odložen. |
| --- | --- |

(41)

Predlog Komisije o kadmiju v gnojilih je bil pred sprejetjem končne različice splošne ocene tveganja o kadmiju in kadmijevem oksidu ter morebitnim nadaljevanjem dela na podlagi ukrepov za zmanjšanje tveganja, nekajkrat odložen.

2.1.3   Ocena tveganja, ki jo je izvedla Češka republika

| (42) | Češki organi so v podporo zahtevku za omejitev kadmija v fosfatnih gnojilih predložili nacionalno oceno tveganja. Okvir, uporabljen za izvedbo te ocene tveganja, temelji na treh modulih: |
| --- | --- |

(42)

Češki organi so v podporo zahtevku za omejitev kadmija v fosfatnih gnojilih predložili nacionalno oceno tveganja. Okvir, uporabljen za izvedbo te ocene tveganja, temelji na treh modulih:

2.1.3.1   Modul kopičenja

| (43) | V skladu s tem modulom se neto kopičenje kadmija v zemlji in talni raztopini (ali porni vodi) (21), ki ga je povzročila uporaba gnojil, izračuna, ko je stanje nekaj časa ustaljeno. Modul kopičenja omogoča različne vrste vnosov, na primer povprečne in skrajne stopnje uporabe. Češka ocena tveganja kaže, da so se pri tem modulu upoštevali naslednji parametri:






  — | trenutna koncentracija kadmija v zemlji; |
| --- | --- | --- |

(43)

V skladu s tem modulom se neto kopičenje kadmija v zemlji in talni raztopini (ali porni vodi) (21), ki ga je povzročila uporaba gnojil, izračuna, ko je stanje nekaj časa ustaljeno. Modul kopičenja omogoča različne vrste vnosov, na primer povprečne in skrajne stopnje uporabe. Češka ocena tveganja kaže, da so se pri tem modulu upoštevali naslednji parametri:

—

trenutna koncentracija kadmija v zemlji;

| — | stopnja vnosa kadmija (zaradi mineralnih gnojil ter atmosferske depozicije, pripravkov za izboljšanje zemlje, blata iz čistilnih naprav in preperevanja matične kamnine); |
| --- | --- |

—

stopnja vnosa kadmija (zaradi mineralnih gnojil ter atmosferske depozicije, pripravkov za izboljšanje zemlje, blata iz čistilnih naprav in preperevanja matične kamnine);

| — | stopnja vnosa kadmija v zvezi z rastlinami; |
| --- | --- |

—

stopnja vnosa kadmija v zvezi z rastlinami;

| — | stopnja izpiranja kadmija, odvisna od letnega presežka padavin in koncentracije kadmija v izcedni porni vodi; |
| --- | --- |

—

stopnja izpiranja kadmija, odvisna od letnega presežka padavin in koncentracije kadmija v izcedni porni vodi;

| — | koncentracija kadmija v zemlji in stopnje izpiranja zdaj in čez sto let ob upoštevanju treh scenarijev: v trenutnih razmerah, pri povečani stopnji uporabe gnojil in pri povečani vsebnosti kadmija v gnojilih. |
| --- | --- |

—

koncentracija kadmija v zemlji in stopnje izpiranja zdaj in čez sto let ob upoštevanju treh scenarijev: v trenutnih razmerah, pri povečani stopnji uporabe gnojil in pri povečani vsebnosti kadmija v gnojilih.

2.1.3.2   Modul izpostavljenosti

| (44) | V skladu s tem modulom se izračuna vnos kadmija iz zemlje v kmetijske rastline in nadaljnji vnos kadmija pri ljudeh, pri čemer se uporabijo parametri izpostavljenosti, s katerimi so opredeljene trenutne razmere in primeri skrajne izpostavljenosti. |
| --- | --- |

(44)

V skladu s tem modulom se izračuna vnos kadmija iz zemlje v kmetijske rastline in nadaljnji vnos kadmija pri ljudeh, pri čemer se uporabijo parametri izpostavljenosti, s katerimi so opredeljene trenutne razmere in primeri skrajne izpostavljenosti.

2.1.3.3   Modul opredelitve tveganja

| (45) | Ta modul Češki republiki omogoča, da oceni pogostost in resnost škodljivih učinkov, ki bi se lahko pojavili zaradi dejanske ali predvidene izpostavljenosti kadmiju. Izračuni se izvedejo za tri scenarije in štiri vrednosti PKBU (22). |
| --- | --- |

(45)

Ta modul Češki republiki omogoča, da oceni pogostost in resnost škodljivih učinkov, ki bi se lahko pojavili zaradi dejanske ali predvidene izpostavljenosti kadmiju. Izračuni se izvedejo za tri scenarije in štiri vrednosti PKBU (22).

2.1.4   Rezultati ocene tveganja

| (46) | Z uporabo modulov so ugotovljeni kazalniki tveganja (razmerja PKO/PKBU) (23) v obsegu 0,1–1,19 z realno najslabšo vrednostjo 0,93, s čimer se potrdi utemeljitev za nacionalne omejitve, pod pogojem, da vsebnost kadmija v fosfatnih mineralnih gnojilih ne presega 50 mg/kg P2O5. |
| --- | --- |

(46)

Z uporabo modulov so ugotovljeni kazalniki tveganja (razmerja PKO/PKBU) (23) v obsegu 0,1–1,19 z realno najslabšo vrednostjo 0,93, s čimer se potrdi utemeljitev za nacionalne omejitve, pod pogojem, da vsebnost kadmija v fosfatnih mineralnih gnojilih ne presega 50 mg/kg P2O5.

2.1.5   Ocena položaja Češke republike

| (47) | Ocena tveganja, ki so jo predložili češki organi, je bila izvedena v skladu s postopki in metodologijo, določenimi na ravni Skupnosti, kar zagotavlja visoko raven zanesljivosti pridobljenih informacij. |
| --- | --- |

(47)

Ocena tveganja, ki so jo predložili češki organi, je bila izvedena v skladu s postopki in metodologijo, določenimi na ravni Skupnosti, kar zagotavlja visoko raven zanesljivosti pridobljenih informacij.

| (48) | Ker je vrednost razmerja PKO/PKBU, ki jo je predlagala Češka republika za utemeljitev ohranitve nacionalnih ukrepov blizu 1, je bilo primerno, da se ocena tveganja predloži v temeljito presojo Znanstvenemu odboru Komisije za zdravstvena in okoljska tveganja (SCHER). |
| --- | --- |

(48)

Ker je vrednost razmerja PKO/PKBU, ki jo je predlagala Češka republika za utemeljitev ohranitve nacionalnih ukrepov blizu 1, je bilo primerno, da se ocena tveganja predloži v temeljito presojo Znanstvenemu odboru Komisije za zdravstvena in okoljska tveganja (SCHER).

| (49) | SCHER je bil naprošen, da zlasti:






  — | oceni splošno znanstveno kakovost češkega poročila in opredeli glavne pomanjkljivosti; |
| --- | --- | --- |

(49)

SCHER je bil naprošen, da zlasti:

—

oceni splošno znanstveno kakovost češkega poročila in opredeli glavne pomanjkljivosti;

| — | poda pripombe o primernosti preučenih scenarijev in o ugotovitvah glede kopičenja kadmija v zemlji; |
| --- | --- |

—

poda pripombe o primernosti preučenih scenarijev in o ugotovitvah glede kopičenja kadmija v zemlji;

| — | poda pripombe o tem, ali je vrednost navedenega razmerja PKO/PKBU, tj. 0,93, ustrezna vrednost za opis tveganja za zdravje ljudi in okolje. |
| --- | --- |

—

poda pripombe o tem, ali je vrednost navedenega razmerja PKO/PKBU, tj. 0,93, ustrezna vrednost za opis tveganja za zdravje ljudi in okolje.

| (50) | Ocena položaja Češke republike se zato odloži, dokler Komisija ne prejme mnenja znanstvenega odbora. |
| --- | --- |

(50)

Ocena položaja Češke republike se zato odloži, dokler Komisija ne prejme mnenja znanstvenega odbora.

2.2   UPORABA TRETJEGA PODODSTAVKA ČLENA 95(6) POGODBE

| (51) | Komisija po temeljiti preučitvi teh podatkov meni, da so pogoji iz tretjega pododstavka člena 95(6) izpolnjeni in se lahko uporabi možnost podaljšanja šestmesečnega roka, v katerem mora Komisija odobriti ali zavrniti nacionalne določbe iz omenjenega člena. |
| --- | --- |

(51)

Komisija po temeljiti preučitvi teh podatkov meni, da so pogoji iz tretjega pododstavka člena 95(6) izpolnjeni in se lahko uporabi možnost podaljšanja šestmesečnega roka, v katerem mora Komisija odobriti ali zavrniti nacionalne določbe iz omenjenega člena.

2.2.1   Utemeljitev na podlagi zahtevnosti zadeve

| (52) | Ob upoštevanju študije, ki so jo predložili češki organi in v kateri je ugotovljeno, da je razmerje PKO/PKBU zelo blizu 1, mora SCHER izvesti preiskavo za pojasnitev, ali obstaja tveganje za okolje in zdravje ljudi. Z znanstvenim odborom Komisije je bil opravljen posvet že, ko so Avstrija, Finska in Švedska predložile podobne študije v podporo svojemu zahtevku za nacionalno odstopanje. Zato se lahko na podlagi prvega odstavka člena 95(6) Odločba Komisije sprejme šele, ko bo znan izid te preiskave. V teh okoliščinah Komisija meni, da je nadaljnje podaljšanje šestmesečnega roka, v katerem mora Komisija odobriti ali zavrniti nacionalne določbe, utemeljeno, saj se znanstvenemu odboru tako omogoči, da izvede temeljito presojo in poda svoje mnenje, glede nacionalnih določb pa se tako lahko sprejmejo ustrezni sklepi. Zato je treba rok podaljšati do 6. decembra 2006. |
| --- | --- |

(52)

Ob upoštevanju študije, ki so jo predložili češki organi in v kateri je ugotovljeno, da je razmerje PKO/PKBU zelo blizu 1, mora SCHER izvesti preiskavo za pojasnitev, ali obstaja tveganje za okolje in zdravje ljudi. Z znanstvenim odborom Komisije je bil opravljen posvet že, ko so Avstrija, Finska in Švedska predložile podobne študije v podporo svojemu zahtevku za nacionalno odstopanje. Zato se lahko na podlagi prvega odstavka člena 95(6) Odločba Komisije sprejme šele, ko bo znan izid te preiskave. V teh okoliščinah Komisija meni, da je nadaljnje podaljšanje šestmesečnega roka, v katerem mora Komisija odobriti ali zavrniti nacionalne določbe, utemeljeno, saj se znanstvenemu odboru tako omogoči, da izvede temeljito presojo in poda svoje mnenje, glede nacionalnih določb pa se tako lahko sprejmejo ustrezni sklepi. Zato je treba rok podaljšati do 6. decembra 2006.

2.2.2   Odsotnost nevarnosti za zdravje ljudi

| (53) | V češkem poročilu je na podlagi uporabljenih predpostavk in scenarijev ugotovljeno, da trenutno ni tveganja za zdravje ljudi zaradi uporabe kadmija v gnojilih. |
| --- | --- |

(53)

V češkem poročilu je na podlagi uporabljenih predpostavk in scenarijev ugotovljeno, da trenutno ni tveganja za zdravje ljudi zaradi uporabe kadmija v gnojilih.

| (54) | Sprejemljivi tedenski vnos (PTWI) kadmija, ki ga je določila SZO (Svetovna zdravstvena organizacija), je 7 μg/kg/teden. Ta omejitev ustreza 60 μg/dan za posameznika s povprečno težo 60 kg. V Češki republiki je bil v letu 2000 povprečni dnevni vnos kadmija odraslega človeka ocenjen na 12–27 μg/dan, odvisno od predvidenega scenarija, kar znaša približno 19 %–45 % omejitve SZO. |
| --- | --- |

(54)

Sprejemljivi tedenski vnos (PTWI) kadmija, ki ga je določila SZO (Svetovna zdravstvena organizacija), je 7 μg/kg/teden. Ta omejitev ustreza 60 μg/dan za posameznika s povprečno težo 60 kg. V Češki republiki je bil v letu 2000 povprečni dnevni vnos kadmija odraslega človeka ocenjen na 12–27 μg/dan, odvisno od predvidenega scenarija, kar znaša približno 19 %–45 % omejitve SZO.

| (55) | V modulu opredelitve tveganja za ljudi, ki so ga predložili češki organi, so se vnosi kadmija, opredeljenega v različnih scenarijih, primerjali z mejnimi vrednostmi, ki jih priporoča SZO. Rezultat je tako imenovana meja varnosti (margin of safety – MOS). Če meja varnosti presega 1, se lahko takšen položaj šteje za vir morebitnega tveganja za zdravje osebe, ki je bila temu izpostavljena. Pri predpostavkah in metodologiji, uporabljenimi v češkem poročilu, ki ga pregleduje Znanstveni odbor, meja razmerja MOS 1 ni bila presežena v nobenem od scenarijev izpostavljenosti, vključno s preučenim najslabšim scenarijem, tj. ob predpostavki, da 100 % dobavljene hrane izvira iz območij, kjer se uporabljajo gnojila in da je vsebnost kadmija na ravni 90 mg/kg P2O5. |
| --- | --- |

(55)

V modulu opredelitve tveganja za ljudi, ki so ga predložili češki organi, so se vnosi kadmija, opredeljenega v različnih scenarijih, primerjali z mejnimi vrednostmi, ki jih priporoča SZO. Rezultat je tako imenovana meja varnosti (margin of safety – MOS). Če meja varnosti presega 1, se lahko takšen položaj šteje za vir morebitnega tveganja za zdravje osebe, ki je bila temu izpostavljena. Pri predpostavkah in metodologiji, uporabljenimi v češkem poročilu, ki ga pregleduje Znanstveni odbor, meja razmerja MOS 1 ni bila presežena v nobenem od scenarijev izpostavljenosti, vključno s preučenim najslabšim scenarijem, tj. ob predpostavki, da 100 % dobavljene hrane izvira iz območij, kjer se uporabljajo gnojila in da je vsebnost kadmija na ravni 90 mg/kg P2O5.

IV.   SKLEPNA UGOTOVITEV

| (56) | Glede na zgoraj navedeno Komisija ugotavlja, da je zahtevek, o katerem je Češka republika uradno obvestila Komisijo 1. decembra 2005, z namenom, da pridobi odobritev svojih nacionalnih določb glede meje vsebnosti kadmija v gnojilih, sprejemljiv. |
| --- | --- |

(56)

Glede na zgoraj navedeno Komisija ugotavlja, da je zahtevek, o katerem je Češka republika uradno obvestila Komisijo 1. decembra 2005, z namenom, da pridobi odobritev svojih nacionalnih določb glede meje vsebnosti kadmija v gnojilih, sprejemljiv.

| (57) | Vendar Komisija zaradi zahtevnosti zadeve in odsotnosti dokazov o nevarnosti za zdravje ljudi meni, da je nadaljnje podaljšanje roka iz prvega odstavka člena 95(6), in sicer do 6. decembra 2006, utemeljeno – |
| --- | --- |

(57)

Vendar Komisija zaradi zahtevnosti zadeve in odsotnosti dokazov o nevarnosti za zdravje ljudi meni, da je nadaljnje podaljšanje roka iz prvega odstavka člena 95(6), in sicer do 6. decembra 2006, utemeljeno –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

V skladu s tretjim pododstavkom člena 95(6) Pogodbe se rok iz prvega pododstavka omenjenega člena za odobritev ali zavrnitev nacionalnih določb o kadmiju v gnojilih, o katerih je Češka republika v skladu s členom 95(4) 1. decembra 2005 poslala uradno obvestilo, podaljša do 6. decembra 2006.

Člen 2

Ta odločba je naslovljena na Češko republiko.

V Bruslju, 24. maja 2006

Za Komisijo

Günter VERHEUGEN

Podpredsednik

---

(1)  UL L 304, 21.11.2003, str. 1.

1

(2)  UL L 24, 30.1.1976, str. 21.

2

(3)  UL L 18, 23.1.1999, str. 60.

3

(4)  Odločba Komisije 2002/366/ES z dne 15. maja 2002 o nacionalnih določbah, o katerih je Republika Avstrija na podlagi člena 95(4) Pogodbe ES poslala uradno obvestilo v zvezi z največjo sprejemljivo vsebnostjo kadmija v gnojilih (UL L 132, 17.5.2002, str. 65).

4

(5)  Odločba Komisije 2002/398/ES z dne 24. maja 2002 o nacionalnih določbah, o katerih je Republika Finska na podlagi člena 95(4) Pogodbe ES poslala uradno obvestilo v zvezi z največjo sprejemljivo vsebnostjo kadmija v gnojilih (UL L 138, 28.5.2002, str. 15).

5

(6)  Odločba Komisije 2002/399/ES z dne 24. maja 2002 o nacionalnih določbah, o katerih je Kraljevina Švedska na podlagi člena 95(4) Pogodbe ES poslala uradno obvestilo v zvezi z največjo sprejemljivo vsebnostjo kadmija v gnojilih (UL L 138, 28.5.2002, str. 24).

6

(7)  UL L 129, 17.5.2006, str. 31.

7

(8)  UL L 129, 17.5.2006, str. 25.

8

(9)  UL L 129, 17.5.2006, str. 19.

9

(10)  Zakon 156/1998 z dne 12. junija 1998 o gnojilih, dopolnilnih snoveh za prst, dopolnilnih rastlinskih pripravkih in substratih ter agrokemičnem testiranju kmetijskega zemljišča (Sbírka zákonů České Republiky št. 54, 13.7.1998, str. 6709).

10

(11)  Sbírka zákonů České Republiky št. 137, 20.12.2000, str. 7404.

11

(12)  Sbírka zákonů České Republiky št. 75, 20.5.2005, str. 3928.

12

(13)  UL C 29, 4.2.2006, str. 8.

13

(14)  Čupr, P., Sáňka, M., Holoubek, I.: Študija za ocenitev tveganja za okolje in zdravje zaradi uporabe fosfatnih gnojil, ki vsebujejo kadmij, november 2005; Raziskovalni center za okoljsko kemijo in ekotoksikologijo RECETOX, Univerza Masaryk; POROČILO TOCOEN št. 285 http://europa.eu.int/comm/enterprise/chemicals/legislation/fertilizers/cadmium/sctee.pdf

14

(15)  UL L 84, 5.4.1993, str. 1.

15

(16)  ERM, Študija o zahtevah po podatkih in programu za pripravo in zbiranje podatkov v podporo prihodnji oceni tveganja, ki ga za zdravje in okolje predstavlja kadmij v gnojilih, marec 1999; glej tudi ERM, Študija za oblikovanje programa podrobnih postopkov za oceno tveganja, ki ga za zdravje in okolje predstavlja kadmij v gnojilih, februar 2000.

16

(17)  http://europa.eu.int/comm/enterprise/chemicals/legislation/fertilizer/cadmium/reports_en.htm

17

(18)  ERM, analiza in ugotovitve iz ocen tveganja, ki ga za zdravje in okolje predstavlja kadmij v gnojilih, izvedenih v državah članicah, oktober 2001.

18

(19)  Preimenovan SCHER (Znanstveni odbor za zdravstvena in okoljska tveganja).

19

(20)  Mnenje CSTEE o ocenah tveganja za zdravje in okolje zaradi kadmija v gnojilih, ki so jih pripravile države članice. Mnenje je bilo izraženo na 33. plenarnem zasedanju CSTEE v Bruslju, 24. septembra 2002. http://europa.eu.int/comm/enterprise/chemicals/legislation/fertilizers/cadmium/sctee.pdf

20

(21)  Porna voda je tisti del vode v zemlji, ki ga ohranja kapilarnost med trdnimi delci zemlje.

21

(22)  PKBU: Predvidena koncentracija brez učinka.

22

(23)  Metodologija za oceno tveganja, določena v Uredbi Komisije (ES) št. 1488/94 in podrobneje opisana v Tehničnem usmeritvenem dokumentu o oceni tveganja za nove in obstoječe snovi, vsebuje izračun razmerja med predvideno koncentracijo dane snovi v okolju (PKO) in predvideno koncentracijo brez učinka (PKBU) omenjene snovi v vsakem posameznem ekosistemu. Tveganje je količinsko opredeljeno z razmerjem PKO/PKBU, s količino, ki je v češkem poročilu imenovana kazalnik tveganja. Razmerje PKO/PKBU pod 1 kaže, da ni tveganja za okolje, medtem ko razmerje 1 ali več kaže na realno ali potencialno tveganje; večja kot je vrednost, večji je učinek. Sorazmerni ukrepi za obvladovanje tveganja so navedeni v primerih, ko je razmerje PKO/PKBU večje od 1.

23

---

| 3.6.2006 | SL | Uradni list Evropske unije | L 150/24 |
| --- | --- | --- | --- |

3.6.2006

SL

Uradni list Evropske unije

L 150/24

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 30. maja 2006

o spremembi Odločbe 2006/346/ES o nekaterih zaščitnih ukrepih v zvezi s klasično prašičjo kugo v Nemčiji

(notificirano pod dokumentarno številko C(2006) 2058)

(Besedilo velja za EGP)

(2006/391/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Direktive Sveta 90/425/EGS z dne 26. junija 1990 o veterinarskih in zootehničnih pregledih, ki se zaradi vzpostavitve notranjega trga izvajajo v trgovini znotraj Skupnosti na nekaterih živih živalih in proizvodih (1), in zlasti člena 10(4) Direktive,

ob upoštevanju Direktive Sveta 2001/89/ES z dne 23. oktobra 2001 o ukrepih Skupnosti za nadzor nad klasično prašičjo kugo (2) in zlasti člena 11(1)(f) Direktive,

ob upoštevanju Direktive Sveta 2002/99/ES z dne 16. decembra 2002 o predpisih v zvezi z zdravstvenim varstvom živali, ki urejajo proizvodnjo, predelavo, distribucijo in uvoz proizvodov živalskega izvora, namenjenih prehrani ljudi (3), in zlasti prvega pododstavka člena 4(3) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Po izbruhu klasične prašičje kuge v Nemčiji so bila v skladu s členom 9(1) Direktive 2001/89/ES okoli krajev izbruha v Nemčiji takoj vzpostavljena okužena in ogrožena območja. |
| --- | --- |

(1)

Po izbruhu klasične prašičje kuge v Nemčiji so bila v skladu s členom 9(1) Direktive 2001/89/ES okoli krajev izbruha v Nemčiji takoj vzpostavljena okužena in ogrožena območja.

| (2) | Poleg tega je bila sprejeta Odločba Komisije 2006/346/ES z dne 15. maja 2006 o nekaterih zaščitnih ukrepih v zvezi s klasično prašičjo kugo v Nemčiji in razveljavitvi Odločbe 2006/274/ES (4), da se ohranijo in razširijo ukrepi, ki jih je sprejela Nemčija v skladu z Direktivo 2001/89/ES. |
| --- | --- |

(2)

Poleg tega je bila sprejeta Odločba Komisije 2006/346/ES z dne 15. maja 2006 o nekaterih zaščitnih ukrepih v zvezi s klasično prašičjo kugo v Nemčiji in razveljavitvi Odločbe 2006/274/ES (4), da se ohranijo in razširijo ukrepi, ki jih je sprejela Nemčija v skladu z Direktivo 2001/89/ES.

| (3) | Določbe o uporabi oznak zdravstvene ustreznosti na svežem mesu predpisuje Uredba (ES) št. 854/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o določitvi posebnih predpisov za organizacijo uradnega nadzora proizvodov živalskega izvora, namenjenih za prehrano ljudi (5). Vendar se na podlagi Direktive Sveta 2001/89/ES navedena oznaka zdravstvene ustreznosti ne sme uporabljati za označevanje svežega mesa prašičev, ki izvirajo z gospodarstva znotraj ogroženega območja. |
| --- | --- |

(3)

Določbe o uporabi oznak zdravstvene ustreznosti na svežem mesu predpisuje Uredba (ES) št. 854/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o določitvi posebnih predpisov za organizacijo uradnega nadzora proizvodov živalskega izvora, namenjenih za prehrano ljudi (5). Vendar se na podlagi Direktive Sveta 2001/89/ES navedena oznaka zdravstvene ustreznosti ne sme uporabljati za označevanje svežega mesa prašičev, ki izvirajo z gospodarstva znotraj ogroženega območja.

| (4) | Nemčija je na podlagi člena 4(3) Direktive 2002/99/ES predložila zahtevo po odstopanju v zvezi z oznakami zdravstvene ustreznosti iz Direktive 2001/89/ES in uporabo mesa prašičev z gospodarstev znotraj ogroženih območij v zvezni deželi Severno Porenje-Vestfalija, za katerih zakol je bilo potrebno posebno dovoljenje pristojnega organa. |
| --- | --- |

(4)

Nemčija je na podlagi člena 4(3) Direktive 2002/99/ES predložila zahtevo po odstopanju v zvezi z oznakami zdravstvene ustreznosti iz Direktive 2001/89/ES in uporabo mesa prašičev z gospodarstev znotraj ogroženih območij v zvezni deželi Severno Porenje-Vestfalija, za katerih zakol je bilo potrebno posebno dovoljenje pristojnega organa.

| (5) | Epidemiološko stanje v zvezi s klasično prašičjo kugo v zvezni deželi Severno Porenje-Vestfalija in vzorec prejšnjega širjenja bolezni kažeta, da na nevarnost širjenja navedene bolezni ne bi smelo vplivati označevanje zdravstvene ustreznosti, določeno z Uredbo (ES) št. 854/2004, na svežem mesu prašičev z ogroženih območij v nekaterih predelih Severnega Porenja-Vestfalije, ki se uporablja v skladu s pogoji in testiranjem prašičev, določenih s to direktivo. Prav tako se lahko šteje, da na zaščito pred nevarnostjo širjenja navedene bolezni ne bi smelo vplivati trženje svežega mesa v navedenih pogojih brez nadaljnje predelave ali obdelave. |
| --- | --- |

(5)

Epidemiološko stanje v zvezi s klasično prašičjo kugo v zvezni deželi Severno Porenje-Vestfalija in vzorec prejšnjega širjenja bolezni kažeta, da na nevarnost širjenja navedene bolezni ne bi smelo vplivati označevanje zdravstvene ustreznosti, določeno z Uredbo (ES) št. 854/2004, na svežem mesu prašičev z ogroženih območij v nekaterih predelih Severnega Porenja-Vestfalije, ki se uporablja v skladu s pogoji in testiranjem prašičev, določenih s to direktivo. Prav tako se lahko šteje, da na zaščito pred nevarnostjo širjenja navedene bolezni ne bi smelo vplivati trženje svežega mesa v navedenih pogojih brez nadaljnje predelave ali obdelave.

| (6) | Na podlagi informacij, ki jih je posredovala Nemčija, je primerno pregledati zaščitne ukrepe v zvezi s klasično prašičjo kugo v Nemčiji glede trajanja ukrepov na okuženih in ogroženih območjih, vzpostavljenih okoli kraja izbruha na podlagi Direktive 2001/89/ES. |
| --- | --- |

(6)

Na podlagi informacij, ki jih je posredovala Nemčija, je primerno pregledati zaščitne ukrepe v zvezi s klasično prašičjo kugo v Nemčiji glede trajanja ukrepov na okuženih in ogroženih območjih, vzpostavljenih okoli kraja izbruha na podlagi Direktive 2001/89/ES.

| (7) | Prav tako je potrebno znova uvesti prepoved za države članice, ki je bila preklicana z Direktivo 2006/346/ES, glede pošiljanja prašičev v klavnice na območjih Severnega Porenja in Vestfalije v Nemčiji, kjer so bili prijavljeni izbruhi klasične prašičje kuge. |
| --- | --- |

(7)

Prav tako je potrebno znova uvesti prepoved za države članice, ki je bila preklicana z Direktivo 2006/346/ES, glede pošiljanja prašičev v klavnice na območjih Severnega Porenja in Vestfalije v Nemčiji, kjer so bili prijavljeni izbruhi klasične prašičje kuge.

| (8) | Odločbo 2006/346/ES je zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(8)

Odločbo 2006/346/ES je zato treba ustrezno spremeniti.

| (9) | Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali – |
| --- | --- |

(9)

Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Odločba 2006/346/ES se spremeni:

| 1. | člen 1 se nadomesti z naslednjim besedilom:
  „Člen 1
  Nemčija zagotovi, da v druge države članice in v tretje države ne pošilja prašičev:






  (a) | z območij, naštetih v Prilogi I; |
| --- | --- | --- |

1.

člen 1 se nadomesti z naslednjim besedilom:

„Člen 1

Nemčija zagotovi, da v druge države članice in v tretje države ne pošilja prašičev:

(a)

z območij, naštetih v Prilogi I;

| (b) | z gospodarstev zunaj območij iz Priloge I, ki so po 15. januarju 2006 prejela prašiče z gospodarstva v Severnem Porenju-Vestfaliji.“ |
| --- | --- |

(b)

z gospodarstev zunaj območij iz Priloge I, ki so po 15. januarju 2006 prejela prašiče z gospodarstva v Severnem Porenju-Vestfaliji.“

| 2. | Vstavi se člen 3a:
  „Člen 3a
  1.   Z odstopanjem od četrte alineje člena 10(3)(f) Direktive 2001/89/ES se Nemčiji dovoli, da pri prašičjem mesu, pridobljenem iz prašičev v skladu z drugim odstavkom tega člena:






  (a) | uporabi oznake zdravstvene ustreznosti iz člena 5(1) Uredbe (ES) št. 854/2004; |
| --- | --- | --- |

2.

Vstavi se člen 3a:

„Člen 3a

1.   Z odstopanjem od četrte alineje člena 10(3)(f) Direktive 2001/89/ES se Nemčiji dovoli, da pri prašičjem mesu, pridobljenem iz prašičev v skladu z drugim odstavkom tega člena:

(a)

uporabi oznake zdravstvene ustreznosti iz člena 5(1) Uredbe (ES) št. 854/2004;

| (b) | ne predloži svežega mesa v nadaljnjo obdelavo v skladu s predpisi iz člena 4(1) Direktive 2002/99/ES. |
| --- | --- |

(b)

ne predloži svežega mesa v nadaljnjo obdelavo v skladu s predpisi iz člena 4(1) Direktive 2002/99/ES.

2.   Kadar Nemčija uporabi odstopanje, določeno v odstavku 1, in brez poseganja v ukrepe, določene z Direktivo 2001/89/ES ter zlasti členom 11(1)(f) in členom 11(2) navedene direktive, se prašičje meso pridobi iz prašičev, ki so bili zaklani v 12 urah po prihodu v klavnico in ki izvirajo:

| (a) | z ogroženega območja, vzpostavljenega na območjih iz Priloge I(A) k tej odločbi v skladu s členom 9(1) Direktive 2001/89/ES in okoli okuženega območja, kadar:






  (i) | izbruh klasične prašičje kuge ni ugotovljen v obdobju 21 dni pred prevozom prašičev v klavnico in kadar mine najmanj 21 dni od opravljenega preliminarnega čiščenja in dezinfekcije okuženih gospodarstev; |
| --- | --- | --- |

(a)

z ogroženega območja, vzpostavljenega na območjih iz Priloge I(A) k tej odločbi v skladu s členom 9(1) Direktive 2001/89/ES in okoli okuženega območja, kadar:

(i)

izbruh klasične prašičje kuge ni ugotovljen v obdobju 21 dni pred prevozom prašičev v klavnico in kadar mine najmanj 21 dni od opravljenega preliminarnega čiščenja in dezinfekcije okuženih gospodarstev;

| (ii) | so rezultati kliničnih pregledov v zvezi s klasično prašičjo kugo, opravljenih po ugotovljeni klasični prašičji kugi na vseh gospodarstvih na navedenih okuženih in ogroženih območjih, negativni; |
| --- | --- |

(ii)

so rezultati kliničnih pregledov v zvezi s klasično prašičjo kugo, opravljenih po ugotovljeni klasični prašičji kugi na vseh gospodarstvih na navedenih okuženih in ogroženih območjih, negativni;

| (b) | z gospodarstva:






  (i) | ki mu je pristojni organ dovolil, da prašiče odpremi v določeno klavnico; |
| --- | --- | --- |

(b)

z gospodarstva:

(i)

ki mu je pristojni organ dovolil, da prašiče odpremi v določeno klavnico;

| (ii) | ki po epidemiološki poizvedbi ni imelo stika z okuženim gospodarstvom; |
| --- | --- |

(ii)

ki po epidemiološki poizvedbi ni imelo stika z okuženim gospodarstvom;

| (iii) | na katerem je veterinar po vzpostavitvi ogroženega območja opravljal redne preglede in so bili z navedenim pregledom zajeti vsi prašiči na gospodarstvu; |
| --- | --- |

(iii)

na katerem je veterinar po vzpostavitvi ogroženega območja opravljal redne preglede in so bili z navedenim pregledom zajeti vsi prašiči na gospodarstvu;

| (iv) | kadar so bili na vseh prašičih opravljeni klinični pregledi in laboratorijske preiskave v skladu z odstavki 1, 3, 4 in 5 poglavja IV(D) Priloge k Odločbi 2002/106/ES. |
| --- | --- |

(iv)

kadar so bili na vseh prašičih opravljeni klinični pregledi in laboratorijske preiskave v skladu z odstavki 1, 3, 4 in 5 poglavja IV(D) Priloge k Odločbi 2002/106/ES.

3.   Nemčija zagotovi, da klavnica, določena z uporabo odstavkov 1 in 2:

| (a) | stoji znotraj območij iz Priloge I(A); |
| --- | --- |

(a)

stoji znotraj območij iz Priloge I(A);

| (b) | ne prejme na isti dan v zakol prašičev, ki niso prašiči iz odstavkov 1 in 2. |
| --- | --- |

(b)

ne prejme na isti dan v zakol prašičev, ki niso prašiči iz odstavkov 1 in 2.

4.   Nemčija zagotovi, da so vozila, ki se uporabljajo za prevoz prašičev iz odstavka 2, po vsakem prevozu dvakrat očiščena in dezinficirana.“

| 3. | Vstavi se člen 4a:
  „Člen 4a
  1.   Nemčija za prašičje meso iz člena 3a te odločbe zagotovi:






  (a) | da se izda zdravstveno spričevalo v skladu s Prilogo k Uredbi Komisije (ES) št. 599/2004, ki ga uradni veterinar dopolni s potrdilom o zdravstvenem stanju živali, kakor je navedeno v Prilogi III k tej odločbi; |
| --- | --- | --- |

3.

Vstavi se člen 4a:

„Člen 4a

1.   Nemčija za prašičje meso iz člena 3a te odločbe zagotovi:

(a)

da se izda zdravstveno spričevalo v skladu s Prilogo k Uredbi Komisije (ES) št. 599/2004, ki ga uradni veterinar dopolni s potrdilom o zdravstvenem stanju živali, kakor je navedeno v Prilogi III k tej odločbi;

| (b) | da ga mora spremljati zdravstveno spričevalo iz odstavka (a). |
| --- | --- |

(b)

da ga mora spremljati zdravstveno spričevalo iz odstavka (a).

2.   Nemčija zagotovi, da se Komisiji in državam članicam predložijo naslednji podatki v zvezi s prašiči iz člena 3a:

| (a) | pred zakolom prašičev ime in kraj klavnice, določene za zakol prašičev; |
| --- | --- |

(a)

pred zakolom prašičev ime in kraj klavnice, določene za zakol prašičev;

| (b) | po zakolu prašičev tedensko poročilo s podatki o:






  (i) | številu zaklanih prašičev v določenih klavnicah; |
| --- | --- | --- |

(b)

po zakolu prašičev tedensko poročilo s podatki o:

(i)

številu zaklanih prašičev v določenih klavnicah;

| (ii) | sistemu identifikacije in nadzoru gibanja, ki se uporabljata pri zakolu prašičev v skladu s členom 11(1)(f) Direktive 2001/89/ES.“ |
| --- | --- |

(ii)

sistemu identifikacije in nadzoru gibanja, ki se uporabljata pri zakolu prašičev v skladu s členom 11(1)(f) Direktive 2001/89/ES.“

| 4. | Člen 5 se nadomesti z naslednjim besedilom:
  „Člen 5
  1.   Nemčija zagotovi:






  (a) | da se na območjih iz Priloge I vsaj storitve, ki jih opravljajo osebe v neposrednem stiku s prašiči ali ki zahtevajo vstop na prostor, kjer so prašiči, ter uporaba vozil za prevoz prašičev in vozil za prevoz krme, gnoja ali poginulih živali z in na gospodarstva s prašiči omejijo na navedena območja in se ne uporabljajo tudi v drugih delih Skupnosti; |
| --- | --- | --- |

4.

Člen 5 se nadomesti z naslednjim besedilom:

„Člen 5

1.   Nemčija zagotovi:

(a)

da se na območjih iz Priloge I vsaj storitve, ki jih opravljajo osebe v neposrednem stiku s prašiči ali ki zahtevajo vstop na prostor, kjer so prašiči, ter uporaba vozil za prevoz prašičev in vozil za prevoz krme, gnoja ali poginulih živali z in na gospodarstva s prašiči omejijo na navedena območja in se ne uporabljajo tudi v drugih delih Skupnosti;

| (b) | da se določbe iz odstavka (a), kadar so območja iz Priloge I(A) razdeljena na opredeljena območja tveganja, omejijo na ta območja; |
| --- | --- |

(b)

da se določbe iz odstavka (a), kadar so območja iz Priloge I(A) razdeljena na opredeljena območja tveganja, omejijo na ta območja;

| (c) | da osebe in vozila iz točke (a) lahko zagotavljajo storitve zunaj območij iz Priloge I(A) ali območij tveganja, če se opravi temeljito čiščenje in dezinfekcija vozil, opreme in vseh drugih kontaminiranih snovi in če najmanj tri dni niso bili v stiku s prašiči ali gospodarstvi s prašiči; za stike v povezavi s prevozom, ki se izvaja v skladu s členom 2(2)(a), se šteje, da so bili znotraj navedenega opredeljenega območja ali navedenih opredeljenih območij; |
| --- | --- |

(c)

da osebe in vozila iz točke (a) lahko zagotavljajo storitve zunaj območij iz Priloge I(A) ali območij tveganja, če se opravi temeljito čiščenje in dezinfekcija vozil, opreme in vseh drugih kontaminiranih snovi in če najmanj tri dni niso bili v stiku s prašiči ali gospodarstvi s prašiči; za stike v povezavi s prevozom, ki se izvaja v skladu s členom 2(2)(a), se šteje, da so bili znotraj navedenega opredeljenega območja ali navedenih opredeljenih območij;

| (d) | da se brez poseganja v ukrepe, sprejete v okviru Direktive 2001/89/ES, v najkrajšem možnem času preventivno izpraznijo vsa gospodarstva s prašiči na okuženem območju potrjenega izbruha v občini Borken v Severnem Porenju-Vestfaliji; |
| --- | --- |

(d)

da se brez poseganja v ukrepe, sprejete v okviru Direktive 2001/89/ES, v najkrajšem možnem času preventivno izpraznijo vsa gospodarstva s prašiči na okuženem območju potrjenega izbruha v občini Borken v Severnem Porenju-Vestfaliji;

| (e) | da se na območjih iz Priloge I(A) izvajajo nadzorni ukrepi v skladu z načeli, določenimi v Prilogi II; |
| --- | --- |

(e)

da se na območjih iz Priloge I(A) izvajajo nadzorni ukrepi v skladu z načeli, določenimi v Prilogi II;

| (f) | da se v primeru suma na klasično prašičjo kugo pri prašičih na gospodarstvu po potrebi uporabijo ukrepi v skladu s členom 4(3)(a) Direktive Sveta 2001/89/ES; |
| --- | --- |

(f)

da se v primeru suma na klasično prašičjo kugo pri prašičih na gospodarstvu po potrebi uporabijo ukrepi v skladu s členom 4(3)(a) Direktive Sveta 2001/89/ES;

| (g) | da se za rejce prašičev izvede ustrezna obveščevalna akcija. |
| --- | --- |

(g)

da se za rejce prašičev izvede ustrezna obveščevalna akcija.

2.   Ukrepi iz odstavka 1(d) tega člena se sprejmejo brez poseganja v Odločbo 90/424/EGS.“

| 5. | Vstavi se člen 5a:
  „Člen 5a
  Brez poseganja v ukrepe iz Direktive 2001/89/ES in zlasti členov 10(4) in 11(3) Direktive Nemčija na območjih iz Priloge I(A) zagotovi:






  (a) | da se ukrepi na okuženih in ogroženih območjih neprekinjeno uporabljajo še najmanj 40 dni po opravljenem preliminarnem čiščenju in dezinfekciji na okuženih gospodarstvih; |
| --- | --- | --- |

5.

Vstavi se člen 5a:

„Člen 5a

Brez poseganja v ukrepe iz Direktive 2001/89/ES in zlasti členov 10(4) in 11(3) Direktive Nemčija na območjih iz Priloge I(A) zagotovi:

(a)

da se ukrepi na okuženih in ogroženih območjih neprekinjeno uporabljajo še najmanj 40 dni po opravljenem preliminarnem čiščenju in dezinfekciji na okuženih gospodarstvih;

| (b) | da se na prašičih na vseh gospodarstvih na ogroženih območjih poleg pregledov iz člena 11(3)(b) Direktive 2001/89/ES in preden se na ogroženih območjih odpravijo ukrepi iz Direktive 2001/89/ES, opravijo klinični pregledi in laboratorijske preiskave v skladu s poglavjem IV (F) Priloge k Odločbi 2002/106/ES; da se navedeni pregledi ne smejo opraviti, dokler ne mine 30 dni od opravljenega preliminarnega čiščenja in dezinfekcije na okuženem gospodarstvu.“ |
| --- | --- |

(b)

da se na prašičih na vseh gospodarstvih na ogroženih območjih poleg pregledov iz člena 11(3)(b) Direktive 2001/89/ES in preden se na ogroženih območjih odpravijo ukrepi iz Direktive 2001/89/ES, opravijo klinični pregledi in laboratorijske preiskave v skladu s poglavjem IV (F) Priloge k Odločbi 2002/106/ES; da se navedeni pregledi ne smejo opraviti, dokler ne mine 30 dni od opravljenega preliminarnega čiščenja in dezinfekcije na okuženem gospodarstvu.“

| 6. | Člen 6 se nadomesti z naslednjim besedilom:
  „Člen 6
  Države članice razen Nemčije zagotovijo:






  (a) | da ne pošiljajo prašičev na gospodarstva in v klavnice na območjih iz Priloge I(A); |
| --- | --- | --- |

6.

Člen 6 se nadomesti z naslednjim besedilom:

„Člen 6

Države članice razen Nemčije zagotovijo:

(a)

da ne pošiljajo prašičev na gospodarstva in v klavnice na območjih iz Priloge I(A);

| (b) | da osebe in vozila iz točke (a) člena 5(1) na njihovem ozemlju upoštevajo omejitve iz navedene točke ter zagotavljajo storitve samo v skladu s točko (c) navedenega člena.“ |
| --- | --- |

(b)

da osebe in vozila iz točke (a) člena 5(1) na njihovem ozemlju upoštevajo omejitve iz navedene točke ter zagotavljajo storitve samo v skladu s točko (c) navedenega člena.“

| 7. | Priloga II k Odločbi 2006/346/ES se nadomesti z besedilom v Prilogi I tej odločbi. |
| --- | --- |

7.

Priloga II k Odločbi 2006/346/ES se nadomesti z besedilom v Prilogi I tej odločbi.

| 8. | Besedilo iz Priloge II k tej odločbi se doda kot Priloga III. |
| --- | --- |

8.

Besedilo iz Priloge II k tej odločbi se doda kot Priloga III.

Člen 2

Države članice spremenijo svoje trgovinske ukrepe tako, da jih uskladijo s to odločbo, sprejete ukrepe pa takoj objavijo na primeren način. O tem nemudoma obvestijo Komisijo.

Člen 3

Ta odločba je naslovljena na države članice.

V Bruslju, 30. maja 2006

Za Komisijo

Markos KYPRIANOU

Član Komisije

---

(1)  UL L 224, 18.8.1990, str. 29. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 2002/33/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 315, 19.11.2002, str. 14).

1

(2)  UL L 316, 1.12.2001, str. 5. Direktiva, kakor je bila spremenjena z Aktom o pristopu iz leta 2003.

2

(3)  UL L 18, 23.1.2003, str. 11.

3

(4)  UL L 128, 16.5.2006, str. 10.

4

(5)  UL L 155, 30.4.2004, str. 206; popravljena različica (UL L 226, 25.6.2004, str. 83). Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2076/2005 (UL L 338, 22.12.2005, str. 83).

5

---

PRILOGA I

„PRILOGA II

V skladu s členom 5(1)(e) Nemčija zagotovi, da se na območjih iz Priloge I izvajajo naslednji nadzorni ukrepi:

| (a) | vsak primer nalezljive bolezni na gospodarstvih s prašiči, pri kateri je potrebno zdravljenje z antibiotiki ali drugimi antibakterijskimi zdravili, se takoj in pred začetkom zdravljenja sporoči pristojnemu veterinarskemu organu; |
| --- | --- |

(a)

vsak primer nalezljive bolezni na gospodarstvih s prašiči, pri kateri je potrebno zdravljenje z antibiotiki ali drugimi antibakterijskimi zdravili, se takoj in pred začetkom zdravljenja sporoči pristojnemu veterinarskemu organu;

| (b) | na gospodarstvih s prašiči iz točke (a) veterinar takoj opravi klinični pregled in odvzem vzorcev iz poglavja IV(A) Priloge k Odločbi Komisije 2002/106/ES.“ |
| --- | --- |

(b)

na gospodarstvih s prašiči iz točke (a) veterinar takoj opravi klinični pregled in odvzem vzorcev iz poglavja IV(A) Priloge k Odločbi Komisije 2002/106/ES.“

---

PRILOGA II

„PRILOGA III

Image

---