# Euroopa Liidu L 98/6. a

| | ISSN 1725-5082 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 98 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 49. köide6. aprill 2006 |

ISSN 1725-5082

Euroopa Liidu

Teataja

L 98

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

49. köide6. aprill 2006

---

| Sisukord | | I   Aktid, mille avaldamine on kohustuslik | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 552/2006, 5. aprill 2006, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 1 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 553/2006, 23. märts 2006, millega kehtestatakse teatavate Hiina Rahvavabariigist ja Vietnamist pärit nahast pealsetega jalatsite impordi suhtes ajutised dumpinguvastased tollimaksud | 3 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 554/2006, 5. aprill 2006, roosuhkru impordilitsentside andmise kohta teatavate tariifikvootide ja sooduslepingute alusel | 55 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 555/2006, 4. aprill 2006, millega kehtestatakse ühikuväärtus teatud rikneva kauba tolliväärtuse määramiseks | 57 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 556/2006, 5. aprill 2006, millega Poola lipu all sõitvatel laevadel keelatakse hariliku heeringa püük püügipiirkondade I ja II EÜ, Norra ja rahvusvahelistes vetes | 63 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 557/2006, 5. aprill 2006, millega kehtestatakse A1 ja B süsteemide raames puu- ja köögivilja eksporditoetused (tomatid, apelsinid, sidrunid ja õunad) | 65 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 558/2006, 5. aprill 2006, millega muudetakse teraviljasektori imporditollimakse alates 6. aprillist 2006 | 68 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 559/2006, 5. aprill 2006, millega muudetakse teatavate suhkrusektori toodete suhtes määrusega (EÜ) nr 1011/2005 2005/2006. turustusaastaks kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid imporditollimakse | 71 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 560/2006, 5. aprill 2006, millega kehtestatakse lõplik toetusemäär ning protsendimäär, mille ulatuses antakse välja B-süsteemi ekspordilitsentse puu- ja köögiviljasektoris (tomatid, apelsinid, sidrunid ja õunad) | 73 |

Sisukord

I   Aktid, mille avaldamine on kohustuslik

Lehekülg

Komisjoni määrus (EÜ) nr 552/2006, 5. aprill 2006, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

1

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 553/2006, 23. märts 2006, millega kehtestatakse teatavate Hiina Rahvavabariigist ja Vietnamist pärit nahast pealsetega jalatsite impordi suhtes ajutised dumpinguvastased tollimaksud

3

Komisjoni määrus (EÜ) nr 554/2006, 5. aprill 2006, roosuhkru impordilitsentside andmise kohta teatavate tariifikvootide ja sooduslepingute alusel

55

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 555/2006, 4. aprill 2006, millega kehtestatakse ühikuväärtus teatud rikneva kauba tolliväärtuse määramiseks

57

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 556/2006, 5. aprill 2006, millega Poola lipu all sõitvatel laevadel keelatakse hariliku heeringa püük püügipiirkondade I ja II EÜ, Norra ja rahvusvahelistes vetes

63

Komisjoni määrus (EÜ) nr 557/2006, 5. aprill 2006, millega kehtestatakse A1 ja B süsteemide raames puu- ja köögivilja eksporditoetused (tomatid, apelsinid, sidrunid ja õunad)

65

Komisjoni määrus (EÜ) nr 558/2006, 5. aprill 2006, millega muudetakse teraviljasektori imporditollimakse alates 6. aprillist 2006

68

Komisjoni määrus (EÜ) nr 559/2006, 5. aprill 2006, millega muudetakse teatavate suhkrusektori toodete suhtes määrusega (EÜ) nr 1011/2005 2005/2006. turustusaastaks kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid imporditollimakse

71

Komisjoni määrus (EÜ) nr 560/2006, 5. aprill 2006, millega kehtestatakse lõplik toetusemäär ning protsendimäär, mille ulatuses antakse välja B-süsteemi ekspordilitsentse puu- ja köögiviljasektoris (tomatid, apelsinid, sidrunid ja õunad)

73

| | | II   Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik |
| --- | --- | --- |
| | | Komisjon |
| | * | Komisjoni otsus, 5. aprill 2006, millega muudetakse otsust 2005/393/EÜ kitsendustega tsoonide osas, mis on seotud lammaste katarraalse palavikuga Itaalias
  (teatavaks tehtud numbri K(2006) 1260 all)

   (
  1
  ) | 75 |
| | | EUROOPA MAJANDUSPIIRKOND |
| | | EFTA riikide alaline komitee |
| | * | EFTA riikide alalise komitee otsus nr 2/2002/AK, 30. mai 2002, üldsuse juurdepääsu kohta EFTA dokumentidele | 76 |
| | * | EFTA riikide alalise komitee otsus nr 3/2005/AK, 9. juuni 2005, milles käsitletakse üldsuse juurdepääsu EFTA dokumentidele ja millega tunnistatakse kehtetuks EFTA riikide alalise komitee 30. mai 2002. aasta otsus nr 2/2002/AK | 80 |

II   Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

Komisjon

*

Komisjoni otsus, 5. aprill 2006, millega muudetakse otsust 2005/393/EÜ kitsendustega tsoonide osas, mis on seotud lammaste katarraalse palavikuga Itaalias
  (teatavaks tehtud numbri K(2006) 1260 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2006) 1260 all)

1

75

EUROOPA MAJANDUSPIIRKOND

EFTA riikide alaline komitee

*

EFTA riikide alalise komitee otsus nr 2/2002/AK, 30. mai 2002, üldsuse juurdepääsu kohta EFTA dokumentidele

76

*

EFTA riikide alalise komitee otsus nr 3/2005/AK, 9. juuni 2005, milles käsitletakse üldsuse juurdepääsu EFTA dokumentidele ja millega tunnistatakse kehtetuks EFTA riikide alalise komitee 30. mai 2002. aasta otsus nr 2/2002/AK

80

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I Aktid, mille avaldamine on kohustuslik

| 6.4.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 98/1 |
| --- | --- | --- | --- |

6.4.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 98/1

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 552/2006,

5. aprill 2006,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 1994. aasta määrust (EÜ) nr 3223/94 puu- ja köögivilja impordikorra üksikasjalike eeskirjade kohta, (1) eriti selle artikli 4 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EÜ) nr 3223/94 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EÜ) nr 3223/94 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul.

| (2) | Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel, |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 3223/94 artiklis 4 osutatud kindlad impordiväärtused kehtestatakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 6. aprillil 2006.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 5. aprill 2006

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

J. L. DEMARTY

---

(1)  EÜT L 337, 24.12.1994, lk 66. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 386/2005 (ELT L 62, 9.3.2005, lk 3).

1

---

LISA

Komisjoni 5. aprilli 2006. aasta määrusele, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | 052 | 75,6 |
| 204 | 63,7 |
| 212 | 111,3 |
| 999 | 83,5 |
| 0707 00 05 | 052 | 91,1 |
| 204 | 66,3 |
| 628 | 155,5 |
| 999 | 104,3 |
| 0709 90 70 | 052 | 89,6 |
| 204 | 45,5 |
| 999 | 67,6 |
| 0805 10 20 | 052 | 67,1 |
| 204 | 39,9 |
| 212 | 49,7 |
| 220 | 43,5 |
| 400 | 62,7 |
| 624 | 63,3 |
| 999 | 54,4 |
| 0805 50 10 | 052 | 41,3 |
| 624 | 65,0 |
| 999 | 53,2 |
| 0808 10 80 | 388 | 70,7 |
| 400 | 137,9 |
| 404 | 96,7 |
| 508 | 83,5 |
| 512 | 75,0 |
| 524 | 73,0 |
| 528 | 96,0 |
| 720 | 85,4 |
| 804 | 117,5 |
| 999 | 92,9 |
| 0808 20 50 | 388 | 81,1 |
| 512 | 78,1 |
| 528 | 74,9 |
| 720 | 44,1 |
| 999 | 69,6 |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

052

75,6

204

63,7

212

111,3

999

83,5

0707 00 05

052

91,1

204

66,3

628

155,5

999

104,3

0709 90 70

052

89,6

204

45,5

999

67,6

0805 10 20

052

67,1

204

39,9

212

49,7

220

43,5

400

62,7

624

63,3

999

54,4

0805 50 10

052

41,3

624

65,0

999

53,2

0808 10 80

388

70,7

400

137,9

404

96,7

508

83,5

512

75,0

524

73,0

528

96,0

720

85,4

804

117,5

999

92,9

0808 20 50

388

81,1

512

78,1

528

74,9

720

44,1

999

69,6

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 750/2005 (ELT L 126, 19.5.2005, lk 12). Kood 999 tähistab “muud päritolu”.

---

| 6.4.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 98/3 |
| --- | --- | --- | --- |

6.4.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 98/3

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 553/2006,

23. märts 2006,

millega kehtestatakse teatavate Hiina Rahvavabariigist ja Vietnamist pärit nahast pealsetega jalatsite impordi suhtes ajutised dumpinguvastased tollimaksud

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrust (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (edaspidi “algmäärus”), (1) eriti selle artiklit 7,

olles konsulteerinud nõuandekomiteega,

ning arvestades järgmist:

1.   MENETLUS

1.1.   Menetluse algatamine

| (1) | 7. juulil 2005. aastal teavitas komisjon Euroopa Liidu Teatajas avaldatud teadaandes (2) (edaspidi “algatamisteade”) dumpinguvastase menetluse algatamisest teatavate Hiina Rahvavabariigist (edaspidi “HRV”) ja Vietnamist pärit nahast pealsetega jalatsite ühendusse importimise suhtes. |
| --- | --- |

(1)

7. juulil 2005. aastal teavitas komisjon Euroopa Liidu Teatajas avaldatud teadaandes (2) (edaspidi “algatamisteade”) dumpinguvastase menetluse algatamisest teatavate Hiina Rahvavabariigist (edaspidi “HRV”) ja Vietnamist pärit nahast pealsetega jalatsite ühendusse importimise suhtes.

| (2) | Dumpinguvastane menetlus algatati 30. mail 2005 pärast seda, kui Euroopa Jalatsitööstuse Konföderatsioon esitas kaebuse tootjate nimel, kelle toodang moodustab olulise osa, käesoleval juhul üle 40 % ühenduse nahast pealsetega jalatsite kogutoodangust. |
| --- | --- |

(2)

Dumpinguvastane menetlus algatati 30. mail 2005 pärast seda, kui Euroopa Jalatsitööstuse Konföderatsioon esitas kaebuse tootjate nimel, kelle toodang moodustab olulise osa, käesoleval juhul üle 40 % ühenduse nahast pealsetega jalatsite kogutoodangust.

1.2.   Asjaomased isikud ja kontrollkäigud

| (3) | Komisjon andis menetluse algatamisest ametlikult teada HRV ja Vietnami eksportivatele tootjatele ja teadaolevalt asjaga seotud importijatele/vahendajatele, samuti kõnealuste eksportivate riikide esindajatele, kaebuse esitanud ühenduse tootjatele ja nende ühendustele. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad teatavaks kirjalikult ja taotleda asja arutamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul. |
| --- | --- |

(3)

Komisjon andis menetluse algatamisest ametlikult teada HRV ja Vietnami eksportivatele tootjatele ja teadaolevalt asjaga seotud importijatele/vahendajatele, samuti kõnealuste eksportivate riikide esindajatele, kaebuse esitanud ühenduse tootjatele ja nende ühendustele. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad teatavaks kirjalikult ja taotleda asja arutamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul.

| (4) | Arvestades Hiina ja Vietnami eksportivate tootjate ja ühenduse tootjate suurt arvu, nähti algatamisteates ette väljavõtteline uuring, et määrata kindlaks dumping ja kahjude ulatus vastavalt algmääruse artiklile 17. Peab märkima, et väljavõttelist uuringut ei kohaldatud ühenduses asuvate importijate ja vahendajate suhtes, kellel paluti kõigil teha koostööd. |
| --- | --- |

(4)

Arvestades Hiina ja Vietnami eksportivate tootjate ja ühenduse tootjate suurt arvu, nähti algatamisteates ette väljavõtteline uuring, et määrata kindlaks dumping ja kahjude ulatus vastavalt algmääruse artiklile 17. Peab märkima, et väljavõttelist uuringut ei kohaldatud ühenduses asuvate importijate ja vahendajate suhtes, kellel paluti kõigil teha koostööd.

| (5) | Selleks et lubada HRV ja Vietnami eksportivatel tootjatel soovi korral esitada taotlus turumajandusliku kohtlemise või individuaalse kohtlemise kohta, saatis komisjon taotlusvormi teadaolevalt asjaga seotud eksportivatele tootjatele ning mõlema kõnealuse riigi ametiasutustele. |
| --- | --- |

(5)

Selleks et lubada HRV ja Vietnami eksportivatel tootjatel soovi korral esitada taotlus turumajandusliku kohtlemise või individuaalse kohtlemise kohta, saatis komisjon taotlusvormi teadaolevalt asjaga seotud eksportivatele tootjatele ning mõlema kõnealuse riigi ametiasutustele.

| (6) | Komisjon saatis küsimustikud kümnele valimisse kaasatud ühenduse tootjale, eksportivatele tootjatele asjaomastes valimisse kaasatud riikides, kõigile teadaolevalt asjaga seotud importijatele ja kõigile importijatele, kes andsid endast teada algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul. Lisaks saadeti küsimustikud ühenduse liikmesriikide riiklikele jalatsiühendustele, kuhu on koondunud tootmisettevõtted, samuti tarbijaühendusele, et saada üldinfot nende olukorra arengu kohta. |
| --- | --- |

(6)

Komisjon saatis küsimustikud kümnele valimisse kaasatud ühenduse tootjale, eksportivatele tootjatele asjaomastes valimisse kaasatud riikides, kõigile teadaolevalt asjaga seotud importijatele ja kõigile importijatele, kes andsid endast teada algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul. Lisaks saadeti küsimustikud ühenduse liikmesriikide riiklikele jalatsiühendustele, kuhu on koondunud tootmisettevõtted, samuti tarbijaühendusele, et saada üldinfot nende olukorra arengu kohta.

| (7) | Küsimustiku vastused saadi kaheteistkümnelt valimisse kuuluvalt Hiina eksportivalt tootjalt (üks valimisse kuuluvatest Hiina eksportivatest tootjatest otsustas koostööst loobuda), neljalt Hiina eksportivalt tootjalt, kes vastavalt algmääruse artikli 17 lõikele 3 taotlesid individuaalset uurimist, kaheksalt valimisse kuuluvalt Vietnami eksportivalt tootjalt ja veel neljalt Vietnami eksportivalt tootjalt, kes taotlesid vastavalt algmäärusele artikli 17 lõikele 3 individuaalset uurimist. Vastused saadi ka kümnelt valimisse kuuluvalt ühenduse tootjalt ja 39 importijalt, kes ei olnud seotud eksportivate tootjatega. Vastused saadi ka kolmelt importijate ühenduselt. |
| --- | --- |

(7)

Küsimustiku vastused saadi kaheteistkümnelt valimisse kuuluvalt Hiina eksportivalt tootjalt (üks valimisse kuuluvatest Hiina eksportivatest tootjatest otsustas koostööst loobuda), neljalt Hiina eksportivalt tootjalt, kes vastavalt algmääruse artikli 17 lõikele 3 taotlesid individuaalset uurimist, kaheksalt valimisse kuuluvalt Vietnami eksportivalt tootjalt ja veel neljalt Vietnami eksportivalt tootjalt, kes taotlesid vastavalt algmäärusele artikli 17 lõikele 3 individuaalset uurimist. Vastused saadi ka kümnelt valimisse kuuluvalt ühenduse tootjalt ja 39 importijalt, kes ei olnud seotud eksportivate tootjatega. Vastused saadi ka kolmelt importijate ühenduselt.

| (8) | Komisjon püüdis leida kõik andmed, mida ta seoses dumpingu, sellest tuleneva kahju ja ühenduse huvide esialgse kindlakstegemisega vajalikuks pidas, ja veendus nende andmete õigsuses. Kontrollkäigud tehti järgmiselt.






  a) | Ühenduse tootjad

  Kontrollkäigud tehti valimisse kuuluva kümne ühenduse tootja ruumidesse, mis asusid viies eri liikmesriigis. Valimisse kuuluvad ühenduse tootjad ja ka teised koostööd tegevad ühenduse tootjad taotlesid algmääruse artikli 19 sätetele viidates, et nende isik jääks konfidentsiaalseks. Nad kinnitasid, et isiku avalikustamine võib põhjustada märkimisväärset kahjulikku mõju.
  Teatavad kaebuse esitanud ühenduse tootjad teevad tõepoolest tarneid ühenduse tarbijatele ja saavad oma toodangut ka HRVst ja Vietnamist, saades nii sellisest impordist otsest kasu. Need kaebuse esitajad on seega vastuolulises olukorras, sest mõned nende klientidest ei pruugi olla rahul, kui nad esitavad kaebuse oletatava kahjustava dumpingu vastu või toetavad seda kaebust. Nad pidasid sel põhjusel silmas ohtu, et mõned nende kliendid võivad kätte maksta, sealhulgas lõpetada olemasolevad ärisuhted. Taotlust toetati, kuna see oli piisavalt põhjendatud.
  Mõnede eksportivate tootjate esindajad ja üks sõltumatu importija väitsid, et nad ei saanud nõuetekohaselt rakendada oma kaitseõigust, sest kaebuse esitajate isik ei olnud avalikustatud. Nad väitsid, et nendes tingimustes ei saanud nad kontrollida, kas kaebus oli põhjendatud. Siiski märgiti, et andmed iga kaebuse esitaja individuaalse tootmismahu kohta tehti huvitatud isikutele kontrollimiseks kättesaadavaks, niisiis oleks kaebust olnud siiski võimalik kontrollida, isegi kui nende ettevõtete nimed oleksid salastatud. Seetõttu lükati see väide tagasi. |
| --- | --- | --- |

(8)

Komisjon püüdis leida kõik andmed, mida ta seoses dumpingu, sellest tuleneva kahju ja ühenduse huvide esialgse kindlakstegemisega vajalikuks pidas, ja veendus nende andmete õigsuses. Kontrollkäigud tehti järgmiselt.

a)

Ühenduse tootjad

Kontrollkäigud tehti valimisse kuuluva kümne ühenduse tootja ruumidesse, mis asusid viies eri liikmesriigis. Valimisse kuuluvad ühenduse tootjad ja ka teised koostööd tegevad ühenduse tootjad taotlesid algmääruse artikli 19 sätetele viidates, et nende isik jääks konfidentsiaalseks. Nad kinnitasid, et isiku avalikustamine võib põhjustada märkimisväärset kahjulikku mõju.

Teatavad kaebuse esitanud ühenduse tootjad teevad tõepoolest tarneid ühenduse tarbijatele ja saavad oma toodangut ka HRVst ja Vietnamist, saades nii sellisest impordist otsest kasu. Need kaebuse esitajad on seega vastuolulises olukorras, sest mõned nende klientidest ei pruugi olla rahul, kui nad esitavad kaebuse oletatava kahjustava dumpingu vastu või toetavad seda kaebust. Nad pidasid sel põhjusel silmas ohtu, et mõned nende kliendid võivad kätte maksta, sealhulgas lõpetada olemasolevad ärisuhted. Taotlust toetati, kuna see oli piisavalt põhjendatud.

Mõnede eksportivate tootjate esindajad ja üks sõltumatu importija väitsid, et nad ei saanud nõuetekohaselt rakendada oma kaitseõigust, sest kaebuse esitajate isik ei olnud avalikustatud. Nad väitsid, et nendes tingimustes ei saanud nad kontrollida, kas kaebus oli põhjendatud. Siiski märgiti, et andmed iga kaebuse esitaja individuaalse tootmismahu kohta tehti huvitatud isikutele kontrollimiseks kättesaadavaks, niisiis oleks kaebust olnud siiski võimalik kontrollida, isegi kui nende ettevõtete nimed oleksid salastatud. Seetõttu lükati see väide tagasi.

| b) | Ühenduses paiknevad sõltumatud importijad







  — | Adidas Salomon AG, Saksamaa, |
| --- | --- | --- |

b)

Ühenduses paiknevad sõltumatud importijad

—

Adidas Salomon AG, Saksamaa,

| — | C&J Clark International Limited, Ühendkuningriik, |
| --- | --- |

—

C&J Clark International Limited, Ühendkuningriik,

| — | George Clothing Ltd., Ühendkuningriik, |
| --- | --- |

—

George Clothing Ltd., Ühendkuningriik,

| — | Nike European Operations B.V., Madalmaad, |
| --- | --- |

—

Nike European Operations B.V., Madalmaad,

| — | Puma AG Rudolf Dassler Sport, Saksamaa, |
| --- | --- |

—

Puma AG Rudolf Dassler Sport, Saksamaa,

| — | Timberland Europe B.V., Madalmaad. |
| --- | --- |

—

Timberland Europe B.V., Madalmaad.

| c) | Eksportivad tootjad HRVs







  — | Apache Footwear Ltd. (APE I), |
| --- | --- | --- |

c)

Eksportivad tootjad HRVs

—

Apache Footwear Ltd. (APE I),

| — | Apache Footwear II Ltd. (APE II), |
| --- | --- |

—

Apache Footwear II Ltd. (APE II),

| — | FED International Corp. (FED), |
| --- | --- |

—

FED International Corp. (FED),

| — | FuGuiNiao Shoes Development Co. Ltd. (FS), |
| --- | --- |

—

FuGuiNiao Shoes Development Co. Ltd. (FS),

| — | Golden Step Industrial Co. Ltd. (GS), |
| --- | --- |

—

Golden Step Industrial Co. Ltd. (GS),

| — | Growth-Link Overseas Co. Ltd. (GLO), |
| --- | --- |

—

Growth-Link Overseas Co. Ltd. (GLO),

| — | Heng Tai Hong Wei Shoes Co. Ltd. (Heng Tai), |
| --- | --- |

—

Heng Tai Hong Wei Shoes Co. Ltd. (Heng Tai),

| — | Laikong Footwear Co. Ltd. (Laikong), |
| --- | --- |

—

Laikong Footwear Co. Ltd. (Laikong),

| — | Laitin Footwear Co. Ltd. (Laitin), |
| --- | --- |

—

Laitin Footwear Co. Ltd. (Laitin),

| — | Poong Won Chehwa Co. Ltd. (PWC), |
| --- | --- |

—

Poong Won Chehwa Co. Ltd. (PWC),

| — | Sun Sang Kong Yuen Shoes FTY (Hui Yang) Co. Ltd. (SSKY), |
| --- | --- |

—

Sun Sang Kong Yuen Shoes FTY (Hui Yang) Co. Ltd. (SSKY),

| — | Yue Yuen Group (Yue Yuen). |
| --- | --- |

—

Yue Yuen Group (Yue Yuen).

| d) | Eksportivad tootjad Vietnamis







  — | Pou Yuen Vietnam Enterprise Ltd. Yuen Yuen, |
| --- | --- | --- |

d)

Eksportivad tootjad Vietnamis

—

Pou Yuen Vietnam Enterprise Ltd. Yuen Yuen,

| — | Pou Chen Vietnam Enterprise Ltd. Yuen Yuen, |
| --- | --- |

—

Pou Chen Vietnam Enterprise Ltd. Yuen Yuen,

| — | Taekwang Vina Industrial Co. Ltd., |
| --- | --- |

—

Taekwang Vina Industrial Co. Ltd.,

| — | Haiphong Leather Products and Footwear Company, |
| --- | --- |

—

Haiphong Leather Products and Footwear Company,

| — | Company No 32, |
| --- | --- |

—

Company No 32,

| — | Dona Biti's IMEX Corp; Pte. Ltd., |
| --- | --- |

—

Dona Biti's IMEX Corp; Pte. Ltd.,

| — | Binh Tien Imex Corp. Pte. Ltd., |
| --- | --- |

—

Binh Tien Imex Corp. Pte. Ltd.,

| — | Kai Nan Joint Venture Co. Ltd. |
| --- | --- |

—

Kai Nan Joint Venture Co. Ltd.

Arvestades vajadust kehtestada normaalväärtus HRV ja Vietnami eksportivatele tootjatele, kellele ei pruugita võimaldada turumajanduslikku kohtlemist, toimusid kontrollimised selleks, et rakendada normaalväärtust samalaadsete riikide, käesoleval juhul Brasiilia alusel, järgmiste ettevõtete ruumides:

| — | Bison Indústria de Calçados Ltda., |
| --- | --- |

—

Bison Indústria de Calçados Ltda.,

| — | Calçados Azaleia SA, |
| --- | --- |

—

Calçados Azaleia SA,

| — | H. Bettarello Curtidora e Calçados Ltda. |
| --- | --- |

—

H. Bettarello Curtidora e Calçados Ltda.

1.3.   Uurimisperiood

| (9) | Dumpingu ja kahju uurimine toimus 1. aprillist 2004 kuni 31. märtsini 2005 (edaspidi “uurimisperiood” või “UP”). Kahjude hindamiseks vajalike suundumuste uurimine kestis 1. jaanuarist 2001 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi “vaatlusalune periood”). |
| --- | --- |

(9)

Dumpingu ja kahju uurimine toimus 1. aprillist 2004 kuni 31. märtsini 2005 (edaspidi “uurimisperiood” või “UP”). Kahjude hindamiseks vajalike suundumuste uurimine kestis 1. jaanuarist 2001 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi “vaatlusalune periood”).

2.   VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

2.1.   Üldteave

| (10) | Vaatlusalused tooted on jalatsid, mille pealsed on nahast või komposiitnahast (edaspidi “nahast pealsetega jalatsid”), välja arvatud:






  — | spordijalatsid tollinomenklatuuri grupi 64 alamrubriigi märkuse 1 tähenduses, st i) jalatsid, mis on mõeldud sportimiseks ja millele on kinnitatud või millele on võimalik kinnitada naelu, tihvte, sidemeid, klambreid ja teisi samalaadseid manuseid, ja ii) uisu-, mäe- ja murdmaasuusasaapad, lumelauasaapad, maadlus- ja poksisaapad ning jalgratturikingad, |
| --- | --- | --- |

(10)

Vaatlusalused tooted on jalatsid, mille pealsed on nahast või komposiitnahast (edaspidi “nahast pealsetega jalatsid”), välja arvatud:

—

spordijalatsid tollinomenklatuuri grupi 64 alamrubriigi märkuse 1 tähenduses, st i) jalatsid, mis on mõeldud sportimiseks ja millele on kinnitatud või millele on võimalik kinnitada naelu, tihvte, sidemeid, klambreid ja teisi samalaadseid manuseid, ja ii) uisu-, mäe- ja murdmaasuusasaapad, lumelauasaapad, maadlus- ja poksisaapad ning jalgratturikingad,

| — | tuhvlid ja muud toajalatsid, |
| --- | --- |

—

tuhvlid ja muud toajalatsid,

| — | varbakaitsega jalatsid. |
| --- | --- |

—

varbakaitsega jalatsid.

| (11) | Toode hõlmab seetõttu peamiselt sandaale, saapaid, linnajalatseid ja linnakingi. |
| --- | --- |

(11)

Toode hõlmab seetõttu peamiselt sandaale, saapaid, linnajalatseid ja linnakingi.

i)   Eritehnoloogiaga spordijalatsid

| (12) | Mitmed eksportivad tootjad ja importijad nõudsid, et teatud eritüüpi spordijalatsid, mis ei kuulu eespool nimetatud kategooriatesse, peaksid samuti olema toote määratlusest välja jäetud. See nõue põhineb väitel, nagu ei saaks spetsiifiliste omaduste tõttu seda tüüpi jalatseid ja teisi nahast pealsetega jalatsitüüpe käsitleda kui ühtset toodet. |
| --- | --- |

(12)

Mitmed eksportivad tootjad ja importijad nõudsid, et teatud eritüüpi spordijalatsid, mis ei kuulu eespool nimetatud kategooriatesse, peaksid samuti olema toote määratlusest välja jäetud. See nõue põhineb väitel, nagu ei saaks spetsiifiliste omaduste tõttu seda tüüpi jalatseid ja teisi nahast pealsetega jalatsitüüpe käsitleda kui ühtset toodet.

| (13) | Eelkõige puudutab see väide jalatseid, mis on mõeldud sportimiseks ja mille puhul on kasutatud spordijalatsite valmistamise eritehnoloogiat nimetusega “STAF”. Käesoleval juhul tuleks sportimiseks mõeldud jalatsite all mõista tennise-, korvpalli-, võimlemis-, treeningkingi jms jalatseid. Vaatlusalune jalats (s.o STAF-jalats) on praegu liigitatud järgmiste CN-koodide alla: ex 6403 91 11, ex 6403 91 13, ex 6403 91 16, ex 6403 91 18, ex 6403 91 91, ex 6403 91 93, ex 6403 91 96, ex 6403 91 98, ex 6403 99 91, ex 6403 99 93, ex 6403 99 96, ex 6403 99 98. STAF-jalatseid käsitlevaid nõudeid on üksikasjalikult analüüsitud. Esmalt tehti kindlaks, et STAF-jalatsite alla kuuluvad väga keerulise ehitusega jalatsid, mida eristavad kindlad tehnilised omadused ja mis on disainitud spetsiaalselt sportimiseks. Need omadused hõlmavad peamiselt keerukat välistalda, mille eesmärk on kaitsta sportlase kanda ja jalalaba, ja lisatavat kesktalda, millel on eripolsterdus või stabiliseerivad elemendid, mis vähendavad löögi jõudu ja/või toetavad liikumist. Need omadused on olulised selleks, et parandada sportimisel sooritust ja vältida vigastusi. |
| --- | --- |

(13)

Eelkõige puudutab see väide jalatseid, mis on mõeldud sportimiseks ja mille puhul on kasutatud spordijalatsite valmistamise eritehnoloogiat nimetusega “STAF”. Käesoleval juhul tuleks sportimiseks mõeldud jalatsite all mõista tennise-, korvpalli-, võimlemis-, treeningkingi jms jalatseid. Vaatlusalune jalats (s.o STAF-jalats) on praegu liigitatud järgmiste CN-koodide alla: ex 6403 91 11, ex 6403 91 13, ex 6403 91 16, ex 6403 91 18, ex 6403 91 91, ex 6403 91 93, ex 6403 91 96, ex 6403 91 98, ex 6403 99 91, ex 6403 99 93, ex 6403 99 96, ex 6403 99 98. STAF-jalatseid käsitlevaid nõudeid on üksikasjalikult analüüsitud. Esmalt tehti kindlaks, et STAF-jalatsite alla kuuluvad väga keerulise ehitusega jalatsid, mida eristavad kindlad tehnilised omadused ja mis on disainitud spetsiaalselt sportimiseks. Need omadused hõlmavad peamiselt keerukat välistalda, mille eesmärk on kaitsta sportlase kanda ja jalalaba, ja lisatavat kesktalda, millel on eripolsterdus või stabiliseerivad elemendid, mis vähendavad löögi jõudu ja/või toetavad liikumist. Need omadused on olulised selleks, et parandada sportimisel sooritust ja vältida vigastusi.

| (14) | Nende omaduste saavutamiseks on kantud olulisi uurimis- ja arendamiskulusid disainil, kasutatud materjalide osas, aga ka katsetamisel. Need lisakulutused tõstavad STAF-jalatsite impordihinda võrreldes teiste jalatsitüüpidega. |
| --- | --- |

(14)

Nende omaduste saavutamiseks on kantud olulisi uurimis- ja arendamiskulusid disainil, kasutatud materjalide osas, aga ka katsetamisel. Need lisakulutused tõstavad STAF-jalatsite impordihinda võrreldes teiste jalatsitüüpidega.

| (15) | Teiseks näitas uurimine, et STAF-jalatsid erinevad teistest jalatsitüüpidest sellepoolest, et i) tavaliselt müüakse neid teistsuguste müügikanalite kaudu, ii) neil on tavaliselt teistsugune lõppkasutus ja tarbija tajub neid teisiti ning iii) STAF-jalatsite impordisuundumused on arenenud teisiti võrreldes muude jalatsitüüpidega. Neid erinevusi on allpool üksikasjalikult kirjeldatud. |
| --- | --- |

(15)

Teiseks näitas uurimine, et STAF-jalatsid erinevad teistest jalatsitüüpidest sellepoolest, et i) tavaliselt müüakse neid teistsuguste müügikanalite kaudu, ii) neil on tavaliselt teistsugune lõppkasutus ja tarbija tajub neid teisiti ning iii) STAF-jalatsite impordisuundumused on arenenud teisiti võrreldes muude jalatsitüüpidega. Neid erinevusi on allpool üksikasjalikult kirjeldatud.

| (16) | Turustamiskanaleid silmas pidades müüakse STAF-jalatseid suuremalt jaolt spordivarustusele spetsialiseerunud kauplustes või suurtes kaubamärgiga jaemüügikettides ja kaubamajades eeskätt sporditarvete väljapanekutel või osakondades. Teist tüüpi jalatseid turustatakse peamiselt jalatsite jaemüüjate kaudu, sõltumata sellest, kas neil on kaubamärk või mitte, ja isegi selvehallide kaudu. |
| --- | --- |

(16)

Turustamiskanaleid silmas pidades müüakse STAF-jalatseid suuremalt jaolt spordivarustusele spetsialiseerunud kauplustes või suurtes kaubamärgiga jaemüügikettides ja kaubamajades eeskätt sporditarvete väljapanekutel või osakondades. Teist tüüpi jalatseid turustatakse peamiselt jalatsite jaemüüjate kaudu, sõltumata sellest, kas neil on kaubamärk või mitte, ja isegi selvehallide kaudu.

| (17) | Tõsiasi, et STAF-jalatseid turustatakse eri müügikanalite kaudu, näitab ka seda, et tarbijad tajuvad STAF-jalatseid erinevalt võrreldes teiste jalatsitüüpidega. Täpsemalt on arvestatud ka sellega, et sporditarvete tarbijad eristavad selgelt jalatseid, mis on spetsiaalselt disainitud sportimiseks, ja teisi jalatsitüüpe, sh vabaajajalatseid, mis näevad välja nagu spordikingad, kuigi neil puuduvad STAF-jalatsite omadused. Peale selle saab STAF-jalatseid sarnaselt teiste jalatsitüüpidega kanda igapäevasel, st mittesportlikul tegevusel, ent teised jalatsitüübid ei sobi kindlasti sportimiseks. Seetõttu on võimalus omavahel segi ajada STAF- ja muid jalatseid väga väike. |
| --- | --- |

(17)

Tõsiasi, et STAF-jalatseid turustatakse eri müügikanalite kaudu, näitab ka seda, et tarbijad tajuvad STAF-jalatseid erinevalt võrreldes teiste jalatsitüüpidega. Täpsemalt on arvestatud ka sellega, et sporditarvete tarbijad eristavad selgelt jalatseid, mis on spetsiaalselt disainitud sportimiseks, ja teisi jalatsitüüpe, sh vabaajajalatseid, mis näevad välja nagu spordikingad, kuigi neil puuduvad STAF-jalatsite omadused. Peale selle saab STAF-jalatseid sarnaselt teiste jalatsitüüpidega kanda igapäevasel, st mittesportlikul tegevusel, ent teised jalatsitüübid ei sobi kindlasti sportimiseks. Seetõttu on võimalus omavahel segi ajada STAF- ja muid jalatseid väga väike.

| (18) | Lisaks näitas uurimine, et STAF-toodete import kõnealustest riikidest on viimastel aastatel arenenud erinevalt võrreldes teiste jalatsitüüpidega. Tõepoolest – kui STAF-jalatsite impordimaht 2003. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal isegi vähenes 5 %, siis mitte-STAF-toodete puhul kasvas see sama perioodi jooksul enam kui 50 %. Hinnaarengu mõistes oli selgelt vähem märgatav asjaomastest riikidest pärit STAF-jalatsite impordihindade langus võrreldes teiste jalatsitüüpidega: 2003. aasta ja uurimisperioodi vahel langes STAF-toote keskmine hind 6 %, samal ajal kui teiste jalatsitüüpide keskmine hind langes 12 %. Lisaks oli nendest riikidest pärit STAF-jalatsite keskmine impordihind uurimisperioodi kestel ligi 40 % kõrgem kui mitte-STAF-toodete keskmine impordihind. |
| --- | --- |

(18)

Lisaks näitas uurimine, et STAF-toodete import kõnealustest riikidest on viimastel aastatel arenenud erinevalt võrreldes teiste jalatsitüüpidega. Tõepoolest – kui STAF-jalatsite impordimaht 2003. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal isegi vähenes 5 %, siis mitte-STAF-toodete puhul kasvas see sama perioodi jooksul enam kui 50 %. Hinnaarengu mõistes oli selgelt vähem märgatav asjaomastest riikidest pärit STAF-jalatsite impordihindade langus võrreldes teiste jalatsitüüpidega: 2003. aasta ja uurimisperioodi vahel langes STAF-toote keskmine hind 6 %, samal ajal kui teiste jalatsitüüpide keskmine hind langes 12 %. Lisaks oli nendest riikidest pärit STAF-jalatsite keskmine impordihind uurimisperioodi kestel ligi 40 % kõrgem kui mitte-STAF-toodete keskmine impordihind.

| (19) | Eespool mainitud põhjustel, sh peamiste füüsiliste ja tehniliste omaduste, müügikanalite, lõppkasutuse ja tarbija arusaamade erinevuste alusel, on ajutiselt otsustatud, et STAF-jalatsid jäävad välja vaatlusaluse toote määratlusest ja seetõttu ka käesoleva uurimise raamest. |
| --- | --- |

(19)

Eespool mainitud põhjustel, sh peamiste füüsiliste ja tehniliste omaduste, müügikanalite, lõppkasutuse ja tarbija arusaamade erinevuste alusel, on ajutiselt otsustatud, et STAF-jalatsid jäävad välja vaatlusaluse toote määratlusest ja seetõttu ka käesoleva uurimise raamest.

| (20) | Ühenduse jalatsitootjad on väitnud, et viimastel aastatel on moesuundadel olnud oluline osa, sest spordijalatsid on toodud vabaajajalatsite turule. Nad on ka väitnud, et mõlemat tüüpi jalatseid müüakse samade turustamiskanalite kaudu ja et tarbijad ostavad ja kasutavad sageli STAF-jalatseid teistel eesmärkidel kui sport. Seetõttu on ühenduse tootmisharu seisukoht, et STAF-jalatseid ei peaks jätma välja vaatlusaluse toote määratlusest. |
| --- | --- |

(20)

Ühenduse jalatsitootjad on väitnud, et viimastel aastatel on moesuundadel olnud oluline osa, sest spordijalatsid on toodud vabaajajalatsite turule. Nad on ka väitnud, et mõlemat tüüpi jalatseid müüakse samade turustamiskanalite kaudu ja et tarbijad ostavad ja kasutavad sageli STAF-jalatseid teistel eesmärkidel kui sport. Seetõttu on ühenduse tootmisharu seisukoht, et STAF-jalatseid ei peaks jätma välja vaatlusaluse toote määratlusest.

| (21) | Ent kui moesuunad ongi mõjutanud tarbija valikuid ja eelistusi, siis kindlasti ei mõjuta nad toote peamisi füüsilisi ja tehnilisi omadusi ning seetõttu ei muuda ka eespool esitatud järeldusi. |
| --- | --- |

(21)

Ent kui moesuunad ongi mõjutanud tarbija valikuid ja eelistusi, siis kindlasti ei mõjuta nad toote peamisi füüsilisi ja tehnilisi omadusi ning seetõttu ei muuda ka eespool esitatud järeldusi.

| (22) | Arvesse on võetud ka seda, et vabaajajalatsid on viimastel aastatel muutunud erakordselt populaarseks, see moesuund käib vabaajajalatsite kohta üldiselt ning eeskätt samalaadsena näivate spordijalatsitüüpide ja isegi spordijalatsite kohta, millel puuduvad STAF-omadused. Isegi kui STAF-jalatseid võib kasutada vabaajamoe kontekstis erinevalt sellest eesmärgist, milleks nad on ette nähtud, on see ilming väga piiratud ega põhine STAF-jalatsite spetsiifilistel ja kordumatutel omadustel, vaid tõsiasjal, et nad sarnanevad samalaadsena näivate spordijalatsitega. |
| --- | --- |

(22)

Arvesse on võetud ka seda, et vabaajajalatsid on viimastel aastatel muutunud erakordselt populaarseks, see moesuund käib vabaajajalatsite kohta üldiselt ning eeskätt samalaadsena näivate spordijalatsitüüpide ja isegi spordijalatsite kohta, millel puuduvad STAF-omadused. Isegi kui STAF-jalatseid võib kasutada vabaajamoe kontekstis erinevalt sellest eesmärgist, milleks nad on ette nähtud, on see ilming väga piiratud ega põhine STAF-jalatsite spetsiifilistel ja kordumatutel omadustel, vaid tõsiasjal, et nad sarnanevad samalaadsena näivate spordijalatsitega.

| (23) | Impordiandmed tõepoolest ei kinnita väidet, et mood on suurendanud STAF-toodete tarbimist ühenduse turul. Tegelikult, nagu on näidatud eespool, on STAF-jalatsite import seoses ühenduse vähenenud tarbimisega viimastel aastatel vähenenud, kuna seda tüüpi jalatsid on toodetud peamiselt neis kahes kõnealuses riigis ja ainult väga tühine osa on toodetud ühenduses. Välja on toodud ka asjaolu, et ühenduse tootmisharu nõue viitas kõikidele spordijalatsitüüpidele, mitte üksnes STAF-jalatsitele, mille puhul eeldati, nagu eespool öeldud, et nad on sarnased samalaadsena näivate spordijalatsitega, ja mis olid üksnes vähesel määral mõjutatud moesuundadest. |
| --- | --- |

(23)

Impordiandmed tõepoolest ei kinnita väidet, et mood on suurendanud STAF-toodete tarbimist ühenduse turul. Tegelikult, nagu on näidatud eespool, on STAF-jalatsite import seoses ühenduse vähenenud tarbimisega viimastel aastatel vähenenud, kuna seda tüüpi jalatsid on toodetud peamiselt neis kahes kõnealuses riigis ja ainult väga tühine osa on toodetud ühenduses. Välja on toodud ka asjaolu, et ühenduse tootmisharu nõue viitas kõikidele spordijalatsitüüpidele, mitte üksnes STAF-jalatsitele, mille puhul eeldati, nagu eespool öeldud, et nad on sarnased samalaadsena näivate spordijalatsitega, ja mis olid üksnes vähesel määral mõjutatud moesuundadest.

| (24) | Siiski tunnistati, et mõnikord võidakse STAF-jalatseid turustada sporditoodetele spetsialiseerumata jaemüügikauplustes ja seal võib esineda teatud määral konkurentsi STAF- ja muude jalatsite vahel. Ent kuna see kogus on piiratud, ei peetud piisavalt põhjendatuks muuta eespool nimetatud järeldusi. |
| --- | --- |

(24)

Siiski tunnistati, et mõnikord võidakse STAF-jalatseid turustada sporditoodetele spetsialiseerumata jaemüügikauplustes ja seal võib esineda teatud määral konkurentsi STAF- ja muude jalatsite vahel. Ent kuna see kogus on piiratud, ei peetud piisavalt põhjendatuks muuta eespool nimetatud järeldusi.

| (25) | Üks liikmesriik oli STAF-jalatsite menetluse raamest väljajätmise vastu põhjendusel, et see võib põhjustada tõsist meetmetest kõrvalehoidmise ohtu. See põhineb väitel, et lihtne füüsiline kontroll ei ole piisav selleks, et teha kindlaks jalatsite eri tüüpe, vaid sellist eristamist on võimalik teha materjalide keemilise analüüsi ja jalatsi mehaaniliste komponentide tehnilise katsetamisega. |
| --- | --- |

(25)

Üks liikmesriik oli STAF-jalatsite menetluse raamest väljajätmise vastu põhjendusel, et see võib põhjustada tõsist meetmetest kõrvalehoidmise ohtu. See põhineb väitel, et lihtne füüsiline kontroll ei ole piisav selleks, et teha kindlaks jalatsite eri tüüpe, vaid sellist eristamist on võimalik teha materjalide keemilise analüüsi ja jalatsi mehaaniliste komponentide tehnilise katsetamisega.

| (26) | Kuna ei ole välistatud, et tõepoolest alati ei piisa lihtsast füüsilisest kontrollist selleks, et teha vahet eri tüüpi jalatsite vahel, siis ei saa seda pidada paikapidavaks argumendiks, mis takistaks STAF-jalatsite väljajätmist. Mõnikord on tõepoolest raske füüsiliselt eristada eri jalatsitüüpe, kuid see ei muuda eespool esitatud järeldust, et STAF-jalatseid peaks käsitlema teistest nahkjalatsitest erinevat tüüpi jalatsitena. Pealegi on paljudel teistel juhtudel nõutav enam kui lihtne füüsiline kontroll selleks, et teha kindlaks, kas toode peaks olema kuuluma dumpinguvastaste meetmete kohaldamisalasse, ning seda ei ole kunagi peetud piisavaks, et jätta selline toode meetmete kohaldamisalast välja. Seetõttu lükati see väide tagasi. |
| --- | --- |

(26)

Kuna ei ole välistatud, et tõepoolest alati ei piisa lihtsast füüsilisest kontrollist selleks, et teha vahet eri tüüpi jalatsite vahel, siis ei saa seda pidada paikapidavaks argumendiks, mis takistaks STAF-jalatsite väljajätmist. Mõnikord on tõepoolest raske füüsiliselt eristada eri jalatsitüüpe, kuid see ei muuda eespool esitatud järeldust, et STAF-jalatseid peaks käsitlema teistest nahkjalatsitest erinevat tüüpi jalatsitena. Pealegi on paljudel teistel juhtudel nõutav enam kui lihtne füüsiline kontroll selleks, et teha kindlaks, kas toode peaks olema kuuluma dumpinguvastaste meetmete kohaldamisalasse, ning seda ei ole kunagi peetud piisavaks, et jätta selline toode meetmete kohaldamisalast välja. Seetõttu lükati see väide tagasi.

| (27) | Lisaks väitsid mõned huvitatud isikud, et kõik spordijalatsitüübid, seega mitte üksnes STAF-jalatsid, peaksid olema menetlusest välja jäetud. Need väited põhinevad samadel väidetel, mis olid aluseks STAF-jalatsite väljajätmisel. Uurimisel tehti siiski kindlaks, et järeldusi, mis tehti STAF-jalatsite suhtes, ei saanud samaväärselt kohaldada jalatsite suhtes, millel puudusid STAF-omadused. Pigem leiti, et järeldused, mis on esitatud kahes eelmises põhjenduses, on sellisel juhul nende jalatsitüüpide puhul kohaldatavad, st kui puudub võimalus neid selgelt eristada ja on olemas otsene konkurents nende ja ülejäänud jalatsitüüpide vahel. Seetõttu lükati see väide tagasi. |
| --- | --- |

(27)

Lisaks väitsid mõned huvitatud isikud, et kõik spordijalatsitüübid, seega mitte üksnes STAF-jalatsid, peaksid olema menetlusest välja jäetud. Need väited põhinevad samadel väidetel, mis olid aluseks STAF-jalatsite väljajätmisel. Uurimisel tehti siiski kindlaks, et järeldusi, mis tehti STAF-jalatsite suhtes, ei saanud samaväärselt kohaldada jalatsite suhtes, millel puudusid STAF-omadused. Pigem leiti, et järeldused, mis on esitatud kahes eelmises põhjenduses, on sellisel juhul nende jalatsitüüpide puhul kohaldatavad, st kui puudub võimalus neid selgelt eristada ja on olemas otsene konkurents nende ja ülejäänud jalatsitüüpide vahel. Seetõttu lükati see väide tagasi.

ii)   Lastejalatsid

| (28) | Käesoleva menetluse puhul on esialgu otsustatud, et lastejalatsid on jalatsid, mille sisetalla pikkus on kuni 24 cm ning mille kõrgus talda ja kanda koos mõõtes on kuni 3 cm. Sellised jalatsid on praegu liigitatud järgmiste CN-koodide alla: ex 6403 20 00, ex 6403 30 00, 6403 51 11, 6403 51 91, 6403 59 31, 6403 59 91, 6403 91 11, 6403 91 91, 6403 99 31, 6403 99 91 ja ex 6405 10 00. Uurimisel tuleb edaspidi otsustada, kas seda määratlust tuleks mis tahes lõplike meetmete kehtestamiseks muuta. |
| --- | --- |

(28)

Käesoleva menetluse puhul on esialgu otsustatud, et lastejalatsid on jalatsid, mille sisetalla pikkus on kuni 24 cm ning mille kõrgus talda ja kanda koos mõõtes on kuni 3 cm. Sellised jalatsid on praegu liigitatud järgmiste CN-koodide alla: ex 6403 20 00, ex 6403 30 00, 6403 51 11, 6403 51 91, 6403 59 31, 6403 59 91, 6403 91 11, 6403 91 91, 6403 99 31, 6403 99 91 ja ex 6405 10 00. Uurimisel tuleb edaspidi otsustada, kas seda määratlust tuleks mis tahes lõplike meetmete kehtestamiseks muuta.

| (29) | Tuletatakse meelde, et nahast ja plastikust pealsetega jalatseid käsitleval menetlusel (3) loeti kuni 24 cm pikkuse sisetallaga jalatsid vaatlusaluse toote määratluse alla kuuluvaks. Nii toimiti seetõttu, et nende eriomadusi silmas pidades ei käsitletud lastejalatseid ja muid nahast pealsetega jalatseid sel ajal ühtse tootena. Seepärast kontrollis komisjon käesoleva uurimise jooksul, kas sellised jalatsid kuuluvad vaatlusaluse toote määratluse alla või tuleks neid eraldi uurida. |
| --- | --- |

(29)

Tuletatakse meelde, et nahast ja plastikust pealsetega jalatseid käsitleval menetlusel (3) loeti kuni 24 cm pikkuse sisetallaga jalatsid vaatlusaluse toote määratluse alla kuuluvaks. Nii toimiti seetõttu, et nende eriomadusi silmas pidades ei käsitletud lastejalatseid ja muid nahast pealsetega jalatseid sel ajal ühtse tootena. Seepärast kontrollis komisjon käesoleva uurimise jooksul, kas sellised jalatsid kuuluvad vaatlusaluse toote määratluse alla või tuleks neid eraldi uurida.

| (30) | Esiteks on lastejalatsite ja muude jalatsite vahel tõepoolest teatavad tehnilised ja füüsilised erinevused. Nende väikese suuruse tõttu on lastejalatsite tootmisprotsess märkimisväärselt erinev; väiksemate jalatsite tootmiseks on vaja erioskusi, et jalatsid oleksid lapse jala füüsiliste eripärade jaoks sobivad, eriti esimestel eluaastatel lihaste ja luustiku arengu ajal. |
| --- | --- |

(30)

Esiteks on lastejalatsite ja muude jalatsite vahel tõepoolest teatavad tehnilised ja füüsilised erinevused. Nende väikese suuruse tõttu on lastejalatsite tootmisprotsess märkimisväärselt erinev; väiksemate jalatsite tootmiseks on vaja erioskusi, et jalatsid oleksid lapse jala füüsiliste eripärade jaoks sobivad, eriti esimestel eluaastatel lihaste ja luustiku arengu ajal.

| (31) | Teiseks müüakse lastejalatseid sageli muudes müügikanalites kui teisi jalatseid, mis näitab samuti, et tarbijad võivad lastejalatseid tajuda teistest jalatsitest erinevana. See tähendab, et arvestatakse, et tavaliselt teevad lastejalatsite tarbijad selgelt vahet spetsiaalselt lastele ette nähtud jalatsite ja muude jalatsite vahel. Lisaks tundub, et võrreldes täiskasvanute jalatsite turuga mõjutavad lastejalatsite turgu moesuunad või muud samalaadsed asjaolud vähem; tundub, et rohkem pööratakse tähelepanu hinnale ja kvaliteedile. Veel üks asjaolu, mis illustreerib tarbija tajumist on kindlasti asjaolu, et lastejalatsite käive on palju suurem kui muude jalatsite käive, kuna lapsed arenevad füüsiliselt.
  Lähemal kaalumisel ei võimalda poolt- ja vastuargumendid lastejalatsite hõlmamiseks toote määratluse alla selles menetluse etapis teha lõplikku järeldust. Seepärast otsustas komisjon esialgu käsitleda lastejalatseid vaatlusaluse toote määratluse alla kuuluvatena ning hilisemas etapis seda lähemalt uurida ja teha selle kohta järeldused. |
| --- | --- |

(31)

Teiseks müüakse lastejalatseid sageli muudes müügikanalites kui teisi jalatseid, mis näitab samuti, et tarbijad võivad lastejalatseid tajuda teistest jalatsitest erinevana. See tähendab, et arvestatakse, et tavaliselt teevad lastejalatsite tarbijad selgelt vahet spetsiaalselt lastele ette nähtud jalatsite ja muude jalatsite vahel. Lisaks tundub, et võrreldes täiskasvanute jalatsite turuga mõjutavad lastejalatsite turgu moesuunad või muud samalaadsed asjaolud vähem; tundub, et rohkem pööratakse tähelepanu hinnale ja kvaliteedile. Veel üks asjaolu, mis illustreerib tarbija tajumist on kindlasti asjaolu, et lastejalatsite käive on palju suurem kui muude jalatsite käive, kuna lapsed arenevad füüsiliselt.

Lähemal kaalumisel ei võimalda poolt- ja vastuargumendid lastejalatsite hõlmamiseks toote määratluse alla selles menetluse etapis teha lõplikku järeldust. Seepärast otsustas komisjon esialgu käsitleda lastejalatseid vaatlusaluse toote määratluse alla kuuluvatena ning hilisemas etapis seda lähemalt uurida ja teha selle kohta järeldused.

iii)   Teised väited

| (32) | Väideti ka, et toote määratlus on liiga lai selleks, et koondada see ühe määratluse alla, sest see hõlmab palju stiile, materjale ja kvaliteeditasemeid ja et kõiki neid eri tüüpe tuleks eraldi analüüsida erinevate menetlustega. See nõue põhineb väitel, et toote määratlus katab 33 eri CN-koodi, mis väidetavalt annab märku sellest, et selle alla kuuluvad väga erinevad tooted ja et paljudel jalatsite eritüüpidel on eri omadused, lõppkasutus, tootmisprotsess ja neid müüakse läbi erinevate müügikanalite. |
| --- | --- |

(32)

Väideti ka, et toote määratlus on liiga lai selleks, et koondada see ühe määratluse alla, sest see hõlmab palju stiile, materjale ja kvaliteeditasemeid ja et kõiki neid eri tüüpe tuleks eraldi analüüsida erinevate menetlustega. See nõue põhineb väitel, et toote määratlus katab 33 eri CN-koodi, mis väidetavalt annab märku sellest, et selle alla kuuluvad väga erinevad tooted ja et paljudel jalatsite eritüüpidel on eri omadused, lõppkasutus, tootmisprotsess ja neid müüakse läbi erinevate müügikanalite.

| (33) | CN-koodide arv, mida hõlmab toote määratlus, on sellisena ebaoluline küsimuses, kas toote määratlus on lai või kitsas. Olulised kriteeriumid, mida on rakendatud, et määrata kindlaks, kas toode kuulub uurimisele kui eraldi toode, st selle füüsilised ja tehnilised omadused, on üksikasjalikult esitatud eespool. |
| --- | --- |

(33)

CN-koodide arv, mida hõlmab toote määratlus, on sellisena ebaoluline küsimuses, kas toote määratlus on lai või kitsas. Olulised kriteeriumid, mida on rakendatud, et määrata kindlaks, kas toode kuulub uurimisele kui eraldi toode, st selle füüsilised ja tehnilised omadused, on üksikasjalikult esitatud eespool.

| (34) | Pealegi – isegi kui jalatsite eri tüüpidel võivad tõesti olla erinevad eriomadused, näitas uurimine, et välja arvatud STAF-tooted, on nende peamised omadused siiski ühesugused. Ning asjaolu, et toodet on võimalik valmistada erinevate protsessidega, ei ole iseenesest kriteerium, mille abil võiks leida kaks või enam eraldi eristatavat toodet. Lisaks näitas uurimine, et vaatlusaluse toote eri tüüpe müüdi ühtede ja samade müügikanalite kaudu. Kui mõned spetsialiseerunud kauplused võivad keskenduda kindlatele eriomastele tüüpidele, müüb enamik turustajaid (jaemüüjad, kaubamajad, selvehallid) kõik eri tüüpi jalatseid, et pakkuda tarbijale laia valikut. |
| --- | --- |

(34)

Pealegi – isegi kui jalatsite eri tüüpidel võivad tõesti olla erinevad eriomadused, näitas uurimine, et välja arvatud STAF-tooted, on nende peamised omadused siiski ühesugused. Ning asjaolu, et toodet on võimalik valmistada erinevate protsessidega, ei ole iseenesest kriteerium, mille abil võiks leida kaks või enam eraldi eristatavat toodet. Lisaks näitas uurimine, et vaatlusaluse toote eri tüüpe müüdi ühtede ja samade müügikanalite kaudu. Kui mõned spetsialiseerunud kauplused võivad keskenduda kindlatele eriomastele tüüpidele, müüb enamik turustajaid (jaemüüjad, kaubamajad, selvehallid) kõik eri tüüpi jalatseid, et pakkuda tarbijale laia valikut.

| (35) | Lisaks väitsid mõned importijad, et teatises esitatud toote määratlus on isegi laiem kui see, mille esitasid kaebuse esitajad, mis väidetavalt piirdus üksnes kolme tüüpi jalatsitega. |
| --- | --- |

(35)

Lisaks väitsid mõned importijad, et teatises esitatud toote määratlus on isegi laiem kui see, mille esitasid kaebuse esitajad, mis väidetavalt piirdus üksnes kolme tüüpi jalatsitega.

| (36) | Sellega seoses on viidatud asjaolule, et samasuguste toodete määratlus, mis on esitatud algatamisteates, väljendab täpselt määratlust, mille on esitanud kaebuse esitaja. Jalatsite kolm tüüpi, millele on viidatud, olid antud üksnes selgitavatel eesmärkidel. Kaebuse esitaja näitab tõepoolest selgelt, et need kolm tüüpi moodustavad suure osa impordist kõnealustest riikidest (enam kui 50 %). Seda ei saa kindlasti mõista kui menetluse ulatuse piiramist nende kolme tüübiga. |
| --- | --- |

(36)

Sellega seoses on viidatud asjaolule, et samasuguste toodete määratlus, mis on esitatud algatamisteates, väljendab täpselt määratlust, mille on esitanud kaebuse esitaja. Jalatsite kolm tüüpi, millele on viidatud, olid antud üksnes selgitavatel eesmärkidel. Kaebuse esitaja näitab tõepoolest selgelt, et need kolm tüüpi moodustavad suure osa impordist kõnealustest riikidest (enam kui 50 %). Seda ei saa kindlasti mõista kui menetluse ulatuse piiramist nende kolme tüübiga.

| (37) | Arvestades eespool nimetatud asjaolusid, lükati tagasi väide, et toote määratlus on liiga lai. |
| --- | --- |

(37)

Arvestades eespool nimetatud asjaolusid, lükati tagasi väide, et toote määratlus on liiga lai.

iv)   Järeldus

| (38) | Kõikide ülejäänud jalatsitüüpide, sh kõikide nahkpealsetega jalatsite (välja arvatud STAF-jalatsid) olulised omadused, kasutusala ja tarbijapoolne tajumine jäävad peamiselt samaks, kuigi nad hõlmavad mitmeid tüüpe ja stiile. |
| --- | --- |

(38)

Kõikide ülejäänud jalatsitüüpide, sh kõikide nahkpealsetega jalatsite (välja arvatud STAF-jalatsid) olulised omadused, kasutusala ja tarbijapoolne tajumine jäävad peamiselt samaks, kuigi nad hõlmavad mitmeid tüüpe ja stiile.

| (39) | Lisaks tõsiasjale, et neil jalatsitel on ühesugused füüsilised ja tehnilised omadused, konkureerivad kõik need erinevad stiilid ja tüübid otseselt omavahel ja on väga laias ulatuses vastastikku asendatavad. Seda on selgelt näidanud asjaolu, et täpset eraldusjoont eri tüüpide vahel ei ole, st küllalt palju on kattumist ja konkurentsi lähedaste tüüpide vahel. |
| --- | --- |

(39)

Lisaks tõsiasjale, et neil jalatsitel on ühesugused füüsilised ja tehnilised omadused, konkureerivad kõik need erinevad stiilid ja tüübid otseselt omavahel ja on väga laias ulatuses vastastikku asendatavad. Seda on selgelt näidanud asjaolu, et täpset eraldusjoont eri tüüpide vahel ei ole, st küllalt palju on kattumist ja konkurentsi lähedaste tüüpide vahel.

| (40) | Käesoleva menetluse puhul ja kooskõlas ühenduse järjepideva tavaga leiti, et kõik eespool kirjeldatud tootetüübid, välja arvatud STAF-jalatsid, peaksid moodustama ühtse toote. |
| --- | --- |

(40)

Käesoleva menetluse puhul ja kooskõlas ühenduse järjepideva tavaga leiti, et kõik eespool kirjeldatud tootetüübid, välja arvatud STAF-jalatsid, peaksid moodustama ühtse toote.

2.2.   Vaatlusalune toode

| (41) | Vaatlusalune toode on eespool kirjeldatud nahast või komposiitnahast pealsega jalats, mis on pärit HRVst või Vietnamist. |
| --- | --- |

(41)

Vaatlusalune toode on eespool kirjeldatud nahast või komposiitnahast pealsega jalats, mis on pärit HRVst või Vietnamist.

| (42) | Nagu eespool mainitud, on uurimine näidanud, et kõikidel nahast pealsetega jalatsite tüüpidel on ühesugused füüsilised ja tehnilised omadused hoolimata tüübi ja stiili erinevustest – need on nahast pealsetega välisjalatsid, mida kasutatakse peamiselt ühesugustel eesmärkidel ja mida võib käsitada kui sama toote erinevaid tüüpe. |
| --- | --- |

(42)

Nagu eespool mainitud, on uurimine näidanud, et kõikidel nahast pealsetega jalatsite tüüpidel on ühesugused füüsilised ja tehnilised omadused hoolimata tüübi ja stiili erinevustest – need on nahast pealsetega välisjalatsid, mida kasutatakse peamiselt ühesugustel eesmärkidel ja mida võib käsitada kui sama toote erinevaid tüüpe.

| (43) | Seetõttu on käesoleva uurimise puhul vaatlusalused tooted HRVst või Vietnamist pärit nahast pealsetega jalatsid, nagu on kirjeldatud eespool peatükis “Üldteave” (edaspidi “vaatlusalune toode”). See toode on praegu liigitatud järgmiste CN-koodide alla: ex 6403 20 00, ex 6403 30 00, ex 6403 51 15, ex 6403 51 19, ex 6403 51 95, ex 6403 51 99, ex 6403 59 11, ex 6403 59 35, ex 6403 59 39, ex 6403 59 95, ex 6403 59 99, ex 6403 91 13, ex 6403 91 16, ex 6403 91 18, ex 6403 91 93, ex 6403 91 96, ex 6403 91 98, ex 6403 99 11, ex 6403 99 33, ex 6403 99 36, ex 6403 99 38, ex 6403 99 93, ex 6403 99 96, ex 6403 99 98 ja ex 6405 10 00. |
| --- | --- |

(43)

Seetõttu on käesoleva uurimise puhul vaatlusalused tooted HRVst või Vietnamist pärit nahast pealsetega jalatsid, nagu on kirjeldatud eespool peatükis “Üldteave” (edaspidi “vaatlusalune toode”). See toode on praegu liigitatud järgmiste CN-koodide alla: ex 6403 20 00, ex 6403 30 00, ex 6403 51 15, ex 6403 51 19, ex 6403 51 95, ex 6403 51 99, ex 6403 59 11, ex 6403 59 35, ex 6403 59 39, ex 6403 59 95, ex 6403 59 99, ex 6403 91 13, ex 6403 91 16, ex 6403 91 18, ex 6403 91 93, ex 6403 91 96, ex 6403 91 98, ex 6403 99 11, ex 6403 99 33, ex 6403 99 36, ex 6403 99 38, ex 6403 99 93, ex 6403 99 96, ex 6403 99 98 ja ex 6405 10 00.

| (44) | Peab märkima, et HRVst pärit tooted, mis liigitati eespool nimetatud CN-koodide alla, kuulusid enne 1. jaanuari 2005 koguseliste kvootide kohaldamisalasse, välja arvatud tooted, mida liigitatakse CN-koodide 6403 20 00 ja ex 6403 30 00 alla, ning neid jalatseid kasutati sportimiseks ja neid valmistati eritehnoloogia abil. |
| --- | --- |

(44)

Peab märkima, et HRVst pärit tooted, mis liigitati eespool nimetatud CN-koodide alla, kuulusid enne 1. jaanuari 2005 koguseliste kvootide kohaldamisalasse, välja arvatud tooted, mida liigitatakse CN-koodide 6403 20 00 ja ex 6403 30 00 alla, ning neid jalatseid kasutati sportimiseks ja neid valmistati eritehnoloogia abil.

| (45) | Seetõttu järeldati, et käesoleva dumpinguvastase menetluse huvides käsitatakse kõiki vaatlusaluseid tooteid ühe tootena. |
| --- | --- |

(45)

Seetõttu järeldati, et käesoleva dumpinguvastase menetluse huvides käsitatakse kõiki vaatlusaluseid tooteid ühe tootena.

2.3.   Samasugune toode

| (46) | Uurimine näitas, et vaatlusalune toode ja nahast pealsetega jalatsid, mida toodetakse ja müüakse HRV ja Vietnami siseturgudel, nagu ka nahast pealsetega jalatsid, mida toodetakse ja müüakse ühenduses ühenduse tootmisharu poolt, olid sarnased põhiliste füüsiliste ja tehniliste omaduste ja kasutusala poolest ning kasutajad tajuvad neid vastastikku asendatavatena. |
| --- | --- |

(46)

Uurimine näitas, et vaatlusalune toode ja nahast pealsetega jalatsid, mida toodetakse ja müüakse HRV ja Vietnami siseturgudel, nagu ka nahast pealsetega jalatsid, mida toodetakse ja müüakse ühenduses ühenduse tootmisharu poolt, olid sarnased põhiliste füüsiliste ja tehniliste omaduste ja kasutusala poolest ning kasutajad tajuvad neid vastastikku asendatavatena.

| (47) | Osad huvitatud isikud väitsid, et ühenduse tootmisharu poolt toodetud ja ühenduse turul müüdavad nahast pealsetega jalatsid ei ole vaatlusaluse tootega sarnased. Nad väitsid, et seda tõendab eeskätt erinevus kvaliteedis, tarbijapoolses tajumises, müügikanalites ja turusegmentides. Lisaks väideti, et ühenduse tarbijad tajuvad tavaliselt vaatlusalust toodet kui odavamat ning need tooted ei saa mingit kasu kaubamärgiga seotud tulust. |
| --- | --- |

(47)

Osad huvitatud isikud väitsid, et ühenduse tootmisharu poolt toodetud ja ühenduse turul müüdavad nahast pealsetega jalatsid ei ole vaatlusaluse tootega sarnased. Nad väitsid, et seda tõendab eeskätt erinevus kvaliteedis, tarbijapoolses tajumises, müügikanalites ja turusegmentides. Lisaks väideti, et ühenduse tarbijad tajuvad tavaliselt vaatlusalust toodet kui odavamat ning need tooted ei saa mingit kasu kaubamärgiga seotud tulust.

| (48) | Uurimine näitas, et importijad on selles suhtes vastuolulisi avaldusi teinud. Tõesti, kui mõned väitsid, et vaatlusalusel tootel on tavaliselt madalam kvaliteet ja see jääb teistsugusesse hinnaklassi võrreldes ühenduses tehtud tootega, siis teised väitsid, et kõnealustes riikides toodetud kaubamärgiga jalatseid imporditakse kõrgema hinnaga kui asjaomastest riikidest pärit erakordselt madala hinnaga ja arvatavasti madala kvaliteediga jalatsid. Teisest küljest kinnitas uurimine, et ühenduses toodetakse ning turustatakse mõlemaid, nii madala kui kõrge lõpphinnaga jalatseid samade turustamiskanalite kaudu mis vaatlusalusel tootel, st iseseisvate jaemüüjate, spetsialiseerumata selvehallide, kaubamajade jne kaudu. |
| --- | --- |

(48)

Uurimine näitas, et importijad on selles suhtes vastuolulisi avaldusi teinud. Tõesti, kui mõned väitsid, et vaatlusalusel tootel on tavaliselt madalam kvaliteet ja see jääb teistsugusesse hinnaklassi võrreldes ühenduses tehtud tootega, siis teised väitsid, et kõnealustes riikides toodetud kaubamärgiga jalatseid imporditakse kõrgema hinnaga kui asjaomastest riikidest pärit erakordselt madala hinnaga ja arvatavasti madala kvaliteediga jalatsid. Teisest küljest kinnitas uurimine, et ühenduses toodetakse ning turustatakse mõlemaid, nii madala kui kõrge lõpphinnaga jalatseid samade turustamiskanalite kaudu mis vaatlusalusel tootel, st iseseisvate jaemüüjate, spetsialiseerumata selvehallide, kaubamajade jne kaudu.

| (49) | Lisaks ei näidata jalatsitel alati päritoluriike, seetõttu on tarbijal sageli väga keeruline teha vahet jalatsitel, mis on toodetud kõnealustes riikides või ühenduses. |
| --- | --- |

(49)

Lisaks ei näidata jalatsitel alati päritoluriike, seetõttu on tarbijal sageli väga keeruline teha vahet jalatsitel, mis on toodetud kõnealustes riikides või ühenduses.

| (50) | Nendel põhjustel peetakse silmas, et sõltumata päritolust, konkureerivad kõnealustes riikides ja ühenduses toodetud jalatsid turu kõigil tasanditel ja tarbija ei taju neid erinevana. Kuna vaatlusaluse toote ja ühenduses toodetud toote vahel võivad olla mõned väikesed erinevused, siis arvestatakse sellega, et need erinevused ei mõjuta toote olulisi põhiomadusi, muid omadusi ja toote kasutust. |
| --- | --- |

(50)

Nendel põhjustel peetakse silmas, et sõltumata päritolust, konkureerivad kõnealustes riikides ja ühenduses toodetud jalatsid turu kõigil tasanditel ja tarbija ei taju neid erinevana. Kuna vaatlusaluse toote ja ühenduses toodetud toote vahel võivad olla mõned väikesed erinevused, siis arvestatakse sellega, et need erinevused ei mõjuta toote olulisi põhiomadusi, muid omadusi ja toote kasutust.

| (51) | Samamoodi ei leitud suuri erinevusi vaatlusaluse toote ja nahast pealsetega jalatsite vahel, mida toodavad ja müüvad eksportijad ja tootjad oma riigi siseturul ning müüvad tootjad Brasiilias, mida sai kasutada võrdlusriigina selleks, et määrata kindlaks normaalväärtus nende ettevõtete jaoks, millele ei võimaldatud turumajanduslikku kohtlemist. |
| --- | --- |

(51)

Samamoodi ei leitud suuri erinevusi vaatlusaluse toote ja nahast pealsetega jalatsite vahel, mida toodavad ja müüvad eksportijad ja tootjad oma riigi siseturul ning müüvad tootjad Brasiilias, mida sai kasutada võrdlusriigina selleks, et määrata kindlaks normaalväärtus nende ettevõtete jaoks, millele ei võimaldatud turumajanduslikku kohtlemist.

| (52) | Arvestades eespool nimetatut, otsustati esialgu, et vastavalt algmääruse artikli 1 lõikele 4 ja käesoleva uurimise eesmärgil on kõik kõnealustes riikides ja Brasiilias toodetavad ja müüdavad nahast ja komposiitnahast pealsetega jalatsid ning ühenduses toodetavad ja müüdavad jalatsid sarnased nendega, mida eksporditakse kõnealustest riikidest ühendusse. |
| --- | --- |

(52)

Arvestades eespool nimetatut, otsustati esialgu, et vastavalt algmääruse artikli 1 lõikele 4 ja käesoleva uurimise eesmärgil on kõik kõnealustes riikides ja Brasiilias toodetavad ja müüdavad nahast ja komposiitnahast pealsetega jalatsid ning ühenduses toodetavad ja müüdavad jalatsid sarnased nendega, mida eksporditakse kõnealustest riikidest ühendusse.

3.   VÄLJAVÕTTELINE UURING

3.1.   HRV ja Vietnami eksportivate tootjate väljavõtteline uuring

| (53) | Arvestades HRV ja Vietnami eksportivate tootjate suurt arvu nähti algatamisteates vastavalt algmääruse artikli 17 lõikele 1 ette väljavõtteline uuring dumpingu kindlaksmääramiseks. |
| --- | --- |

(53)

Arvestades HRV ja Vietnami eksportivate tootjate suurt arvu nähti algatamisteates vastavalt algmääruse artikli 17 lõikele 1 ette väljavõtteline uuring dumpingu kindlaksmääramiseks.

| (54) | Et komisjon saaks otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ja vastava vajaduse korral valimi moodustada, paluti eksportivatel tootjatel endast teatada 15 päeva jooksul alates uurimise algatamisest ning esitada põhiandmed oma ekspordi ja omamaise müügi ja vaatlusaluse toote tootmisega seotud täpse tegevuse kohta ning vaatlusaluse toote tootmise ja/või müügiga tegelevate seotud ettevõtete nimed ja tegevusalad. Samuti konsulteeriti HRV ja Vietnami ametiasutustega. |
| --- | --- |

(54)

Et komisjon saaks otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ja vastava vajaduse korral valimi moodustada, paluti eksportivatel tootjatel endast teatada 15 päeva jooksul alates uurimise algatamisest ning esitada põhiandmed oma ekspordi ja omamaise müügi ja vaatlusaluse toote tootmisega seotud täpse tegevuse kohta ning vaatlusaluse toote tootmise ja/või müügiga tegelevate seotud ettevõtete nimed ja tegevusalad. Samuti konsulteeriti HRV ja Vietnami ametiasutustega.

3.1.1.   Koostööd tegevate eksportivate tootjate eelvalik

| (55) | Endast andis teada 163 ettevõtet HRVs ja 86 ettevõtet Vietnamis, kes võimaldasid ka juurdepääsu nõutud teabele tähtaja jooksul, mis oli nimetatud algatamisteates. Ent üksnes 154 Hiina eksportivat tootjat ja 81 Vietnami eksportivat tootjat andsid teada ekspordist ühendusse uurimisperioodi jooksul. Eksportivad tootjad, kes eksportisid vaatlusalust toodet ühendusse uurimisperioodi jooksul ja avaldasid soovi väljavõttelises uuringus osaleda, arvati algselt koostööd tegevate ettevõtete hulka ja nendega arvestati valimi moodustamisel. |
| --- | --- |

(55)

Endast andis teada 163 ettevõtet HRVs ja 86 ettevõtet Vietnamis, kes võimaldasid ka juurdepääsu nõutud teabele tähtaja jooksul, mis oli nimetatud algatamisteates. Ent üksnes 154 Hiina eksportivat tootjat ja 81 Vietnami eksportivat tootjat andsid teada ekspordist ühendusse uurimisperioodi jooksul. Eksportivad tootjad, kes eksportisid vaatlusalust toodet ühendusse uurimisperioodi jooksul ja avaldasid soovi väljavõttelises uuringus osaleda, arvati algselt koostööd tegevate ettevõtete hulka ja nendega arvestati valimi moodustamisel.

| (56) | Eksportivad tootjad, kes ei andnud endast teada eespool nimetatud ajavahemiku jooksul või ei andnud ettenähtud aja jooksul nõutud teavet, käsitati uurimise puhul koostööst keeldununa. |
| --- | --- |

(56)

Eksportivad tootjad, kes ei andnud endast teada eespool nimetatud ajavahemiku jooksul või ei andnud ettenähtud aja jooksul nõutud teavet, käsitati uurimise puhul koostööst keeldununa.

3.1.2.   Valimi moodustamine

| (57) | HRV puhul peeti esialgu nelja suurema eksportiva tootja valimit algmääruse artikli 17 lõikega 1 kooskõlas olevaks. See oleks lubanud piirata uurimist ning olnud siiski mõistlikul määral esindav. Konsultatsioonide jooksul huvitatud isikutega, keda käesoleval juhul esindasid Hiina ametiasutused ja vastavad Hiina tootjate ühendused, taotlesid Hiina ametiasutused ometi, et nimekirja tuleb lisada rohkem ettevõtteid, et suurendada valimi esindavust. Selle tulemusena laiendati valimit märkimisväärselt 13 Hiina eksportiva tootja võrra ja valim esindas nüüd üle 20 % Hiina ekspordimahust ühendusse. Hiina ametiasutused andsid oma täieliku nõusoleku valimi suhtes. |
| --- | --- |

(57)

HRV puhul peeti esialgu nelja suurema eksportiva tootja valimit algmääruse artikli 17 lõikega 1 kooskõlas olevaks. See oleks lubanud piirata uurimist ning olnud siiski mõistlikul määral esindav. Konsultatsioonide jooksul huvitatud isikutega, keda käesoleval juhul esindasid Hiina ametiasutused ja vastavad Hiina tootjate ühendused, taotlesid Hiina ametiasutused ometi, et nimekirja tuleb lisada rohkem ettevõtteid, et suurendada valimi esindavust. Selle tulemusena laiendati valimit märkimisväärselt 13 Hiina eksportiva tootja võrra ja valim esindas nüüd üle 20 % Hiina ekspordimahust ühendusse. Hiina ametiasutused andsid oma täieliku nõusoleku valimi suhtes.

| (58) | Ka Vietnami puhul kaaluti algul kooskõlas algmääruse artikli 17 lõikega 1 valimi koostamist neljast suuremast eksportivast tootjast. Arvestades Hiina ametiasutuste taotlust suurendada Hiina eksportijate esindavust valimis ja selleks, et mitte saada kummagi riigi kohta esindavuse mõttes kaht väga erinevat valimit, otsustati suurendada ka Vietnami eksportijate valimit kaheksa ettevõtteni. Pärast arutelu Vietnami ametiasutustega, kes olid kontaktis Vietnami tootjate ühendustega, saavutati täielik kokkulepe määrata valimi suuruseks Vietnamis kaheksa ettevõtet. |
| --- | --- |

(58)

Ka Vietnami puhul kaaluti algul kooskõlas algmääruse artikli 17 lõikega 1 valimi koostamist neljast suuremast eksportivast tootjast. Arvestades Hiina ametiasutuste taotlust suurendada Hiina eksportijate esindavust valimis ja selleks, et mitte saada kummagi riigi kohta esindavuse mõttes kaht väga erinevat valimit, otsustati suurendada ka Vietnami eksportijate valimit kaheksa ettevõtteni. Pärast arutelu Vietnami ametiasutustega, kes olid kontaktis Vietnami tootjate ühendustega, saavutati täielik kokkulepe määrata valimi suuruseks Vietnamis kaheksa ettevõtet.

| (59) | Kooskõlas algmääruse artikli 17 lõikega 1 arvestati valimi koostamisel järgmisi kriteeriume:






  — | eksportivate tootjate suurus seoses ekspordiga ühendusse, |
| --- | --- | --- |

(59)

Kooskõlas algmääruse artikli 17 lõikega 1 arvestati valimi koostamisel järgmisi kriteeriume:

—

eksportivate tootjate suurus seoses ekspordiga ühendusse,

| — | eksportivate tootjate suurus seoses omamaise müügiga. |
| --- | --- |

—

eksportivate tootjate suurus seoses omamaise müügiga.

| (60) | Selleks et valimis oleks esindatud jalatsitööstusest võimalikult lai läbilõige, peeti eespool nimetatud teise kriteeriumi puhul oluliseks lisada valimisse mõned ettevõtted, kes müüsid tooteid oma riigis. See oli vajalik eeskätt selleks, et saada teavet vaatlusaluse toote hindade ning tootmiskulude ja asjaomaste riikide siseturul müügi kulude kohta juhul, kui mõned eksportijad valimites vastavad turumajandusliku kohtlemise kriteeriumile. Seetõttu valiti välja üksnes suuremad eksportivad tootjad, kes ühtlasi esindasid ka suuremat osa omamaisest müügist. |
| --- | --- |

(60)

Selleks et valimis oleks esindatud jalatsitööstusest võimalikult lai läbilõige, peeti eespool nimetatud teise kriteeriumi puhul oluliseks lisada valimisse mõned ettevõtted, kes müüsid tooteid oma riigis. See oli vajalik eeskätt selleks, et saada teavet vaatlusaluse toote hindade ning tootmiskulude ja asjaomaste riikide siseturul müügi kulude kohta juhul, kui mõned eksportijad valimites vastavad turumajandusliku kohtlemise kriteeriumile. Seetõttu valiti välja üksnes suuremad eksportivad tootjad, kes ühtlasi esindasid ka suuremat osa omamaisest müügist.

| (61) | Valitud ettevõtete puhul arvestati esindavaks 25 % HRV ja 22 % Vietnami koostööd tegevate eksportivate ettevõtete ekspordimahust ühendusse ning ligikaudu 42 % HRV ja 50 % Vietnami omamaisest müügist, nagu andsid teada koostööd tegevad ettevõtted. STAF-toodete väljajätmine ei mõjutanud oluliselt valimi esindavust. |
| --- | --- |

(61)

Valitud ettevõtete puhul arvestati esindavaks 25 % HRV ja 22 % Vietnami koostööd tegevate eksportivate ettevõtete ekspordimahust ühendusse ning ligikaudu 42 % HRV ja 50 % Vietnami omamaisest müügist, nagu andsid teada koostööd tegevad ettevõtted. STAF-toodete väljajätmine ei mõjutanud oluliselt valimi esindavust.

| (62) | Koostööd tegevaid eksportivaid tootjaid, kes ei jäänud lõpuks valimisse, teavitati Hiina ja Vietnami ametiasutuste kaudu, et iga dumpinguvastane tollimaks nende ekspordi suhtes arvestatakse vastavalt algmääruse artikli 9 lõike 6 sätetele. |
| --- | --- |

(62)

Koostööd tegevaid eksportivaid tootjaid, kes ei jäänud lõpuks valimisse, teavitati Hiina ja Vietnami ametiasutuste kaudu, et iga dumpinguvastane tollimaks nende ekspordi suhtes arvestatakse vastavalt algmääruse artikli 9 lõike 6 sätetele.

| (63) | Küsimustikud saadeti väljavalitud ettevõtetele ja kõigilt neilt, välja arvatud ühelt HRV ettevõttelt, saadi vastused ettenähtud tähtaja jooksul. |
| --- | --- |

(63)

Küsimustikud saadeti väljavalitud ettevõtetele ja kõigilt neilt, välja arvatud ühelt HRV ettevõttelt, saadi vastused ettenähtud tähtaja jooksul.

3.1.3.   Individuaalne uurimine

| (64) | Neli eksportivat tootjat HRVs ja neli eksportivat tootjat Vietnamis, keda ei võetud valimisse, nõudsid individuaalset dumpingumarginaali ning olid andnud olulist teavet etteantud tähtaja jooksul, arvestades algmääruse artikli 9 lõiget 6 ja artikli 17 lõiget 3. Ent arvestades valimi enneolematut suurust, mis puudutas 20 ettevõtet ja mitmeid teisi seotuid pooli, järeldas komisjon vastavalt algmääruse artikli 17 lõikele 3, et eksportivate tootjate individuaalset kontrolli ei saa teha HRV ega Vietnami puhul, sest see oleks põhjendamatult koormav ning võib takistada kontrollimise lõpuleviimist mõistliku tähtaja jooksul. |
| --- | --- |

(64)

Neli eksportivat tootjat HRVs ja neli eksportivat tootjat Vietnamis, keda ei võetud valimisse, nõudsid individuaalset dumpingumarginaali ning olid andnud olulist teavet etteantud tähtaja jooksul, arvestades algmääruse artikli 9 lõiget 6 ja artikli 17 lõiget 3. Ent arvestades valimi enneolematut suurust, mis puudutas 20 ettevõtet ja mitmeid teisi seotuid pooli, järeldas komisjon vastavalt algmääruse artikli 17 lõikele 3, et eksportivate tootjate individuaalset kontrolli ei saa teha HRV ega Vietnami puhul, sest see oleks põhjendamatult koormav ning võib takistada kontrollimise lõpuleviimist mõistliku tähtaja jooksul.

3.2.   Ühenduse tootjate väljavõtteline uuring

| (65) | Komisjon koostas ühenduse tootjatest valimi eelkõige asjaomaste ühenduse tootjate tootmismahu alusel. See põhines teabel, mida tootjad ja nende riiklikud ühendused olid ise andnud. Saamaks jalatsitööstusest tasakaalustatud pilti, arvestati ka tootjate geograafilist asukohta. Seega valim, mis kajastab eelkõige tootmisettevõtete tähtsust ja suurust, kajastab ka tööstuse geograafilist levikut ühenduses. Valimi kümme tootjat esindavad 10 % kaebuse esitanud ühenduse tootjate toodangust. |
| --- | --- |

(65)

Komisjon koostas ühenduse tootjatest valimi eelkõige asjaomaste ühenduse tootjate tootmismahu alusel. See põhines teabel, mida tootjad ja nende riiklikud ühendused olid ise andnud. Saamaks jalatsitööstusest tasakaalustatud pilti, arvestati ka tootjate geograafilist asukohta. Seega valim, mis kajastab eelkõige tootmisettevõtete tähtsust ja suurust, kajastab ka tööstuse geograafilist levikut ühenduses. Valimi kümme tootjat esindavad 10 % kaebuse esitanud ühenduse tootjate toodangust.

4.   DUMPING

4.1.   Turumajanduslik kohtlemine

| (66) | Kooskõlas algmääruse artikli 2 lõike 7 punktiga b määratakse dumpinguvastastes uurimistes, mis käsitlevad importi HRVst ja Vietnamist, normaalväärtus vastavalt nimetatud artikli lõigetele 1 kuni 6 nende eksportivate tootjate osas, kes vastasid kriteeriumile, mis on sätestatud algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c, st juhul kui sellised eksportivad tootjad on näidanud, et samasuguste toodete valmistamisel ja müügil valitsevad turumajanduslikud tingimused. Lühidalt ja ülevaatlikult on kõnealused kriteeriumid järgmised:






  1. | majandustegevust ja kulusid käsitlevad otsused tehakse lähtuvalt turutingimustest ja ilma riigi märkimisväärse sekkumiseta; |
| --- | --- | --- |

(66)

Kooskõlas algmääruse artikli 2 lõike 7 punktiga b määratakse dumpinguvastastes uurimistes, mis käsitlevad importi HRVst ja Vietnamist, normaalväärtus vastavalt nimetatud artikli lõigetele 1 kuni 6 nende eksportivate tootjate osas, kes vastasid kriteeriumile, mis on sätestatud algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c, st juhul kui sellised eksportivad tootjad on näidanud, et samasuguste toodete valmistamisel ja müügil valitsevad turumajanduslikud tingimused. Lühidalt ja ülevaatlikult on kõnealused kriteeriumid järgmised:

1.

majandustegevust ja kulusid käsitlevad otsused tehakse lähtuvalt turutingimustest ja ilma riigi märkimisväärse sekkumiseta;

| 2. | raamatupidamisdokumentide auditeerimine toimub sõltumatult ja kooskõlas rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega ning raamatupidamisdokumente kasutatakse kõigil eesmärkidel; |
| --- | --- |

2.

raamatupidamisdokumentide auditeerimine toimub sõltumatult ja kooskõlas rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega ning raamatupidamisdokumente kasutatakse kõigil eesmärkidel;

| 3. | puuduvad märkimisväärsed varasemale mitteturumajanduslikule süsteemile iseloomulikud moonutused; |
| --- | --- |

3.

puuduvad märkimisväärsed varasemale mitteturumajanduslikule süsteemile iseloomulikud moonutused;

| 4. | pankroti- ja asjaõigusega on tagatud õiguskindlus ja stabiilsus; |
| --- | --- |

4.

pankroti- ja asjaõigusega on tagatud õiguskindlus ja stabiilsus;

| 5. | vääringute konverteerimine toimub turukursi alusel. |
| --- | --- |

5.

vääringute konverteerimine toimub turukursi alusel.

| (67) | Kõik valimisse valitud Hiina ja Vietnami tootjad vastasid nõutud turumajandusliku kohtlemise nõuetele kooskõlas algmääruse artikli 2 lõike 7 punktiga b ja olid vastanud eksportivate tootjate turumajandusliku kohtlemise taotlusele ettenähtud tähtaja jooksul. Üks Hiina tootja ei esitanud küsimustiku vastust pärast seda, kui tema taotlus turumajandusliku kohtlemise kohta vaadati läbi. Sellises olukorras on vaja kehtestada nendele tootjatele dumpingumarginaal olemasoleva teabe alusel. Järelikult on nende taotlus turumajandusliku kohtlemise kohta alusetu ja üksnes 12 taotlust ülejäänud Hiina eksportivate tootjate valimist kuuluvad komisjoni poolt edaspidisele analüüsimisele. |
| --- | --- |

(67)

Kõik valimisse valitud Hiina ja Vietnami tootjad vastasid nõutud turumajandusliku kohtlemise nõuetele kooskõlas algmääruse artikli 2 lõike 7 punktiga b ja olid vastanud eksportivate tootjate turumajandusliku kohtlemise taotlusele ettenähtud tähtaja jooksul. Üks Hiina tootja ei esitanud küsimustiku vastust pärast seda, kui tema taotlus turumajandusliku kohtlemise kohta vaadati läbi. Sellises olukorras on vaja kehtestada nendele tootjatele dumpingumarginaal olemasoleva teabe alusel. Järelikult on nende taotlus turumajandusliku kohtlemise kohta alusetu ja üksnes 12 taotlust ülejäänud Hiina eksportivate tootjate valimist kuuluvad komisjoni poolt edaspidisele analüüsimisele.

| (68) | Nendele valimisse kuuluvate ettevõtete puhul otsis komisjon kõiki andmeid, mida ta pidas vajalikuks, ja kontrollis kõnealuste ettevõtete ruumides kõiki andmeid, mis olid esitatud turumajandusliku kohtlemise taotluses. |
| --- | --- |

(68)

Nendele valimisse kuuluvate ettevõtete puhul otsis komisjon kõiki andmeid, mida ta pidas vajalikuks, ja kontrollis kõnealuste ettevõtete ruumides kõiki andmeid, mis olid esitatud turumajandusliku kohtlemise taotluses.

4.1.1.   Turumajandusliku kohtlemise määramine HRV eksportivate tootjate suhtes

| (69) | Järgmises tabelis on esitatud kokkuvõte iga ettevõtte määramise kohta viie kriteeriumi alusel, mis on esitatud algmääruse artikli 2 lõikes 7 punktis c.











  ÄRIÜHING | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | Järeldus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Majandustegevust käsitlevad otsused | Raamatupidamisarvestus | Varad ja ülekanded | Õiguslik keskkond | Valuutavahetus |
| 1. ettevõte | ei | ei | ei | jah | jah | turumajanduslikku kohtlemist ei kohaldata |
| 2. ettevõte | ei | jah | ei | jah | jah | turumajanduslikku kohtlemist ei kohaldata |
| 3. ettevõte | ei | jah | jah | jah | jah | turumajanduslikku kohtlemist ei kohaldata |
| 4. ettevõte | ei | ei | ei | ei | ei | turumajanduslikku kohtlemist ei kohaldata |
| 5. ettevõte | ei | jah | jah | jah | jah | turumajanduslikku kohtlemist ei kohaldata |
| 6. ettevõte | ei | ei | ei | ei | ei | turumajanduslikku kohtlemist ei kohaldata |
| 7. ettevõte | ei | ei | ei | ei | ei | turumajanduslikku kohtlemist ei kohaldata |
| 8. ettevõte | ei | ei | ei | jah | jah | turumajanduslikku kohtlemist ei kohaldata |
| 9. ettevõte | ei | ei | ei | jah | jah | turumajanduslikku kohtlemist ei kohaldata |
| 10. ettevõte | ei | ei | ei | jah | jah | turumajanduslikku kohtlemist ei kohaldata |
| 11. ettevõte | ei | jah | jah | jah | jah | turumajanduslikku kohtlemist ei kohaldata |
| 12. ettevõte | ei | ei | ei | ei | ei | turumajanduslikku kohtlemist ei kohaldata |
| Allikas: koostööd tegevate Hiina eksportijate kontrollitud vastused küsimustikule. |

(69)

Järgmises tabelis on esitatud kokkuvõte iga ettevõtte määramise kohta viie kriteeriumi alusel, mis on esitatud algmääruse artikli 2 lõikes 7 punktis c.

ÄRIÜHING

1

2

3

4

5

Järeldus

Majandustegevust käsitlevad otsused

Raamatupidamisarvestus

Varad ja ülekanded

Õiguslik keskkond

Valuutavahetus

1. ettevõte

ei

ei

ei

jah

jah

turumajanduslikku kohtlemist ei kohaldata

2. ettevõte

ei

jah

ei

jah

jah

turumajanduslikku kohtlemist ei kohaldata

3. ettevõte

ei

jah

jah

jah

jah

turumajanduslikku kohtlemist ei kohaldata

4. ettevõte

ei

ei

ei

ei

ei

turumajanduslikku kohtlemist ei kohaldata

5. ettevõte

ei

jah

jah

jah

jah

turumajanduslikku kohtlemist ei kohaldata

6. ettevõte

ei

ei

ei

ei

ei

turumajanduslikku kohtlemist ei kohaldata

7. ettevõte

ei

ei

ei

ei

ei

turumajanduslikku kohtlemist ei kohaldata

8. ettevõte

ei

ei

ei

jah

jah

turumajanduslikku kohtlemist ei kohaldata

9. ettevõte

ei

ei

ei

jah

jah

turumajanduslikku kohtlemist ei kohaldata

10. ettevõte

ei

ei

ei

jah

jah

turumajanduslikku kohtlemist ei kohaldata

11. ettevõte

ei

jah

jah

jah

jah

turumajanduslikku kohtlemist ei kohaldata

12. ettevõte

ei

ei

ei

ei

ei

turumajanduslikku kohtlemist ei kohaldata

Allikas: koostööd tegevate Hiina eksportijate kontrollitud vastused küsimustikule.

| (70) | Asjaomastele ettevõtetele anti võimalus kommenteerida eespool esitatud järeldusi. Ükski kaheteistkümnest ettevõttest ei nõustunud tehtud otsusega ja kõik kaksteist ettevõtet nõudsid, et neile võimaldataks turumajanduslikku kohtlemist. |
| --- | --- |

(70)

Asjaomastele ettevõtetele anti võimalus kommenteerida eespool esitatud järeldusi. Ükski kaheteistkümnest ettevõttest ei nõustunud tehtud otsusega ja kõik kaksteist ettevõtet nõudsid, et neile võimaldataks turumajanduslikku kohtlemist.

| (71) | Esiteks tuleb märkida, et neli ettevõtet Hiina eksportivate tootjate valimist ei vastanud ühelegi viiest kriteeriumist, mis on nõutavad turumajandusliku kohtlemise jaoks. See oli tingitud asjaolust, et teave, mida nad esitasid, oli ebapiisav ja seetõttu ei saanud teha mingeid järeldusi selle kohta, kas nad vastavad asjaomastele kriteeriumidele. Järelikult peeti neid kriteeriumeid mittetäidetuks. |
| --- | --- |

(71)

Esiteks tuleb märkida, et neli ettevõtet Hiina eksportivate tootjate valimist ei vastanud ühelegi viiest kriteeriumist, mis on nõutavad turumajandusliku kohtlemise jaoks. See oli tingitud asjaolust, et teave, mida nad esitasid, oli ebapiisav ja seetõttu ei saanud teha mingeid järeldusi selle kohta, kas nad vastavad asjaomastele kriteeriumidele. Järelikult peeti neid kriteeriumeid mittetäidetuks.

| (72) | Teiseks tuletatakse meelde, et komisjoni järjekindel tava on uurida, kas seotud ettevõtted tervikuna täidavad turumajandusliku kohtlemise tingimusi. Seetõttu juhtudel, kui subsideeritav või mõni teine taotlejaga seotud ettevõte on Vietnamis vaatlusaluse toote tootja ja/või müüja, tehakse ettevõttele ettepanek täita turumajandusliku kohtlemise taotlus. Seega kõigi nelja valimisse kuuluva eksportiva tootja läbikukkumine, keda on nimetatud eespool põhjenduses 71, viis tulemuseni, et ei saanud kinnitada, et need rühmad tervikuna vastaksid turumajandusliku kohtlemise tingimustele. |
| --- | --- |

(72)

Teiseks tuletatakse meelde, et komisjoni järjekindel tava on uurida, kas seotud ettevõtted tervikuna täidavad turumajandusliku kohtlemise tingimusi. Seetõttu juhtudel, kui subsideeritav või mõni teine taotlejaga seotud ettevõte on Vietnamis vaatlusaluse toote tootja ja/või müüja, tehakse ettevõttele ettepanek täita turumajandusliku kohtlemise taotlus. Seega kõigi nelja valimisse kuuluva eksportiva tootja läbikukkumine, keda on nimetatud eespool põhjenduses 71, viis tulemuseni, et ei saanud kinnitada, et need rühmad tervikuna vastaksid turumajandusliku kohtlemise tingimustele.

| (73) | Esimese kriteeriumi puhul (“Majandustegevust ja kulusid käsitlevad otsused on tehtud lähtuvalt turutingimustest ja ilma riigi märkimisväärse sekkumiseta ning kulutused kajastavad turuväärtust”), järeldati, et ükski kaheteistkümnest Hiina valimi eksportivast tootjast ei vastanud sellele kriteeriumile. Eelkõige olid põhjused, miks ei suudetud täita esimest kriteeriumi, põhikirjades ja/või tegevuslitsentsides sätestatud müügipiirangutes või nagu ühe juhtumi puhul, valimisse võetud ettevõtete de facto müügipiirangutes, mille on põhjustanud riigi sekkumine. Valimisse kuuluvad ettevõtted väitsid sellest teadasaamisel, et need piirangud on ebaolulised, sest on väidetavalt aegunud ning on üksnes mittesiduvad ettevõtte sise-eeskirjad. Ent sellistes dokumentides on muuhulgas sätestatud, kuidas ettevõte müüb oma kaupu. Hiina ametiasutused lubavad tegutseda ettevõttel üksnes oma põhikirja ja tegevuslitsentside alusel, mis asjaomase ettevõtte jaoks on konkreetne õiguslik raamistik. |
| --- | --- |

(73)

Esimese kriteeriumi puhul (“Majandustegevust ja kulusid käsitlevad otsused on tehtud lähtuvalt turutingimustest ja ilma riigi märkimisväärse sekkumiseta ning kulutused kajastavad turuväärtust”), järeldati, et ükski kaheteistkümnest Hiina valimi eksportivast tootjast ei vastanud sellele kriteeriumile. Eelkõige olid põhjused, miks ei suudetud täita esimest kriteeriumi, põhikirjades ja/või tegevuslitsentsides sätestatud müügipiirangutes või nagu ühe juhtumi puhul, valimisse võetud ettevõtete de facto müügipiirangutes, mille on põhjustanud riigi sekkumine. Valimisse kuuluvad ettevõtted väitsid sellest teadasaamisel, et need piirangud on ebaolulised, sest on väidetavalt aegunud ning on üksnes mittesiduvad ettevõtte sise-eeskirjad. Ent sellistes dokumentides on muuhulgas sätestatud, kuidas ettevõte müüb oma kaupu. Hiina ametiasutused lubavad tegutseda ettevõttel üksnes oma põhikirja ja tegevuslitsentside alusel, mis asjaomase ettevõtte jaoks on konkreetne õiguslik raamistik.

| (74) | Teise kriteeriumi puhul (“Ettevõtetel on selge raamatupidamisaruandlus, mida on sõltumatult auditeeritud vastavalt rahvusvahelistele raamatupidamisstandarditele ja mida kasutatakse laialdastel eesmärkidel”) ei õnnestunud seitsmel ettevõttel näidata, et nad täidavad tingimusi, mis on esitatud algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c. Tegelikult olid nendel juhtumitel raamatupidamises olulised puudused. Näiteks ühe eksportija puhul ei näidanud auditeeritud bilanss ühelgi korral varade ja kohustuste tõest ja erapooletut väärtust, sest neid ei registreeritud toimumise ajal (ostu ajal), vaid makse sooritamise ajal. Audiitorid ei olnud kommenteerinud sellist põhimõttelist rahvusvaheliste raamatupidamisstandardite, nimelt tekkepõhisuse põhimõtte rikkumist. Järelikult ei olnud raamatupidamisaruandeid auditeeritud kooskõlas rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega. Teisel juhul olid raamatupidamisaruanded ebaselged, sest olulised maksedokumendid olid ebatäielikud. Audiitorid ei maininud ka seda. Pärast tähelepanu juhtimist nendele puudustele ei saadud veenvat selgitust. Lisaks ei pidanud kaks valimisse kuuluvat eksportivat tootjat kinni oma audiitorite soovitustest viitlaekumiste, maarentide, halbade laenude, põhivara ja väärtpaberite arvestamise kohta auditile järgnenud majandusaastal, selleks et saada heakskiidetud raamatupidamisandmed. |
| --- | --- |

(74)

Teise kriteeriumi puhul (“Ettevõtetel on selge raamatupidamisaruandlus, mida on sõltumatult auditeeritud vastavalt rahvusvahelistele raamatupidamisstandarditele ja mida kasutatakse laialdastel eesmärkidel”) ei õnnestunud seitsmel ettevõttel näidata, et nad täidavad tingimusi, mis on esitatud algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c. Tegelikult olid nendel juhtumitel raamatupidamises olulised puudused. Näiteks ühe eksportija puhul ei näidanud auditeeritud bilanss ühelgi korral varade ja kohustuste tõest ja erapooletut väärtust, sest neid ei registreeritud toimumise ajal (ostu ajal), vaid makse sooritamise ajal. Audiitorid ei olnud kommenteerinud sellist põhimõttelist rahvusvaheliste raamatupidamisstandardite, nimelt tekkepõhisuse põhimõtte rikkumist. Järelikult ei olnud raamatupidamisaruandeid auditeeritud kooskõlas rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega. Teisel juhul olid raamatupidamisaruanded ebaselged, sest olulised maksedokumendid olid ebatäielikud. Audiitorid ei maininud ka seda. Pärast tähelepanu juhtimist nendele puudustele ei saadud veenvat selgitust. Lisaks ei pidanud kaks valimisse kuuluvat eksportivat tootjat kinni oma audiitorite soovitustest viitlaekumiste, maarentide, halbade laenude, põhivara ja väärtpaberite arvestamise kohta auditile järgnenud majandusaastal, selleks et saada heakskiidetud raamatupidamisandmed.

| (75) | Üheksa ettevõtet ei suutnud näidata, et nad täidavad kolmandat kriteeriumi (“Tootmiskulusid ja rahanduslikku olukorda ei mõjuta moonutused, mis on tingitud mitteturumajanduslikust süsteemist”). Kõnealustel juhtumitel leiti nimelt, et maakasutuse või seadmete kasutamise õigused ei vastanud nende eksportijate puhul turumajanduslikele tingimustele, s.o asjaolu, mis varasema mitteturumajandusliku süsteemi tõttu tõepoolest põhjustas kulude ja rahandusliku olukorra moonutusi. Pärast avalikuks tulemist vaidlustasid mõned Hiina valimi eksportivad tootjad need tulemused. Siiski ei põhjendanud nad piisavalt oma väiteid, et on saanud need varad turumajanduslikke tingimusi järgides. |
| --- | --- |

(75)

Üheksa ettevõtet ei suutnud näidata, et nad täidavad kolmandat kriteeriumi (“Tootmiskulusid ja rahanduslikku olukorda ei mõjuta moonutused, mis on tingitud mitteturumajanduslikust süsteemist”). Kõnealustel juhtumitel leiti nimelt, et maakasutuse või seadmete kasutamise õigused ei vastanud nende eksportijate puhul turumajanduslikele tingimustele, s.o asjaolu, mis varasema mitteturumajandusliku süsteemi tõttu tõepoolest põhjustas kulude ja rahandusliku olukorra moonutusi. Pärast avalikuks tulemist vaidlustasid mõned Hiina valimi eksportivad tootjad need tulemused. Siiski ei põhjendanud nad piisavalt oma väiteid, et on saanud need varad turumajanduslikke tingimusi järgides.

| (76) | Neljanda kriteeriumi puhul (“Nende ettevõtete suhtes kohaldatakse pankroti- ja asjaõigust, mis tagab õiguskindluse ja ettevõtete stabiilse tegutsemise”) ei suutnud neli tootjat esitada piisavat teavet ja järeldati, et sellise teabe puudumisel ei ole nad näidanud, et vastavad sellele kriteeriumile. |
| --- | --- |

(76)

Neljanda kriteeriumi puhul (“Nende ettevõtete suhtes kohaldatakse pankroti- ja asjaõigust, mis tagab õiguskindluse ja ettevõtete stabiilse tegutsemise”) ei suutnud neli tootjat esitada piisavat teavet ja järeldati, et sellise teabe puudumisel ei ole nad näidanud, et vastavad sellele kriteeriumile.

| (77) | Need neli ettevõtet, kes ei suutnud pakkuda piisavat teavet, ei suutnud lõpuks ka näidata, et vastavad viiendale kriteeriumile (“Vääringute konverteerimine toimub turukursi alusel”). |
| --- | --- |

(77)

Need neli ettevõtet, kes ei suutnud pakkuda piisavat teavet, ei suutnud lõpuks ka näidata, et vastavad viiendale kriteeriumile (“Vääringute konverteerimine toimub turukursi alusel”).

4.1.2.   Turumajandusliku kohtlemise määramine Vietnami eksportivate tootjate suhtes

| (78) | Järgmises tabelis on esitatud kokkuvõte iga ettevõtte määramise kohta viie kriteeriumi alusel, mis on esitatud algmääruse artikli 2 lõikes 7 punktis c.











  ÄRIÜHING | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | Järeldus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Majandustegevust käsitlevad otsused | Raamatupidamisarvestus | Varad ja ülekanded | Õiguslik keskkond | Valuutavahetus |
| 1. ettevõte | ei | ei | ei | jah | jah | turumajanduslikku kohtlemist ei kohaldata |
| 2. ettevõte | ei | ei | ei | jah | jah | turumajanduslikku kohtlemist ei kohaldata |
| 3. ettevõte | ei | ei | ei | jah | jah | turumajanduslikku kohtlemist ei kohaldata |
| 4. ettevõte | ei | ei | ei | jah | jah | turumajanduslikku kohtlemist ei kohaldata |
| 5. ettevõte | ei | jah | ei | jah | jah | turumajanduslikku kohtlemist ei kohaldata |
| 6. ettevõte | ei | ei | ei | jah | jah | turumajanduslikku kohtlemist ei kohaldata |
| 7. ettevõte | jah | ei | ei | jah | jah | turumajanduslikku kohtlemist ei kohaldata |
| 8. ettevõte | jah | ei | ei | jah | jah | turumajanduslikku kohtlemist ei kohaldata |
| Allikas: Vietnami koostööd tegevate eksportijate kontrollitud küsimustike vastused. |

(78)

Järgmises tabelis on esitatud kokkuvõte iga ettevõtte määramise kohta viie kriteeriumi alusel, mis on esitatud algmääruse artikli 2 lõikes 7 punktis c.

ÄRIÜHING

1

2

3

4

5

Järeldus

Majandustegevust käsitlevad otsused

Raamatupidamisarvestus

Varad ja ülekanded

Õiguslik keskkond

Valuutavahetus

1. ettevõte

ei

ei

ei

jah

jah

turumajanduslikku kohtlemist ei kohaldata

2. ettevõte

ei

ei

ei

jah

jah

turumajanduslikku kohtlemist ei kohaldata

3. ettevõte

ei

ei

ei

jah

jah

turumajanduslikku kohtlemist ei kohaldata

4. ettevõte

ei

ei

ei

jah

jah

turumajanduslikku kohtlemist ei kohaldata

5. ettevõte

ei

jah

ei

jah

jah

turumajanduslikku kohtlemist ei kohaldata

6. ettevõte

ei

ei

ei

jah

jah

turumajanduslikku kohtlemist ei kohaldata

7. ettevõte

jah

ei

ei

jah

jah

turumajanduslikku kohtlemist ei kohaldata

8. ettevõte

jah

ei

ei

jah

jah

turumajanduslikku kohtlemist ei kohaldata

Allikas: Vietnami koostööd tegevate eksportijate kontrollitud küsimustike vastused.

| (79) | Asjaomastele ettevõtetele anti võimalus kommenteerida eespool esitatud järeldusi. Kõik kaheksa ettevõtet vaidlustasid tehtud otsused ja väitsid, et neile tuleks võimaldada turumajandusliku kohtlemist. |
| --- | --- |

(79)

Asjaomastele ettevõtetele anti võimalus kommenteerida eespool esitatud järeldusi. Kõik kaheksa ettevõtet vaidlustasid tehtud otsused ja väitsid, et neile tuleks võimaldada turumajandusliku kohtlemist.

| (80) | Esimese kriteeriumi puhul ei suutnud kuus ettevõtet näidata, et nende majandustegevust käsitlevad otsused on tehtud vastavalt turusignaalidele ja olulise riigipoolse sekkumiseta. |
| --- | --- |

(80)

Esimese kriteeriumi puhul ei suutnud kuus ettevõtet näidata, et nende majandustegevust käsitlevad otsused on tehtud vastavalt turusignaalidele ja olulise riigipoolse sekkumiseta.

| (81) | Neli nendest tegutseb kohustusega eksportida kas kogu või oluline osa oma toodangust. Kõnealused ettevõtted väitsid, et neil on lubatud müüa omamaistel turgudel. Ometi ei selgunud nende antud teabest ühtegi olulist vastuargumenti. Ettevõtted ei vaielnud eriti vastu, et neil on õigus taotleda investeerimislitsentsi muutmist, kui nad soovivad müüa omamaisel turul, ja/või et koguselised müügipiirangud on kehtestatud maksustamise eesmärgil. Selles suhtes ei saa komisjoni talitused sedastada muud, kui et ettevõtetel on ilmselt vabadus kõrvaldada see piirang oma investeerimislitsentsilt, kuid nad ei taotlenud muudatusi uurimisperioodi ajal ega hiljem. Nende ettevõtete suhtes kohaldatakse ikkagi müügikoefitsienti ja seetõttu ei olnud nad võimelised tegema majandustegevust käsitlevaid otsuseid vastavalt turusignaalidele. Seepärast lükati nimetatud väited tagasi. |
| --- | --- |

(81)

Neli nendest tegutseb kohustusega eksportida kas kogu või oluline osa oma toodangust. Kõnealused ettevõtted väitsid, et neil on lubatud müüa omamaistel turgudel. Ometi ei selgunud nende antud teabest ühtegi olulist vastuargumenti. Ettevõtted ei vaielnud eriti vastu, et neil on õigus taotleda investeerimislitsentsi muutmist, kui nad soovivad müüa omamaisel turul, ja/või et koguselised müügipiirangud on kehtestatud maksustamise eesmärgil. Selles suhtes ei saa komisjoni talitused sedastada muud, kui et ettevõtetel on ilmselt vabadus kõrvaldada see piirang oma investeerimislitsentsilt, kuid nad ei taotlenud muudatusi uurimisperioodi ajal ega hiljem. Nende ettevõtete suhtes kohaldatakse ikkagi müügikoefitsienti ja seetõttu ei olnud nad võimelised tegema majandustegevust käsitlevaid otsuseid vastavalt turusignaalidele. Seepärast lükati nimetatud väited tagasi.

| (82) | Ilmnes, et kaks ülejäänud ettevõtet olid mõlemad täielikult riiklikus omandis koos otseste viidetega riigipoolsele juhtimisele. Mõlemad ettevõtted vaidlustasid tõsiasja, et tegu oli olulise riigipoolse sekkumisega, ent ei pakkunud täiendavaid argumente, mis oleks toetanud nende väidet. Seetõttu lükati nende väited tagasi. |
| --- | --- |

(82)

Ilmnes, et kaks ülejäänud ettevõtet olid mõlemad täielikult riiklikus omandis koos otseste viidetega riigipoolsele juhtimisele. Mõlemad ettevõtted vaidlustasid tõsiasja, et tegu oli olulise riigipoolse sekkumisega, ent ei pakkunud täiendavaid argumente, mis oleks toetanud nende väidet. Seetõttu lükati nende väited tagasi.

| (83) | Seitse ettevõtet ei suutnud täita teist kriteeriumi ega algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti c tingimusi. |
| --- | --- |

(83)

Seitse ettevõtet ei suutnud täita teist kriteeriumi ega algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti c tingimusi.

| (84) | Kolmel ettevõttel puudusid auditeeritud raamatupidamine ja avaldatud raamatupidamisaruanded. Kolme ülejäänud ettevõtte puhul ei saanud tagada, et raamatupidamisaruanded on kooskõlas rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega (IAS) ja neid rakendatakse laialdastel eesmärkidel, sest audiitorid olid konkreetselt maininud avaldatud raamatupidamisaruannetes, et raamatupidamisaruannete eesmärk ei ole peegeldada ettevõtte käesolevat rahanduslikku olukorda kooskõlas raamatupidamisepõhimõtetega ja tavadega, mis on üldiselt aktsepteeritud väljaspool Vietnami jurisdiktsiooni asuvates riikides. Seda peeti vastuolus olevaks IASi normidega, mis sätestavad “Raamatupidamisaruannete ettevalmistamise ja esitamise raamistikus”, et “raamatupidamisaruannete eesmärk on pakkuda teavet üksuse rahandusliku olukorra, tegevuse ja rahandusliku olukorra muutuste kohta, mida kasutab lai ringkond majanduslike otsuste langetamisel”. Lisaks sätestab IAS1, et iga üksus, mille raamatupidamisaruanded on kooskõlas IASiga, teeb selle kohta oma märgetes selge ja reservatsioonideta kinnituse, mis ilmselt ei ole nõnda nende ettevõtete puhul. |
| --- | --- |

(84)

Kolmel ettevõttel puudusid auditeeritud raamatupidamine ja avaldatud raamatupidamisaruanded. Kolme ülejäänud ettevõtte puhul ei saanud tagada, et raamatupidamisaruanded on kooskõlas rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega (IAS) ja neid rakendatakse laialdastel eesmärkidel, sest audiitorid olid konkreetselt maininud avaldatud raamatupidamisaruannetes, et raamatupidamisaruannete eesmärk ei ole peegeldada ettevõtte käesolevat rahanduslikku olukorda kooskõlas raamatupidamisepõhimõtetega ja tavadega, mis on üldiselt aktsepteeritud väljaspool Vietnami jurisdiktsiooni asuvates riikides. Seda peeti vastuolus olevaks IASi normidega, mis sätestavad “Raamatupidamisaruannete ettevalmistamise ja esitamise raamistikus”, et “raamatupidamisaruannete eesmärk on pakkuda teavet üksuse rahandusliku olukorra, tegevuse ja rahandusliku olukorra muutuste kohta, mida kasutab lai ringkond majanduslike otsuste langetamisel”. Lisaks sätestab IAS1, et iga üksus, mille raamatupidamisaruanded on kooskõlas IASiga, teeb selle kohta oma märgetes selge ja reservatsioonideta kinnituse, mis ilmselt ei ole nõnda nende ettevõtete puhul.

| (85) | Kahe ettevõtte puhul tõstatasid audiitorid oma aruannetes olulisi probleeme ja ühe puhul näitas auditeerimine, et nende raamatupidamine on väga ebausaldatav. |
| --- | --- |

(85)

Kahe ettevõtte puhul tõstatasid audiitorid oma aruannetes olulisi probleeme ja ühe puhul näitas auditeerimine, et nende raamatupidamine on väga ebausaldatav.

| (86) | Kaheksa eksportivat tootjat vaidlustasid järeldused. Siiski, arvestades et: i) kolme ettevõtte puhul auditeeritud raamatupidamine puudus, ii) kahe teise puhul olid audiitoritel olulised probleemid ja iii) kahe viimase puhul andsid teavet audiitorid, andis see selge hoiatuse nende raamatupidamisandmete kasutajatele, et need andmed ei vasta üldiselt tunnustatud raamatupidamispõhimõtetele, ja teave, mida edastasid need seitse ettevõtet, ei sisaldanud mitte mingeid uusi asjaolusid, mis oleksid võimaldanud komisjoni talitustel vaadata läbi järeldused, ning seetõttu lükati väited tagasi. |
| --- | --- |

(86)

Kaheksa eksportivat tootjat vaidlustasid järeldused. Siiski, arvestades et: i) kolme ettevõtte puhul auditeeritud raamatupidamine puudus, ii) kahe teise puhul olid audiitoritel olulised probleemid ja iii) kahe viimase puhul andsid teavet audiitorid, andis see selge hoiatuse nende raamatupidamisandmete kasutajatele, et need andmed ei vasta üldiselt tunnustatud raamatupidamispõhimõtetele, ja teave, mida edastasid need seitse ettevõtet, ei sisaldanud mitte mingeid uusi asjaolusid, mis oleksid võimaldanud komisjoni talitustel vaadata läbi järeldused, ning seetõttu lükati väited tagasi.

| (87) | Kolmanda kriteeriumi puhul ei suutnud ükski ettevõte näidata, et puuduvad moonutused, mis on tingitud mitteturumajanduslikust süsteemist, arvestades olukorda maakasutuse õigustega, mis ei vasta turumajanduslikele tingimustele, vaid on endiselt tsentraalselt määratud ametiasutuste poolt, eelkõige seoses hinna kujunemise ja muutumisega. Lisaks leiti neist kolme ettevõtte puhul, et moonutused olid tingitud samuti endisest mitteturumajanduslikust süsteemist ja eelkõige puudutas see varade hindamist. Ettevõtted vaidlustasid järeldused, aga neil siiski ei õnnestunud oma väidete tõestamiseks uusi tõendeid esitada ja seetõttu lükati need tagasi. |
| --- | --- |

(87)

Kolmanda kriteeriumi puhul ei suutnud ükski ettevõte näidata, et puuduvad moonutused, mis on tingitud mitteturumajanduslikust süsteemist, arvestades olukorda maakasutuse õigustega, mis ei vasta turumajanduslikele tingimustele, vaid on endiselt tsentraalselt määratud ametiasutuste poolt, eelkõige seoses hinna kujunemise ja muutumisega. Lisaks leiti neist kolme ettevõtte puhul, et moonutused olid tingitud samuti endisest mitteturumajanduslikust süsteemist ja eelkõige puudutas see varade hindamist. Ettevõtted vaidlustasid järeldused, aga neil siiski ei õnnestunud oma väidete tõestamiseks uusi tõendeid esitada ja seetõttu lükati need tagasi.

| (88) | Neljanda ja viienda kriteeriumi täitsid kõik kaheksa ettevõtet. |
| --- | --- |

(88)

Neljanda ja viienda kriteeriumi täitsid kõik kaheksa ettevõtet.

| (89) | Ühtlasi tuletatakse meelde, et komisjoni järjekindel tava on uurida, kas seotud ettevõtted tervikuna täidavad turumajandusliku kohtlemise tingimusi ja seetõttu juhtudel, kui subsideeritav või mõni teine taotlejaga seotud ettevõte on Vietnamis vaatlusaluse toote tootja ja/või müüja, tehakse ettevõttele ettepanek täita iseseisvalt turumajandusliku kohtlemise taotlus. Selles suhtes ei esitanud kaks ettevõtet turumajandusliku kohtlemise taotlust ühe nendega seotud tootja kohta Vietnamis, niisiis ei saanud ka kindlaks teha, kas ettevõtted tervikuna täidavad kõiki turumajandusliku kohtlemise tingimusi. |
| --- | --- |

(89)

Ühtlasi tuletatakse meelde, et komisjoni järjekindel tava on uurida, kas seotud ettevõtted tervikuna täidavad turumajandusliku kohtlemise tingimusi ja seetõttu juhtudel, kui subsideeritav või mõni teine taotlejaga seotud ettevõte on Vietnamis vaatlusaluse toote tootja ja/või müüja, tehakse ettevõttele ettepanek täita iseseisvalt turumajandusliku kohtlemise taotlus. Selles suhtes ei esitanud kaks ettevõtet turumajandusliku kohtlemise taotlust ühe nendega seotud tootja kohta Vietnamis, niisiis ei saanud ka kindlaks teha, kas ettevõtted tervikuna täidavad kõiki turumajandusliku kohtlemise tingimusi.

| (90) | Seetõttu järeldati, et ükski ettevõte ei täida kõiki algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c esitatud tingimusi. |
| --- | --- |

(90)

Seetõttu järeldati, et ükski ettevõte ei täida kõiki algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c esitatud tingimusi.

4.2.   Individuaalne kohtlemine

| (91) | Algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a kohaselt määratakse selle artikli kohaldamisalasse kuuluvatele riikidele, juhul kui tollimaks kehtestatakse, kogu riiki hõlmav tollimaks, välja arvatud siis, kui äriühingud suudavad näidata, et nad vastavad kõikidele algmääruse artikli 9 lõikes 5 sätestatud kriteeriumidele. |
| --- | --- |

(91)

Algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a kohaselt määratakse selle artikli kohaldamisalasse kuuluvatele riikidele, juhul kui tollimaks kehtestatakse, kogu riiki hõlmav tollimaks, välja arvatud siis, kui äriühingud suudavad näidata, et nad vastavad kõikidele algmääruse artikli 9 lõikes 5 sätestatud kriteeriumidele.

| (92) | HRV eksportivad tootjad, kes taotlesid turumajanduslikku kohtlemist, nõudsid ka individuaalset kohtlemist juhul, kui neile ei võimaldata turumajanduslikku kohtlemist. |
| --- | --- |

(92)

HRV eksportivad tootjad, kes taotlesid turumajanduslikku kohtlemist, nõudsid ka individuaalset kohtlemist juhul, kui neile ei võimaldata turumajanduslikku kohtlemist.

| (93) | Olemasoleva teabe alusel leiti, et need ettevõtted ei suutnud näidata, et täidavad kumulatiivselt kõiki individuaalse kohtlemise nõudeid, mis on esitatud algmääruse artikli 9 lõikes 5. |
| --- | --- |

(93)

Olemasoleva teabe alusel leiti, et need ettevõtted ei suutnud näidata, et täidavad kumulatiivselt kõiki individuaalse kohtlemise nõudeid, mis on esitatud algmääruse artikli 9 lõikes 5.

| (94) | Eelkõige tehti kindlaks, et kuna ükski tootja ei tõendanud, et suudab täita turumajandusliku kohtlemise analüüsi esimest kriteeriumi, sest de jure või de facto nõuded eksportida kogu toodang või oluline osa sellest, tootjate ekspordikogused ning müügitingimused ei olnud vabalt määratud, vaid haldusmenetluse alusel fikseeritud valimisse kuuluvate Hiina eksportivate tootjate põhikirjade ja/või tegevuslitsentsidega. Järelikult ei õnnestunud ühelgi valimisse kuuluval Hiina eksportival tootjal tõendada, et ta suudab täita algmääruse artikli 9 lõike 5 punktis b esitatud nõudeid, kus nõuti ekspordimüügi de jure ja de facto vaba määramist. Pealegi leiti nelja ettevõtte suhtes, kes ei suutnud täita turumajandusliku kohtlemise analüüsis viiendat kriteeriumi, et nad ei suuda täita ka algmääruse artikli 9 lõike 5 punktis d sätestatud kriteeriumi, s.o tagada valuutavahetust turukursiga. |
| --- | --- |

(94)

Eelkõige tehti kindlaks, et kuna ükski tootja ei tõendanud, et suudab täita turumajandusliku kohtlemise analüüsi esimest kriteeriumi, sest de jure või de facto nõuded eksportida kogu toodang või oluline osa sellest, tootjate ekspordikogused ning müügitingimused ei olnud vabalt määratud, vaid haldusmenetluse alusel fikseeritud valimisse kuuluvate Hiina eksportivate tootjate põhikirjade ja/või tegevuslitsentsidega. Järelikult ei õnnestunud ühelgi valimisse kuuluval Hiina eksportival tootjal tõendada, et ta suudab täita algmääruse artikli 9 lõike 5 punktis b esitatud nõudeid, kus nõuti ekspordimüügi de jure ja de facto vaba määramist. Pealegi leiti nelja ettevõtte suhtes, kes ei suutnud täita turumajandusliku kohtlemise analüüsis viiendat kriteeriumi, et nad ei suuda täita ka algmääruse artikli 9 lõike 5 punktis d sätestatud kriteeriumi, s.o tagada valuutavahetust turukursiga.

| (95) | Vietnami eksportivad tootjad, kes taotlesid turumajanduslikku kohtlemist, taotlesid ka individuaalset kohtlemist juhul, kui neile ei võimaldata turumajanduslikku kohtlemist. |
| --- | --- |

(95)

Vietnami eksportivad tootjad, kes taotlesid turumajanduslikku kohtlemist, taotlesid ka individuaalset kohtlemist juhul, kui neile ei võimaldata turumajanduslikku kohtlemist.

| (96) | Olemasoleva teabe alusel leiti, et need ettevõtted ei täitnud kõiki individuaalse kohtlemise nõudeid, nagu need on sätestatud algmääruse artikli 9 lõikes 5. |
| --- | --- |

(96)

Olemasoleva teabe alusel leiti, et need ettevõtted ei täitnud kõiki individuaalse kohtlemise nõudeid, nagu need on sätestatud algmääruse artikli 9 lõikes 5.

| (97) | Eelkõige tehti kindlaks, et nelja ettevõtte puhul ei olnud eksportmüügi kogused vabalt määratud, vaid need olid fikseeritud ettevõtte tegevuslitsentsis, nagu on välja toodud eespool nimetatud turumajandusliku kohtlemise analüüsis. Kahe 100 %liselt riigi omandis oleva ettevõtte puhul täheldati, et neil ei õnnestunud näidata asjakohaseid meetmeid, mis oleksid vältinud riigi sekkumist. Kahe ülejäänud ettevõtte suhtes leiti, et nad on seotud kolmanda ettevõttega, mis ei täitnud individuaalse kohtlemise nõudeid, nagu need on esitatud algmääruse artikli 9 lõikes 5, eksportmüügi piirangute tõttu ning riigi sekkumise tõttu ettevõtte sisestruktuuri ja otsuste langetamisse. Võttes arvesse, et nende kolme seotud ettevõtte suhtes kohaldati erinevaid tollimakse, kaasneks sellega meetmetest kõrvalehoidmise oht, ja neile kahele ettevõttele ei saa võimaldada individuaalset kohtlemist. |
| --- | --- |

(97)

Eelkõige tehti kindlaks, et nelja ettevõtte puhul ei olnud eksportmüügi kogused vabalt määratud, vaid need olid fikseeritud ettevõtte tegevuslitsentsis, nagu on välja toodud eespool nimetatud turumajandusliku kohtlemise analüüsis. Kahe 100 %liselt riigi omandis oleva ettevõtte puhul täheldati, et neil ei õnnestunud näidata asjakohaseid meetmeid, mis oleksid vältinud riigi sekkumist. Kahe ülejäänud ettevõtte suhtes leiti, et nad on seotud kolmanda ettevõttega, mis ei täitnud individuaalse kohtlemise nõudeid, nagu need on esitatud algmääruse artikli 9 lõikes 5, eksportmüügi piirangute tõttu ning riigi sekkumise tõttu ettevõtte sisestruktuuri ja otsuste langetamisse. Võttes arvesse, et nende kolme seotud ettevõtte suhtes kohaldati erinevaid tollimakse, kaasneks sellega meetmetest kõrvalehoidmise oht, ja neile kahele ettevõttele ei saa võimaldada individuaalset kohtlemist.

4.3.   Normaalväärtus

4.3.1.   Võrdlusriik

| (98) | Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 7 tuleb mitteturumajanduslikest riikidest importimise korral algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis b nimetatud riikide puhul, kelle suhtes ei olnud võimalik kohaldada turumajanduslikku kohtlemist, määrata normaalväärtus kindlaks võrdlusriigis kehtiva hinna või arvestusliku väärtuse põhjal. |
| --- | --- |

(98)

Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 7 tuleb mitteturumajanduslikest riikidest importimise korral algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis b nimetatud riikide puhul, kelle suhtes ei olnud võimalik kohaldada turumajanduslikku kohtlemist, määrata normaalväärtus kindlaks võrdlusriigis kehtiva hinna või arvestusliku väärtuse põhjal.

| (99) | Komisjoni algatamisteates väljendas komisjon soovi kasutada Brasiiliat sobiva võrdlusriigina normaalväärtuse määramisel HRV ja Vietnami suhtes ja kutsus huvitatud isikuid üles seda kommenteerima. |
| --- | --- |

(99)

Komisjoni algatamisteates väljendas komisjon soovi kasutada Brasiiliat sobiva võrdlusriigina normaalväärtuse määramisel HRV ja Vietnami suhtes ja kutsus huvitatud isikuid üles seda kommenteerima.

| (100) | Märkustes, mis saadi koostööd tegevatelt eksportivatelt tootjatelt, soovitati Taid, Indiat ja Indoneesiat sobivamate võrdlusriikidena kui Brasiiliat. Peamised argumendid Brasiilia vastu olid, et sotsiaalselt ja majanduslikult ning kultuurilise arengu või RKT poolest elaniku kohta ei sarnane Brasiilia HRV ja Vietnamiga, Brasiilia ei tooda peaaegu üldse STAF-tooteid ning erineb Hiinast ja Vietnamist ka tööjõu hinna ja tooraine kättesaadavuse poolest. |
| --- | --- |

(100)

Märkustes, mis saadi koostööd tegevatelt eksportivatelt tootjatelt, soovitati Taid, Indiat ja Indoneesiat sobivamate võrdlusriikidena kui Brasiiliat. Peamised argumendid Brasiilia vastu olid, et sotsiaalselt ja majanduslikult ning kultuurilise arengu või RKT poolest elaniku kohta ei sarnane Brasiilia HRV ja Vietnamiga, Brasiilia ei tooda peaaegu üldse STAF-tooteid ning erineb Hiinast ja Vietnamist ka tööjõu hinna ja tooraine kättesaadavuse poolest.

| (101) | Mõned huvitatud isikud, kes soovitasid Brasiilia asemel teisi võrdlusriike, väitsid, et varasemates uurimistes, mis käsitlesid HRVs, Indoneesias või Tais valmistatud nahk- või plastpealsetega jalatsite importi, (4) oli Indoneesia valitud võrdlusriigiks ja seetõttu tuleks seda teha ka käesoleva uurimise korral. |
| --- | --- |

(101)

Mõned huvitatud isikud, kes soovitasid Brasiilia asemel teisi võrdlusriike, väitsid, et varasemates uurimistes, mis käsitlesid HRVs, Indoneesias või Tais valmistatud nahk- või plastpealsetega jalatsite importi, (4) oli Indoneesia valitud võrdlusriigiks ja seetõttu tuleks seda teha ka käesoleva uurimise korral.

| (102) | Komisjon püüdis teha koostööd Brasiilia ja ka teiste võimalike võrdlusriikide, nagu India, Indoneesia ja Tai, eksportijatega. Kirjad saadeti enam kui 50 ettevõttele Brasiilias, samuti Indias, ja enam kui 20 ettevõttele Indoneesias. Lisaks võtsid komisjoni talitused ühendust Tai jalatsitootjate ühendusega ja said koostöökokkuleppe kuue eksportiva tootjaga Tais. Kõigist ettevõtetest, kelle poole pöörduti, nõustusid uurimises osalema üks India eksportiv tootja, kaks Indoneesia eksportivat tootjat ja kaheksa Brasiilia eksportivat tootjat. |
| --- | --- |

(102)

Komisjon püüdis teha koostööd Brasiilia ja ka teiste võimalike võrdlusriikide, nagu India, Indoneesia ja Tai, eksportijatega. Kirjad saadeti enam kui 50 ettevõttele Brasiilias, samuti Indias, ja enam kui 20 ettevõttele Indoneesias. Lisaks võtsid komisjoni talitused ühendust Tai jalatsitootjate ühendusega ja said koostöökokkuleppe kuue eksportiva tootjaga Tais. Kõigist ettevõtetest, kelle poole pöörduti, nõustusid uurimises osalema üks India eksportiv tootja, kaks Indoneesia eksportivat tootjat ja kaheksa Brasiilia eksportivat tootjat.

| (103) | Üks kõige olulisem kriteerium võrdlusriigi valikul on omamaise müügi esindavus võrdlusriigis võrreldes menetlusalusest mitteturumajanduslikust riigist (menetlusalustest mitteturumajanduslikest riikidest) pärit vaatlusaluse toote ekspordiga. Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 2, mida kohaldatakse ka võrdlusriigi suhtes, peetakse seetõttu võrdlusriigi omamaised hindu esindavaks siis, kui nende tootmismahust on vähemalt 5 % eksporditud Euroopa Liitu mitteturumajanduslikust riigist. |
| --- | --- |

(103)

Üks kõige olulisem kriteerium võrdlusriigi valikul on omamaise müügi esindavus võrdlusriigis võrreldes menetlusalusest mitteturumajanduslikust riigist (menetlusalustest mitteturumajanduslikest riikidest) pärit vaatlusaluse toote ekspordiga. Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 2, mida kohaldatakse ka võrdlusriigi suhtes, peetakse seetõttu võrdlusriigi omamaised hindu esindavaks siis, kui nende tootmismahust on vähemalt 5 % eksporditud Euroopa Liitu mitteturumajanduslikust riigist.

| (104) | Indoneesia puhul on märkimisväärne, et kaks koostööd tegevat Indoneesia eksportivat tootjat andsid teada omamaisest müügist, mis ei olnud piisavalt esindav võrreldes ekspordiga, mis lähtus kõnealustest riikidest. |
| --- | --- |

(104)

Indoneesia puhul on märkimisväärne, et kaks koostööd tegevat Indoneesia eksportivat tootjat andsid teada omamaisest müügist, mis ei olnud piisavalt esindav võrreldes ekspordiga, mis lähtus kõnealustest riikidest.

| (105) | Indiast võttis ühendust ainult üks koostööd tegev eksportija. Ent tema omamaine müük moodustas vähem kui 5 % Vietnami ekspordist ega olnud seega piisavalt esindav kogu ekspordi suhtes kõnealustest riikidest. |
| --- | --- |

(105)

Indiast võttis ühendust ainult üks koostööd tegev eksportija. Ent tema omamaine müük moodustas vähem kui 5 % Vietnami ekspordist ega olnud seega piisavalt esindav kogu ekspordi suhtes kõnealustest riikidest.

| (106) | Tai puhul andsid endast märku kuus eksportivat tootjat ja tegid koostööd küsimustikule vastates. Neil puudus omamaine müük, mis oleks esindanud 5 % või enam HRV ja Vietnami kogu ekspordist ja nad polnud seega piisavalt esindavad kogu kõnealustest riikidest pärit ekspordi suhtes. Järelikult ei peetud Taid sobivaks võrdlusriigiks. |
| --- | --- |

(106)

Tai puhul andsid endast märku kuus eksportivat tootjat ja tegid koostööd küsimustikule vastates. Neil puudus omamaine müük, mis oleks esindanud 5 % või enam HRV ja Vietnami kogu ekspordist ja nad polnud seega piisavalt esindavad kogu kõnealustest riikidest pärit ekspordi suhtes. Järelikult ei peetud Taid sobivaks võrdlusriigiks.

| (107) | Ent kolm peamist Brasiilia eksportivat tootjat kaheksast, kes tegid koostööd, andsid teada omamaisest müügist, mis esindas vastavalt enam kui 50 % nende enda ekspordist, ja nende omamaiseks kogumüügiks arvestati 5 % või enam, võrreldes ekspordiga kõnealustest riikidest. |
| --- | --- |

(107)

Ent kolm peamist Brasiilia eksportivat tootjat kaheksast, kes tegid koostööd, andsid teada omamaisest müügist, mis esindas vastavalt enam kui 50 % nende enda ekspordist, ja nende omamaiseks kogumüügiks arvestati 5 % või enam, võrreldes ekspordiga kõnealustest riikidest.

| (108) | Eespool mainitud põhjusel osutus Brasiilia kõige mõistlikumaks valikuks, arvestades omamaise müügi esindavust, mis võimaldas vältida normaalväärtuse arvutamist ja mitmeid võimalikke muudatusi. |
| --- | --- |

(108)

Eespool mainitud põhjusel osutus Brasiilia kõige mõistlikumaks valikuks, arvestades omamaise müügi esindavust, mis võimaldas vältida normaalväärtuse arvutamist ja mitmeid võimalikke muudatusi.

| (109) | Ka konkurentsi mõistes osutus Brasiilia valimine võrdlusriigiks mõistlikuks, kuna seal on rohkem kui 7 000 tootjat, kogutoodanguga rohkem kui 700 miljonit kingapaari 2004. aastal, ja omamaine tarbimine rohkem kui 500 miljonit paari 2004. aastal. Eksport moodustas ligi 200 miljonit kingapaari 2004. aastal, millest enam kui 50 % olid nahast pealsetega jalatsid. Brasiilia ekspordib peamiselt Põhja-Ameerikasse (USA ja Kanada), Lõuna-Ameerikasse ja Euroopasse. Impordiks arvestati ligi 9 miljonit kingapaari 2004. aastal, millest enam kui 80 % oli pärit kõnealustest riikidest. |
| --- | --- |

(109)

Ka konkurentsi mõistes osutus Brasiilia valimine võrdlusriigiks mõistlikuks, kuna seal on rohkem kui 7 000 tootjat, kogutoodanguga rohkem kui 700 miljonit kingapaari 2004. aastal, ja omamaine tarbimine rohkem kui 500 miljonit paari 2004. aastal. Eksport moodustas ligi 200 miljonit kingapaari 2004. aastal, millest enam kui 50 % olid nahast pealsetega jalatsid. Brasiilia ekspordib peamiselt Põhja-Ameerikasse (USA ja Kanada), Lõuna-Ameerikasse ja Euroopasse. Impordiks arvestati ligi 9 miljonit kingapaari 2004. aastal, millest enam kui 80 % oli pärit kõnealustest riikidest.

| (110) | Tuginedes 2003. aasta näitajatele oli Brasiilial ka kõrgeim omamaine kingade tarbimine elaniku kohta (s.o 2,7), võrreldes Taiga (2,3), Indoneesiaga (1,7) ja Indiaga (0,6) (hõlmas kõiki kingatüüpe). |
| --- | --- |

(110)

Tuginedes 2003. aasta näitajatele oli Brasiilial ka kõrgeim omamaine kingade tarbimine elaniku kohta (s.o 2,7), võrreldes Taiga (2,3), Indoneesiaga (1,7) ja Indiaga (0,6) (hõlmas kõiki kingatüüpe).

| (111) | Asjaolu, et Brasiilia ei tooda peaaegu üldse STAF-tooteid, peeti ebaoluliseks arvestades otsust jätta seda tüüpi kingad uurimisest välja, nagu on selgitatud põhjenduses 18. |
| --- | --- |

(111)

Asjaolu, et Brasiilia ei tooda peaaegu üldse STAF-tooteid, peeti ebaoluliseks arvestades otsust jätta seda tüüpi kingad uurimisest välja, nagu on selgitatud põhjenduses 18.

| (112) | Mõned pooled väitsid, et Brasiilia on sotsiaalmajandusliku ja kultuurilise arengu või RKT poolest elaniku kohta liiga erinev HRVst ja Vietnamist. |
| --- | --- |

(112)

Mõned pooled väitsid, et Brasiilia on sotsiaalmajandusliku ja kultuurilise arengu või RKT poolest elaniku kohta liiga erinev HRVst ja Vietnamist.

| (113) | Esmalt peab märkima, et võrdlusriigi valimisel peetakse kultuurilise arengu erinevusi ebaolulisteks, sest võrdlusriik valitakse turumajanduslike tingimuste põhjal ja sellega ei võrrelda kultuurilist arengutaset. |
| --- | --- |

(113)

Esmalt peab märkima, et võrdlusriigi valimisel peetakse kultuurilise arengu erinevusi ebaolulisteks, sest võrdlusriik valitakse turumajanduslike tingimuste põhjal ja sellega ei võrrelda kultuurilist arengutaset.

| (114) | Erineva majandusarenguga riikide kasutamise kohta peab märkima, et mõiste kohaselt ei saa mitteturumajandusliku riigi ja üleminekumajanduse puhul samasugust majanduslikku kirjeldust kasutada kui turumajanduslikus riigis. Ei ole ebatavaline, et võrdlusriigi ja mitteturumajandusliku riigi või üleminekumajandusega riigi vahel on sellised majandusarengu erinevused. Siiski ei takista see valimast Brasiiliat võrdlusriigiks, kuni seda peetakse asjakohasemaks teiste arvesse võetud tegurite poolest. |
| --- | --- |

(114)

Erineva majandusarenguga riikide kasutamise kohta peab märkima, et mõiste kohaselt ei saa mitteturumajandusliku riigi ja üleminekumajanduse puhul samasugust majanduslikku kirjeldust kasutada kui turumajanduslikus riigis. Ei ole ebatavaline, et võrdlusriigi ja mitteturumajandusliku riigi või üleminekumajandusega riigi vahel on sellised majandusarengu erinevused. Siiski ei takista see valimast Brasiiliat võrdlusriigiks, kuni seda peetakse asjakohasemaks teiste arvesse võetud tegurite poolest.

| (115) | Sama järelduse võib teha erinevuse kohta sissetulekus elaniku kohta, mis samuti on majandusarengu näitaja. Lisaks on märkimisväärne, et Maailmapanga peamine kriteerium majanduste klassifitseerimisel on RKT elaniku kohta ning Brasiilia on selle järgi samas kategoorias kui HRV, Tai ja Indoneesia. |
| --- | --- |

(115)

Sama järelduse võib teha erinevuse kohta sissetulekus elaniku kohta, mis samuti on majandusarengu näitaja. Lisaks on märkimisväärne, et Maailmapanga peamine kriteerium majanduste klassifitseerimisel on RKT elaniku kohta ning Brasiilia on selle järgi samas kategoorias kui HRV, Tai ja Indoneesia.

| (116) | Mitmed huvitatud isikud rõhutasid tõsiasja, et tööjõukulud on Brasiilias kõrgemad kui Vietnamis ja Hiinas, ning et India, Indoneesia ja Tai, kelle tööjõukulud on sarnasemad, sobivad võrdlusriikideks paremini. |
| --- | --- |

(116)

Mitmed huvitatud isikud rõhutasid tõsiasja, et tööjõukulud on Brasiilias kõrgemad kui Vietnamis ja Hiinas, ning et India, Indoneesia ja Tai, kelle tööjõukulud on sarnasemad, sobivad võrdlusriikideks paremini.

| (117) | Selles suhtes tuletatakse meelde, et võrdlusriiki ei valita tingimata riikide seast, millel on samasugused või lähedased kulud, nagu kõnealustes riikides, sest nimelt neid madalamaid kulusid peetakse vildakateks seetõttu, et kõnealustes riikides ei ole turumajandust või nende majandus on üleminekuetapis. Nagu on nimetatud eespool põhjenduses 113, võib valida erineva majandusarengu tasemega riigi võrdlusriigiks mitteturumajandusliku riigi või üleminekumajanduse jaoks. Samuti ei käsitleta olulise kriteeriumina tööjõukulusid, mis väljendavad riigi majanduslikku arengut. |
| --- | --- |

(117)

Selles suhtes tuletatakse meelde, et võrdlusriiki ei valita tingimata riikide seast, millel on samasugused või lähedased kulud, nagu kõnealustes riikides, sest nimelt neid madalamaid kulusid peetakse vildakateks seetõttu, et kõnealustes riikides ei ole turumajandust või nende majandus on üleminekuetapis. Nagu on nimetatud eespool põhjenduses 113, võib valida erineva majandusarengu tasemega riigi võrdlusriigiks mitteturumajandusliku riigi või üleminekumajanduse jaoks. Samuti ei käsitleta olulise kriteeriumina tööjõukulusid, mis väljendavad riigi majanduslikku arengut.

| (118) | Nagu eespool mainitud, ei olnud koostöö tase India, Tai ja Indoneesia eksportivate tootjatega selline, mis oleks olnud omamaise müügi puhul piisavalt esindav. Ühe nendest võrdlusriigiks võtmine põhjustaks arvestusliku normaalväärtuse ja mitmete korrigeerimiste ebavajalikku kasutamist. |
| --- | --- |

(118)

Nagu eespool mainitud, ei olnud koostöö tase India, Tai ja Indoneesia eksportivate tootjatega selline, mis oleks olnud omamaise müügi puhul piisavalt esindav. Ühe nendest võrdlusriigiks võtmine põhjustaks arvestusliku normaalväärtuse ja mitmete korrigeerimiste ebavajalikku kasutamist.

| (119) | Huvitatud isikud väitsid samuti, et Brasiilia ja kõnealuste riikide kulude struktuur erineb, kuna osasid kulusid (teadus- ja arendustegevus, disain jne), mida toetavad Hiina ja Vietnami eksportijate tarbijad, on kandnud Brasiilia tootjad ja need sisalduvad seega nende tootmiskuludes. |
| --- | --- |

(119)

Huvitatud isikud väitsid samuti, et Brasiilia ja kõnealuste riikide kulude struktuur erineb, kuna osasid kulusid (teadus- ja arendustegevus, disain jne), mida toetavad Hiina ja Vietnami eksportijate tarbijad, on kandnud Brasiilia tootjad ja need sisalduvad seega nende tootmiskuludes.

| (120) | Tõepoolest leiti, et mõnedel juhtumitel müüsid kõnealuste riikide eksportijad nimetatud toodet endistele ühenduse tootjatele EÜs, mis endiselt toetavad eespool nimetatud komponentide tootmiskulusid ja müüvad toodet oma kaubamärgi all. Siiski ei ole see põhjus, miks lükata Brasiilia võrdlusriigina tagasi, kuna normaalväärtuse määramisel võib nende kulusid korrigeerida. |
| --- | --- |

(120)

Tõepoolest leiti, et mõnedel juhtumitel müüsid kõnealuste riikide eksportijad nimetatud toodet endistele ühenduse tootjatele EÜs, mis endiselt toetavad eespool nimetatud komponentide tootmiskulusid ja müüvad toodet oma kaubamärgi all. Siiski ei ole see põhjus, miks lükata Brasiilia võrdlusriigina tagasi, kuna normaalväärtuse määramisel võib nende kulusid korrigeerida.

| (121) | Huvitatud isikud viitasid samuti ühelt poolt Brasiilia ja teiselt poolt HRV ja Vietnami puhul erinevustele tooraine, eelkõige naha kättesaadavuses. Siiski leiti, et väited on vastuolulised ega esita mingit põhjendatud tõendusmaterjali, miks teised riigid oleksid asjakohasemad. Näiteks väitsid mõned huvitatud isikud, et kõnealustes riikides on piiramatud toorainevarud, samas kui Brasiilias on olemas üksnes kõige põhilisem tooraine. Teised huvitatud isikud väitsid, et kõnealused riigid peavad veisenahka hoopis importima ja tooraine pole neile sel määral kättesaadav kui Brasiiliale, kus on laialdane ja arenenud toornaha tootmine. |
| --- | --- |

(121)

Huvitatud isikud viitasid samuti ühelt poolt Brasiilia ja teiselt poolt HRV ja Vietnami puhul erinevustele tooraine, eelkõige naha kättesaadavuses. Siiski leiti, et väited on vastuolulised ega esita mingit põhjendatud tõendusmaterjali, miks teised riigid oleksid asjakohasemad. Näiteks väitsid mõned huvitatud isikud, et kõnealustes riikides on piiramatud toorainevarud, samas kui Brasiilias on olemas üksnes kõige põhilisem tooraine. Teised huvitatud isikud väitsid, et kõnealused riigid peavad veisenahka hoopis importima ja tooraine pole neile sel määral kättesaadav kui Brasiiliale, kus on laialdane ja arenenud toornaha tootmine.

| (122) | Mõned osapooled kinnitasid siiski, et Brasiiliale on nahk kättesaadavam kui kõnealustele riikidele. Brasiilial on üks suuremaid veisetootmiskarju maailmas, samuti sadu ettevõtteid, mis on spetsialiseerunud naha parkimisele ja viimistlemisele. Brasiilia parkimistööstus toodab aastas enam kui 30 miljonit veisenahka, millest üksnes 40 % võtab vastu Brasiilia nahatarbimise turg (jalatsid, nahktooted, mööbel). Selline oskusteave tooraine töötlemisel ja selle kättesaadavus saab põhjustada üksnes Brasiilia tootmiskulude odavnemise. Seetõttu süüdistus, et Brasiilia ei ole mõistlik valik toorainel kättesaadavuse tõttu, lükati tagasi. |
| --- | --- |

(122)

Mõned osapooled kinnitasid siiski, et Brasiiliale on nahk kättesaadavam kui kõnealustele riikidele. Brasiilial on üks suuremaid veisetootmiskarju maailmas, samuti sadu ettevõtteid, mis on spetsialiseerunud naha parkimisele ja viimistlemisele. Brasiilia parkimistööstus toodab aastas enam kui 30 miljonit veisenahka, millest üksnes 40 % võtab vastu Brasiilia nahatarbimise turg (jalatsid, nahktooted, mööbel). Selline oskusteave tooraine töötlemisel ja selle kättesaadavus saab põhjustada üksnes Brasiilia tootmiskulude odavnemise. Seetõttu süüdistus, et Brasiilia ei ole mõistlik valik toorainel kättesaadavuse tõttu, lükati tagasi.

| (123) | Samad osapooled väitsid seejärel, et kõnealused riigid kasutavad madalama kvaliteediga nahka kui Brasiilia tootjad. Siin peaks märkima, et osa valimi moodustanud Hiina ja Vietnami eksportivate tootjate uurimine näitas, et nende poolt kasutatud naha kvaliteet oli kõrgem kui nahal, mida kasutasid Brasiilia tootjad. Siiski ei ole see põhjus jätta kõrvale Brasiilia kui kohane võrdlusriik, sest füüsiliste omaduste erinevusi on võimalik korrigeerida arvestamaks kõiki nahakvaliteedi erinevusi. |
| --- | --- |

(123)

Samad osapooled väitsid seejärel, et kõnealused riigid kasutavad madalama kvaliteediga nahka kui Brasiilia tootjad. Siin peaks märkima, et osa valimi moodustanud Hiina ja Vietnami eksportivate tootjate uurimine näitas, et nende poolt kasutatud naha kvaliteet oli kõrgem kui nahal, mida kasutasid Brasiilia tootjad. Siiski ei ole see põhjus jätta kõrvale Brasiilia kui kohane võrdlusriik, sest füüsiliste omaduste erinevusi on võimalik korrigeerida arvestamaks kõiki nahakvaliteedi erinevusi.

| (124) | Eespool nimetatut arvestades järeldati, et Brasiilia on sobiv võrdlusriik. |
| --- | --- |

(124)

Eespool nimetatut arvestades järeldati, et Brasiilia on sobiv võrdlusriik.

4.3.2.   Normaalväärtuse kindlaksmääramine võrdlusriigis

| (125) | Pärast Brasiilia valikut võrdlusriigiks arvutati Brasiilia kolme peamise koostööd tegeva tootja ruumides kontrollitud andmete alusel normaalväärtus. |
| --- | --- |

(125)

Pärast Brasiilia valikut võrdlusriigiks arvutati Brasiilia kolme peamise koostööd tegeva tootja ruumides kontrollitud andmete alusel normaalväärtus.

| (126) | Samasuguse toote Brasiilia kolme tootja poolset omamaist müüki peeti esindavaks võrreldes vaatlusaluse tootega, mida eksportisid ühendusse tootjad HRVs ja Vietnamis. |
| --- | --- |

(126)

Samasuguse toote Brasiilia kolme tootja poolset omamaist müüki peeti esindavaks võrreldes vaatlusaluse tootega, mida eksportisid ühendusse tootjad HRVs ja Vietnamis.

| (127) | Uuriti ka seda, kas omamaist müüki võiks käsitada ka kui tavalise kaubanduskursiga sooritatut, kehtestades sõltumatutele tarbijatele toimunud tulutoova müügi osakaalu. Kolme peamise tootja kontrollimine näitas, et nende müügimahud, mille puhul netomüügihind oli võrdne ühiku hinnaga või sellest madalam, esindas enam kui 80% kogumüügimahust iga tootja kohta. Seetõttu oli normaalväärtuse aluseks tegelik omamaine hind, mida arvutati uurimisperioodi kestel selle tootetüübi kõigi omamaiste müügihindade kaalutud keskmisena sõltumata sellest, kas selline müük tõi tulu või mitte. |
| --- | --- |

(127)

Uuriti ka seda, kas omamaist müüki võiks käsitada ka kui tavalise kaubanduskursiga sooritatut, kehtestades sõltumatutele tarbijatele toimunud tulutoova müügi osakaalu. Kolme peamise tootja kontrollimine näitas, et nende müügimahud, mille puhul netomüügihind oli võrdne ühiku hinnaga või sellest madalam, esindas enam kui 80% kogumüügimahust iga tootja kohta. Seetõttu oli normaalväärtuse aluseks tegelik omamaine hind, mida arvutati uurimisperioodi kestel selle tootetüübi kõigi omamaiste müügihindade kaalutud keskmisena sõltumata sellest, kas selline müük tõi tulu või mitte.

4.4.   Ekspordihind

| (128) | Eksportivad tootjad eksportisid ühendusse kas otse sõltumatutele klientidele või väljaspool ühendust asuvate sõltumatute kaubandusettevõtete kaudu. |
| --- | --- |

(128)

Eksportivad tootjad eksportisid ühendusse kas otse sõltumatutele klientidele või väljaspool ühendust asuvate sõltumatute kaubandusettevõtete kaudu.

| (129) | Kui eksportmüük ühendusse toimus otse sõltumatutele klientidele, määrati ekspordihind algmääruse artikli 2 lõike 8 kohaselt vaatlusaluse toote eest tegelikult makstud või makstavate hindade alusel. |
| --- | --- |

(129)

Kui eksportmüük ühendusse toimus otse sõltumatutele klientidele, määrati ekspordihind algmääruse artikli 2 lõike 8 kohaselt vaatlusaluse toote eest tegelikult makstud või makstavate hindade alusel.

| (130) | Kui eksportmüüki ühendusse toimus sõltumatute kaubandusettevõtete kaudu, kehtestati ekspordihinnad kõnealuste tootjate poolt kaubandusettevõttele müüdud toote hindade alusel vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 8. |
| --- | --- |

(130)

Kui eksportmüüki ühendusse toimus sõltumatute kaubandusettevõtete kaudu, kehtestati ekspordihinnad kõnealuste tootjate poolt kaubandusettevõttele müüdud toote hindade alusel vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 8.

4.5.   Võrdlus

| (131) | Normaalväärtust ja ekspordihinda võrreldi tehasest hankimise tasandil. |
| --- | --- |

(131)

Normaalväärtust ja ekspordihinda võrreldi tehasest hankimise tasandil.

| (132) | Normaalväärtuse ja ekspordihinna õiglase võrdlemise tagamiseks võeti korrigeerimiste näol nõuetekohaselt arvesse hindu ja hindade võrreldavust mõjutavaid erinevusi vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10. Kõikide uuritud eksportivate tootjate puhul võeti juhul, kui see oli võimalik ja õigustatud, arvesse erinevusi transpordikuludes, mereveo- ja kindlustuskuludes, käitlemis-, laadimis- ja lisakuludes, pakkimiskuludes, garantiikuludes ja komisjonitasudes. Lisaks tehti korrigeerimisi algmääruse artikli 2 lõike 10 punkti a alusel, et arvestada kulutusi naha kvaliteedile, ja algmääruse artikli 2 lõike 10 punkti k alusel seoses kuludega uurimis- ja arendustegevusele ning disainile. |
| --- | --- |

(132)

Normaalväärtuse ja ekspordihinna õiglase võrdlemise tagamiseks võeti korrigeerimiste näol nõuetekohaselt arvesse hindu ja hindade võrreldavust mõjutavaid erinevusi vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10. Kõikide uuritud eksportivate tootjate puhul võeti juhul, kui see oli võimalik ja õigustatud, arvesse erinevusi transpordikuludes, mereveo- ja kindlustuskuludes, käitlemis-, laadimis- ja lisakuludes, pakkimiskuludes, garantiikuludes ja komisjonitasudes. Lisaks tehti korrigeerimisi algmääruse artikli 2 lõike 10 punkti a alusel, et arvestada kulutusi naha kvaliteedile, ja algmääruse artikli 2 lõike 10 punkti k alusel seoses kuludega uurimis- ja arendustegevusele ning disainile.

| (133) | Eksporditud tootetüüpide puhul, mida ei müüdud Brasiilia omamaisel turul, kasutati normaalväärtuse määramisel sarnaste tüüpide omamaiseid müügihindu, mis olid asjakohaselt korrigeeritud juhul, kui see oli põhjendatud. |
| --- | --- |

(133)

Eksporditud tootetüüpide puhul, mida ei müüdud Brasiilia omamaisel turul, kasutati normaalväärtuse määramisel sarnaste tüüpide omamaiseid müügihindu, mis olid asjakohaselt korrigeeritud juhul, kui see oli põhjendatud.

4.6.   Dumpingumarginaalid

4.6.1.   Üldised meetodid

| (134) | Vastavalt algmääruse artikli 2 lõigetele 11 ja 12 määrati dumpingumarginaalid tootetüübi normaalväärtuse kaalutud keskmise ja ekspordihinna kaalutud keskmise võrdluse alusel, nii nagu see on eespool kehtestatud. Juhul kui mitte ükski valimisse kuuluvatest eksportivatest tootjatest ei täitnud kas turumajandusliku või individuaalse kohtlemise kriteeriumit, arvutati üks kaalutud keskmine dumpingumarginaal kogu HRV eksportijate valimi ettevõtete jaoks ja teine Vietnami eksportivate ettevõtete valimi jaoks. |
| --- | --- |

(134)

Vastavalt algmääruse artikli 2 lõigetele 11 ja 12 määrati dumpingumarginaalid tootetüübi normaalväärtuse kaalutud keskmise ja ekspordihinna kaalutud keskmise võrdluse alusel, nii nagu see on eespool kehtestatud. Juhul kui mitte ükski valimisse kuuluvatest eksportivatest tootjatest ei täitnud kas turumajandusliku või individuaalse kohtlemise kriteeriumit, arvutati üks kaalutud keskmine dumpingumarginaal kogu HRV eksportijate valimi ettevõtete jaoks ja teine Vietnami eksportivate ettevõtete valimi jaoks.

| (135) | Dumpingumarginaal koostööd tegevate eksportivate tootjate jaoks, kes andsid endast teada algatamisteates kehtestatud aja jooksul, kuid ei kuulunud valimisse ega olnud individuaalselt uuritud, määrati valimi ettevõtete dumpingumarginaali kaalutud keskmise alusel vastavalt algmääruse artikli 9 lõikele 6. |
| --- | --- |

(135)

Dumpingumarginaal koostööd tegevate eksportivate tootjate jaoks, kes andsid endast teada algatamisteates kehtestatud aja jooksul, kuid ei kuulunud valimisse ega olnud individuaalselt uuritud, määrati valimi ettevõtete dumpingumarginaali kaalutud keskmise alusel vastavalt algmääruse artikli 9 lõikele 6.

| (136) | Nende eksportivate tootjate puhul, kes ei vastanud komisjoni küsimustikule ega teatanud endast muul moel, määrati dumpingumarginaal algmääruse artikli 18 lõike 1 kohaselt kättesaadavate faktide põhjal. |
| --- | --- |

(136)

Nende eksportivate tootjate puhul, kes ei vastanud komisjoni küsimustikule ega teatanud endast muul moel, määrati dumpingumarginaal algmääruse artikli 18 lõike 1 kohaselt kättesaadavate faktide põhjal.

| (137) | Koostööst keeldunud eksportivate tootjate dumpingumarginaali määramiseks tehti kõigepealt kindlaks koostööst keeldumise tase. Selleks võrreldi koostööd tegevate eksportivate tootjate poolt teatatud ühendusse suundunud ekspordi mahtu ja Eurostati samaväärset impordistatistikat. |
| --- | --- |

(137)

Koostööst keeldunud eksportivate tootjate dumpingumarginaali määramiseks tehti kõigepealt kindlaks koostööst keeldumise tase. Selleks võrreldi koostööd tegevate eksportivate tootjate poolt teatatud ühendusse suundunud ekspordi mahtu ja Eurostati samaväärset impordistatistikat.

| (138) | Juhul kui koostöö oli vähene, st alla 80 % vaatlusaluse toote koguekspordist, mis oli arvestatud koostööd mittetegevate eksportijate kohta, peeti kohaseks määrata koostööd mittetegevate eksportivate tootjate dumpingumarginaal kõrgemaks kui kõrgeim dumpingumarginaal, mis oli määratud koostööd tegevate eksportivate ettevõtete jaoks. Sellisel juhul oli dumpingumarginaal määratud tasemel, mis vastas kõige kõrgema dumpingumarginaaliga koostööd tegevate eksportivate tootjate kõige enam müüdud toote dumpingumarginaali kaalutud keskmisele. |
| --- | --- |

(138)

Juhul kui koostöö oli vähene, st alla 80 % vaatlusaluse toote koguekspordist, mis oli arvestatud koostööd mittetegevate eksportijate kohta, peeti kohaseks määrata koostööd mittetegevate eksportivate tootjate dumpingumarginaal kõrgemaks kui kõrgeim dumpingumarginaal, mis oli määratud koostööd tegevate eksportivate ettevõtete jaoks. Sellisel juhul oli dumpingumarginaal määratud tasemel, mis vastas kõige kõrgema dumpingumarginaaliga koostööd tegevate eksportivate tootjate kõige enam müüdud toote dumpingumarginaali kaalutud keskmisele.

| (139) | Juhul kui koostöö tase oli kõrge, st 80 % või enam vaatlusaluse toote koguekspordist, mis arvestati koostööd tegevate eksportijate kohta, peeti kohaseks määrata dumpingumarginaal kõikide koostööd mittetegevate eksportivate tootjate jaoks kõnealuse riigi koostööd tegevatele eksportivatele tootjatele määratud dumpingumarginaali kaalutud keskmisena. |
| --- | --- |

(139)

Juhul kui koostöö tase oli kõrge, st 80 % või enam vaatlusaluse toote koguekspordist, mis arvestati koostööd tegevate eksportijate kohta, peeti kohaseks määrata dumpingumarginaal kõikide koostööd mittetegevate eksportivate tootjate jaoks kõnealuse riigi koostööd tegevatele eksportivatele tootjatele määratud dumpingumarginaali kaalutud keskmisena.

| (140) | Komisjonil on olnud järjekindlalt tavaks pidada seotud eksportivaid tootjaid või samasse kontserni kuuluvaid eksportivaid tootjaid dumpingumarginaali määramisel üheks ja samaks isikuks ja kehtestada neile seega ühesugune dumpingumarginaal. Seda eelkõige sellepärast, et individuaalsete dumpingumarginaalide arvutamine võiks soodustada dumpinguvastastest meetmetest hoidumist, muutes need ebatõhusaks sel teel, et võimaldaks omavahel seotud eksportivatel tootjatel suunata oma eksporti ühendusse madalaima individuaalse dumpingumarginaaliga ettevõtte kaudu. |
| --- | --- |

(140)

Komisjonil on olnud järjekindlalt tavaks pidada seotud eksportivaid tootjaid või samasse kontserni kuuluvaid eksportivaid tootjaid dumpingumarginaali määramisel üheks ja samaks isikuks ja kehtestada neile seega ühesugune dumpingumarginaal. Seda eelkõige sellepärast, et individuaalsete dumpingumarginaalide arvutamine võiks soodustada dumpinguvastastest meetmetest hoidumist, muutes need ebatõhusaks sel teel, et võimaldaks omavahel seotud eksportivatel tootjatel suunata oma eksporti ühendusse madalaima individuaalse dumpingumarginaaliga ettevõtte kaudu.

| (141) | Vastavalt sellele leiti, et kolm sõltumatut eksportivat tootjat Vietnamis olid individuaalselt seotud kolme teise eksportiva tootjaga. Nende kuue eksportiva tootja puhul otsustati esmalt arvutada dumpingumarginaal igaühe jaoks eraldi. Seejärel määrati dumpingumarginaali kaalutud keskmine seotud ettevõtete kolme grupi jaoks eraldi, mille aluseks oli iga grupi kahe ettevõtte dumpingumarginaal. |
| --- | --- |

(141)

Vastavalt sellele leiti, et kolm sõltumatut eksportivat tootjat Vietnamis olid individuaalselt seotud kolme teise eksportiva tootjaga. Nende kuue eksportiva tootja puhul otsustati esmalt arvutada dumpingumarginaal igaühe jaoks eraldi. Seejärel määrati dumpingumarginaali kaalutud keskmine seotud ettevõtete kolme grupi jaoks eraldi, mille aluseks oli iga grupi kahe ettevõtte dumpingumarginaal.

| (142) | Iga eksportiva riigi eksportivate tootjate poolt esitatud ühendusse toimunud ekspordi andmete võrdlemine igast eksportivast riigist pärineva impordi kogumahtudega näitas, et koostöö tase oli kõrge, sest iga eksportiva riigi eksport moodustas uurimisperioodi jooksul kogu ühenduse impordist enam kui 90 %. |
| --- | --- |

(142)

Iga eksportiva riigi eksportivate tootjate poolt esitatud ühendusse toimunud ekspordi andmete võrdlemine igast eksportivast riigist pärineva impordi kogumahtudega näitas, et koostöö tase oli kõrge, sest iga eksportiva riigi eksport moodustas uurimisperioodi jooksul kogu ühenduse impordist enam kui 90 %.

| (143) | Seetõttu määrati kindlaks iga eksportiva riigi üleriigiline keskmine dumpingumarginaal selliste koostööd tegevate eksportivate tootjate dumpingumarginaali kaalutud keskmise alusel, kes kuulusid valimisse ja kelle teavet ekspordihindade kohta käsitati usaldusväärsena. Peab märkima, et ekspordihindade andmeid nelja valimis osalenud Hiina eksportiva tootja kohta ei saanud kasutada, sest nad esitasid väljavõtteid ebausaldusväärsetest tehingutest, mis näiteks ei sisaldanud vaatlusalust toodet või ei olnud kooskõlas algdokumentatsiooniga. Seetõttu kohaldati üleriigilisi dumpingumarginaale, mida väljendati protsendimäärana CIF-hinnast ühenduse piiril ilma tollimakse tasumata, kõigi teiste eksportivate tootjate suhtes vastavas eksportivas riigis. Võttes arvesse, et üks dumpingumarginaal määrati valimisse kuuluvatele Hiina eksportijatele ja teine Vietnami eksportijatele, nagu on selgitatud põhjenduses 1.6.1, tuleks neid dumpingumarginaale kohaldada ka kõnealuste riikide kõigi teiste eksportivate tootjate suhtes. |
| --- | --- |

(143)

Seetõttu määrati kindlaks iga eksportiva riigi üleriigiline keskmine dumpingumarginaal selliste koostööd tegevate eksportivate tootjate dumpingumarginaali kaalutud keskmise alusel, kes kuulusid valimisse ja kelle teavet ekspordihindade kohta käsitati usaldusväärsena. Peab märkima, et ekspordihindade andmeid nelja valimis osalenud Hiina eksportiva tootja kohta ei saanud kasutada, sest nad esitasid väljavõtteid ebausaldusväärsetest tehingutest, mis näiteks ei sisaldanud vaatlusalust toodet või ei olnud kooskõlas algdokumentatsiooniga. Seetõttu kohaldati üleriigilisi dumpingumarginaale, mida väljendati protsendimäärana CIF-hinnast ühenduse piiril ilma tollimakse tasumata, kõigi teiste eksportivate tootjate suhtes vastavas eksportivas riigis. Võttes arvesse, et üks dumpingumarginaal määrati valimisse kuuluvatele Hiina eksportijatele ja teine Vietnami eksportijatele, nagu on selgitatud põhjenduses 1.6.1, tuleks neid dumpingumarginaale kohaldada ka kõnealuste riikide kõigi teiste eksportivate tootjate suhtes.

4.6.2.   Dumpingumarginaalid

5.   KAHJU

5.1.   Üldteave

| (144) | Võttes arvesse eespool nimetatud ajutisi otsuseid, mis käsitlevad kogu toote ulatust, peab märkima, et kõik arvud, mis on seotud STAF-toodete, on jäetud allpool esitatud andmete analüüsist välja. |
| --- | --- |

(144)

Võttes arvesse eespool nimetatud ajutisi otsuseid, mis käsitlevad kogu toote ulatust, peab märkima, et kõik arvud, mis on seotud STAF-toodete, on jäetud allpool esitatud andmete analüüsist välja.

| (145) | Koostatud oli täielik esialgne kahju analüüs asjaomase toote puhul, mis hõlmas lastejalatseid. Ent kuna impordi kohta, mille suhtes kehtestatakse ajutised meetmed, tuleb määrata esialgne oluline kahju, on allpool esitatud üksikasjalikust analüüsist jäetud välja lastejalatsid, kuna esialgu kavatseti need meetmete rakendusalast välja jätta ühenduse huvi silmas pidades. Seda peetakse vajalikuks, kuna analüüs on seotud meetmetega, mis peavad põhinema kahju kõrvaldamise tasemel, mis on erinev, kui lastejalatsid on välja jäetud. Seepärast tuleks märkida, et lastejalatsite väljajätmine ei mõjuta üldisi esialgseid järeldusi kahju kohta. Ent kõigi asjakohaste kahjutegurite suundumused jäävad samalaadseks, olenemata sellest, kas lastejalatsid on meetmete kohaldamisalas või mitte. |
| --- | --- |

(145)

Koostatud oli täielik esialgne kahju analüüs asjaomase toote puhul, mis hõlmas lastejalatseid. Ent kuna impordi kohta, mille suhtes kehtestatakse ajutised meetmed, tuleb määrata esialgne oluline kahju, on allpool esitatud üksikasjalikust analüüsist jäetud välja lastejalatsid, kuna esialgu kavatseti need meetmete rakendusalast välja jätta ühenduse huvi silmas pidades. Seda peetakse vajalikuks, kuna analüüs on seotud meetmetega, mis peavad põhinema kahju kõrvaldamise tasemel, mis on erinev, kui lastejalatsid on välja jäetud. Seepärast tuleks märkida, et lastejalatsite väljajätmine ei mõjuta üldisi esialgseid järeldusi kahju kohta. Ent kõigi asjakohaste kahjutegurite suundumused jäävad samalaadseks, olenemata sellest, kas lastejalatsid on meetmete kohaldamisalas või mitte.

5.2.   Ühenduse toodang

| (146) | Ühenduses valmistab vaatlusalust toodet enam kui kaheksa tuhat tootjat. Ligi 80 % ühenduse tootmisest on koondunud Itaaliasse, Portugali ja Hispaaniasse. Jalatseid valmistatakse ka peaaegu kõigis teistes liikmesriikides, kuigi väiksemates kogustes. |
| --- | --- |

(146)

Ühenduses valmistab vaatlusalust toodet enam kui kaheksa tuhat tootjat. Ligi 80 % ühenduse tootmisest on koondunud Itaaliasse, Portugali ja Hispaaniasse. Jalatseid valmistatakse ka peaaegu kõigis teistes liikmesriikides, kuigi väiksemates kogustes.

| (147) | Mõned pooled väitsid, et isegi kui nad ei tooda vaatlusalust toodet ühenduses, peaks neid ikkagi käsitama ühenduse tootjatena, sest nende disain, kaubamärk, uurimis- ja arendustegevus, juhtimine ja jaemüük toimuvad ühenduses. |
| --- | --- |

(147)

Mõned pooled väitsid, et isegi kui nad ei tooda vaatlusalust toodet ühenduses, peaks neid ikkagi käsitama ühenduse tootjatena, sest nende disain, kaubamärk, uurimis- ja arendustegevus, juhtimine ja jaemüük toimuvad ühenduses.

| (148) | Selles suhtes on välja kujunenud tava, et ühenduse tootjaks võivad kvalifitseeruda üksnes ettevõtted, mis ühenduses tegutsevad tootmisvaldkonnas. Traditsiooniliste ühenduse tootjate puhul toimub kogu arendus, disainimine ja tootmine ühenduses. Teised ühenduse tootjad võivad osta osa jalatsitest, tavaliselt pealsed, mujalt kui ühendusest, aga jalatsite tootmine ise toimub ühenduses ja lõpptoode kvalifitseerub EÜ tooteks. Selle põhjuseks on, et peamised väärtust lisavad toimingud leiavad aset ühenduses. Seda ei vaidlustanud ka ükski huvitatud isik. Eelmises põhjenduses viidatud ettevõtjate olukord erineb sellepoolest, et isegi kui osa disainimisest ja arendustegevusest toimub ühenduses, ei toimu tootmistegevus ja tootearendus tehase tasemel ühenduses. Väljastatavad tooted ei kvalifitseeru EÜ päritoluga tooteks ja seetõttu ei ole võimalik neid ettevõtjaid käsitada ühenduse tootjatena. Seetõttu lükati kõnealune väide tagasi. |
| --- | --- |

(148)

Selles suhtes on välja kujunenud tava, et ühenduse tootjaks võivad kvalifitseeruda üksnes ettevõtted, mis ühenduses tegutsevad tootmisvaldkonnas. Traditsiooniliste ühenduse tootjate puhul toimub kogu arendus, disainimine ja tootmine ühenduses. Teised ühenduse tootjad võivad osta osa jalatsitest, tavaliselt pealsed, mujalt kui ühendusest, aga jalatsite tootmine ise toimub ühenduses ja lõpptoode kvalifitseerub EÜ tooteks. Selle põhjuseks on, et peamised väärtust lisavad toimingud leiavad aset ühenduses. Seda ei vaidlustanud ka ükski huvitatud isik. Eelmises põhjenduses viidatud ettevõtjate olukord erineb sellepoolest, et isegi kui osa disainimisest ja arendustegevusest toimub ühenduses, ei toimu tootmistegevus ja tootearendus tehase tasemel ühenduses. Väljastatavad tooted ei kvalifitseeru EÜ päritoluga tooteks ja seetõttu ei ole võimalik neid ettevõtjaid käsitada ühenduse tootjatena. Seetõttu lükati kõnealune väide tagasi.

| (149) | Järeldati, et põhjenduses 2.2 nimetatud tootjad moodustavad algmääruse artikli 4 lõike 1 tähenduses kogu ühenduse tootmise. |
| --- | --- |

(149)

Järeldati, et põhjenduses 2.2 nimetatud tootjad moodustavad algmääruse artikli 4 lõike 1 tähenduses kogu ühenduse tootmise.

5.3.   Ühenduse tootmisharu määratlus

| (150) | Kaebus esitati ühenduse tootjate poolt ja/või nimel ja see esindas kokku 814 ettevõtet. Need kaebuse esitajad moodustasid vaatlusaluse toote puhul peamise osa kogu ühenduse toodangust, st käesoleval juhul ligikaudu 42 %. |
| --- | --- |

(150)

Kaebus esitati ühenduse tootjate poolt ja/või nimel ja see esindas kokku 814 ettevõtet. Need kaebuse esitajad moodustasid vaatlusaluse toote puhul peamise osa kogu ühenduse toodangust, st käesoleval juhul ligikaudu 42 %.

| (151) | Kahjuanalüüsi eesmärgil ja võttes arvesse kaebuse esitanud ühenduse tootjate märkimisväärset arvu, tuli kohaldada algmääruse artikli 17 sätteid. Selle kohaselt valiti kümnest tootjast koosnev valim. Need kümme ettevõtet esindasid veidi enam kui 10 % kaebuse esitanud ühenduse tootjatest ja tegid uurimisel täielikult koostööd. |
| --- | --- |

(151)

Kahjuanalüüsi eesmärgil ja võttes arvesse kaebuse esitanud ühenduse tootjate märkimisväärset arvu, tuli kohaldada algmääruse artikli 17 sätteid. Selle kohaselt valiti kümnest tootjast koosnev valim. Need kümme ettevõtet esindasid veidi enam kui 10 % kaebuse esitanud ühenduse tootjatest ja tegid uurimisel täielikult koostööd.

| (152) | Eespool nimetatu alusel loetakse, et kõik 814 kaebuse esitanud ühenduse tootjat, olenemata sellest, kas nad kuuluvad valimisse või mitte, moodustavad ühenduse tootmisharu algmääruse artikli 4 lõike 1 ja artikli 5 lõike 4 tähenduses. Nendele viidatakse käesolevas dokumendis kui “ühenduse tootmisharule”. |
| --- | --- |

(152)

Eespool nimetatu alusel loetakse, et kõik 814 kaebuse esitanud ühenduse tootjat, olenemata sellest, kas nad kuuluvad valimisse või mitte, moodustavad ühenduse tootmisharu algmääruse artikli 4 lõike 1 ja artikli 5 lõike 4 tähenduses. Nendele viidatakse käesolevas dokumendis kui “ühenduse tootmisharule”.

5.4.   Ühenduse tarbimine

| (153) | Ühenduse tarbimine määrati järgmise teabe alusel:






  — | ühenduse tootjate kogu tootmismaht, |
| --- | --- | --- |

(153)

Ühenduse tarbimine määrati järgmise teabe alusel:

—

ühenduse tootjate kogu tootmismaht,

| — | ühenduse tootjate eksport, |
| --- | --- |

—

ühenduse tootjate eksport,

| — | ühenduse kogu impordimaht. |
| --- | --- |

—

ühenduse kogu impordimaht.

| (154) | Ühenduse tarbimine oli selle alusel järgmine: | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tarbimine (1 000 paari) | 586 280 | 530 130 | 550 028 | 577 573 | 591 053 |
| Indeks: 2001 = 100 | 100 | 90 | 94 | 99 | 101 |
| Allikas: Eurostat, kaebuses sisalduv teave. |

(154)

Ühenduse tarbimine oli selle alusel järgmine:

2001

2002

2003

2004

UP

Tarbimine (1 000 paari)

586 280

530 130

550 028

577 573

591 053

Indeks: 2001 = 100

100

90

94

99

101

Allikas: Eurostat, kaebuses sisalduv teave.

| (155) | Jalatsite tarbimine ühenduses langes esmalt 10 % 2002. aastal, kuid seejärel kasvas. Üldiselt on ühenduse tarbimine vähenenud 1 %. Jalatsite tarbimine ühenduses elaniku kohta jäi kõnealusel perioodil suhteliselt stabiilseks. |
| --- | --- |

(155)

Jalatsite tarbimine ühenduses langes esmalt 10 % 2002. aastal, kuid seejärel kasvas. Üldiselt on ühenduse tarbimine vähenenud 1 %. Jalatsite tarbimine ühenduses elaniku kohta jäi kõnealusel perioodil suhteliselt stabiilseks.

5.5.   Import vaatlusalustest riikidest

5.5.1.   Kõnealuse dumpinguhinnaga impordi mõjude kumulatiivne hindamine

| (156) | Komisjon kaalus algmääruse artikli 3 lõikes 4 näidatud kriteeriumide alusel, kas kõnealuste riikide dumpinguhinnaga impordi mõjusid tuleks hinnata kumulatiivselt. See artikkel näeb ette, et kahest või enamast riigist toimuva impordi mõjusid, mille suhtes toimub samal ajal dumpinguvastane uurimine, hinnatakse kumulatiivselt üksnes siis, kui on kindlaks tehtud, et a) mõlemast riigist pärit impordiga seonduvalt määratud dumpingumarginaal on suurem kui miinimum vastavalt algmääruse artikli 9 lõikele 3 ja see impordimaht kummastki riigist ei ole tühine ja b) impordimõjude kumulatiivne hindamine on kohane imporditud toodete ja samasuguse ühenduse toote vahelise konkurentsi tingimuste põhjal. |
| --- | --- |

(156)

Komisjon kaalus algmääruse artikli 3 lõikes 4 näidatud kriteeriumide alusel, kas kõnealuste riikide dumpinguhinnaga impordi mõjusid tuleks hinnata kumulatiivselt. See artikkel näeb ette, et kahest või enamast riigist toimuva impordi mõjusid, mille suhtes toimub samal ajal dumpinguvastane uurimine, hinnatakse kumulatiivselt üksnes siis, kui on kindlaks tehtud, et a) mõlemast riigist pärit impordiga seonduvalt määratud dumpingumarginaal on suurem kui miinimum vastavalt algmääruse artikli 9 lõikele 3 ja see impordimaht kummastki riigist ei ole tühine ja b) impordimõjude kumulatiivne hindamine on kohane imporditud toodete ja samasuguse ühenduse toote vahelise konkurentsi tingimuste põhjal.

| (157) | Selles suhtes leiti esmalt, et mõlemale kõnealusele riigile määratud dumpingumarginaalid olid minimaalsest suuremad. Pealegi ei olnud dumpinguhinnaga impordi maht neist mõlemast riigist tühine algmääruse artikli 5 lõike 7 tähenduses. HRV ja Vietnami impordimahud olid uurimisperioodi jooksul tõepoolest vastavalt 9 % ja 14 % ühenduse tarbimisest. |
| --- | --- |

(157)

Selles suhtes leiti esmalt, et mõlemale kõnealusele riigile määratud dumpingumarginaalid olid minimaalsest suuremad. Pealegi ei olnud dumpinguhinnaga impordi maht neist mõlemast riigist tühine algmääruse artikli 5 lõike 7 tähenduses. HRV ja Vietnami impordimahud olid uurimisperioodi jooksul tõepoolest vastavalt 9 % ja 14 % ühenduse tarbimisest.

| (158) | Edasine uurimine näitas, et konkurentsitingimused nii dumpinguhinnaga impordi enda vahel kui ka dumpinguhinnaga impordi ja ühenduse samasuguse toote vahel olid sarnased. Leiti, et nahast pealsetega jalatsid, mille on tootnud/müünud kõnealused riigid ja mille on tootnud/müünud ühenduse tootmisharu, võistlevad omavahel päritolust sõltumata, sest nad on oma põhiliste omaduste poolest sarnased, tarbija vaatenurgast vastastikku asendatavad ja neid turustatakse ühesuguste turustamiskanalite kaudu. Pealegi selgus uurimisel mõlema riigi puhul, et impordimahud arenesid paralleelselt: mõlemad riigid suurendasid oma importi 2001. aasta ja uurimisperioodi kestel ligi 40 miljoni paari võrra. Nende kahe riigi impordihinnad tegid läbi samasuguse languse, langedes 39 % HRV puhul ja 22 % Vietnami puhul. Lisaks leiti, et need hinnad löövad võrreldaval kaubandustasemel ühenduse tootmisharu hindu alla. |
| --- | --- |

(158)

Edasine uurimine näitas, et konkurentsitingimused nii dumpinguhinnaga impordi enda vahel kui ka dumpinguhinnaga impordi ja ühenduse samasuguse toote vahel olid sarnased. Leiti, et nahast pealsetega jalatsid, mille on tootnud/müünud kõnealused riigid ja mille on tootnud/müünud ühenduse tootmisharu, võistlevad omavahel päritolust sõltumata, sest nad on oma põhiliste omaduste poolest sarnased, tarbija vaatenurgast vastastikku asendatavad ja neid turustatakse ühesuguste turustamiskanalite kaudu. Pealegi selgus uurimisel mõlema riigi puhul, et impordimahud arenesid paralleelselt: mõlemad riigid suurendasid oma importi 2001. aasta ja uurimisperioodi kestel ligi 40 miljoni paari võrra. Nende kahe riigi impordihinnad tegid läbi samasuguse languse, langedes 39 % HRV puhul ja 22 % Vietnami puhul. Lisaks leiti, et need hinnad löövad võrreldaval kaubandustasemel ühenduse tootmisharu hindu alla.

| (159) | Mõned huvitatud isikud väitsid, et sel juhul ei täidetud kumulatiivse hindamise tingimusi, sest kõnealuste riikide turuosad arenesid erinevalt ja nende hinnatase ei olnud võrreldav. |
| --- | --- |

(159)

Mõned huvitatud isikud väitsid, et sel juhul ei täidetud kumulatiivse hindamise tingimusi, sest kõnealuste riikide turuosad arenesid erinevalt ja nende hinnatase ei olnud võrreldav.

| (160) | Järgmine tabel näitab siiski, et impordimahud, turuosad ja keskmised ühiku hinnad arenesid mõlema kõnealuse riigi puhul kõnealusel perioodil sarnaselt:
  Impordimaht ja turuosad | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| HRV (1 000 paari) | 12 772 | 11 942 | 21 340 | 26 763 | 53 470 |
| Indeks: 2001 = 100 | 100 | 94 | 167 | 210 | 419 |
| Turuosad | 2,2 % | 2,3 % | 3,9 % | 4,6 % | 9,0 % |
| Vietnam (1 000 paari) | 41 241 | 47 542 | 64 666 | 81 042 | 81 477 |
| Indeks: 2001 = 100 | 100 | 115 | 157 | 197 | 198 |
| Turuosad | 7,0 % | 9,0 % | 11,8 % | 14,0 % | 13,8 % |

(160)

Järgmine tabel näitab siiski, et impordimahud, turuosad ja keskmised ühiku hinnad arenesid mõlema kõnealuse riigi puhul kõnealusel perioodil sarnaselt:

Impordimaht ja turuosad

2001

2002

2003

2004

UP

HRV (1 000 paari)

12 772

11 942

21 340

26 763

53 470

Indeks: 2001 = 100

100

94

167

210

419

Turuosad

2,2 %

2,3 %

3,9 %

4,6 %

9,0 %

Vietnam (1 000 paari)

41 241

47 542

64 666

81 042

81 477

Indeks: 2001 = 100

100

115

157

197

198

Turuosad

7,0 %

9,0 %

11,8 %

14,0 %

13,8 %

Keskmised hinnad

| | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| HRV (eurot paar) | 12,4 | 12,2 | 9,1 | 7,5 | 7,5 |
| Indeks: 2001 = 100 | 100 | 98 | 74 | 61 | 61 |
| Vietnam (eurot paar) | 12,5 | 11,8 | 10,5 | 9,8 | 9,7 |
| Indeks: 2001 = 100 | 100 | 95 | 84 | 79 | 78 |

2001

2002

2003

2004

UP

HRV (eurot paar)

12,4

12,2

9,1

7,5

7,5

Indeks: 2001 = 100

100

98

74

61

61

Vietnam (eurot paar)

12,5

11,8

10,5

9,8

9,7

Indeks: 2001 = 100

100

95

84

79

78

| (161) | Märgitakse, et Hiina impordi järsk kasv uurimisperioodi vältel, mis oluliselt kestab kogu 2004. aasta jooksul, on arvatavasti seotud kvoodi peatamisega alates 2005. aasta jaanuarist. Siiski märgitakse, et tegu on väljakujunenud tavaga uurida aastate jooksul kõnealuste riikide impordimahtude ja hindade suundumusi, käesoleval juhul alates 1. jaanuarist 2001.aastal kuni uurimisperioodi lõpuni. Selles kontekstis järgisid Hiina ja Vietnami import selgelt samu suundumusi. Pealegi ei ole absoluutne erinevus kahe riigi hinnatasemes oluline kumulatiivse hindamise puhul. Seda on võib-olla tõesti tarvis selgitada erinevate tegurite abil, näiteks erinevate toodete kaudu. Olulised on hinnasuundumused kõnealuse perioodi kestel ja need on kahe riigi puhul tegelikult võrreldavad. Neil põhjustel ei saadud väitega nõus olla. |
| --- | --- |

(161)

Märgitakse, et Hiina impordi järsk kasv uurimisperioodi vältel, mis oluliselt kestab kogu 2004. aasta jooksul, on arvatavasti seotud kvoodi peatamisega alates 2005. aasta jaanuarist. Siiski märgitakse, et tegu on väljakujunenud tavaga uurida aastate jooksul kõnealuste riikide impordimahtude ja hindade suundumusi, käesoleval juhul alates 1. jaanuarist 2001.aastal kuni uurimisperioodi lõpuni. Selles kontekstis järgisid Hiina ja Vietnami import selgelt samu suundumusi. Pealegi ei ole absoluutne erinevus kahe riigi hinnatasemes oluline kumulatiivse hindamise puhul. Seda on võib-olla tõesti tarvis selgitada erinevate tegurite abil, näiteks erinevate toodete kaudu. Olulised on hinnasuundumused kõnealuse perioodi kestel ja need on kahe riigi puhul tegelikult võrreldavad. Neil põhjustel ei saadud väitega nõus olla.

| (162) | Selle alusel järeldati, et kõik kumulatsiooni tingimused on täidetud ja järelikult peaks kõnealustest riikidest pärit dumpingimpordi mõju kahjuanalüüsi tegemiseks hindama koos. |
| --- | --- |

(162)

Selle alusel järeldati, et kõik kumulatsiooni tingimused on täidetud ja järelikult peaks kõnealustest riikidest pärit dumpingimpordi mõju kahjuanalüüsi tegemiseks hindama koos.

5.5.2.   Vaadeldava dumpinguhinnaga impordi maht ja turuosad

| (163) | Eespool esitatud tabel näitab, et vaatlusaluse toote import kõnealustest riikidest ühendusse kahekordistus vaatlusaluse perioodi jooksul. |
| --- | --- |

(163)

Eespool esitatud tabel näitab, et vaatlusaluse toote import kõnealustest riikidest ühendusse kahekordistus vaatlusaluse perioodi jooksul.

| (164) | Kõnealuste riikide turuosa laienes kõnealuse perioodi vältel tunduvalt, suurenedes 9,2 %-lt 2001. aastal 22,8 %-le uurimisperioodil. See kõik toimus ühenduse suhteliselt stabiilse tarbimise taustal. |
| --- | --- |

(164)

Kõnealuste riikide turuosa laienes kõnealuse perioodi vältel tunduvalt, suurenedes 9,2 %-lt 2001. aastal 22,8 %-le uurimisperioodil. See kõik toimus ühenduse suhteliselt stabiilse tarbimise taustal.

| (165) | Mõned huvitatud isikud väitsid, et kõnealuste riikide impordimahu areng oli häiritud impordikvootide kohaldamise tõttu alates 1. jaanuarist 2005. Väidetavalt on see tingitud asjaolust, et mõned ettevõtted lükkasid oma ekspordi edasi 2005. aasta algusesse, mis muidu oleks toimunud 2004. aasta lõpul. Isegi kui kvoodisüsteem oleks mõjutanud impordimahtusid 2005. aasta esimese kvartali jooksul, peab esmalt märkima, et see puudutab üksnes kahte kõnealust riiki, mitte kõiki käesoleva uurimisega hõlmatud tooteid. Pealegi näitab impordi areng kogu kõnealuse perioodi jooksul pidevat kasvu. Seetõttu arvestatakse, et kvoodi tõstmisel ei olnud oluliselt häirivat mõju ja kindlasti ei mõjuta see järeldust, et dumpinguhinnaga import kasvas 2001. aasta ja uurimisperioodi lõpu vahel oluliselt. |
| --- | --- |

(165)

Mõned huvitatud isikud väitsid, et kõnealuste riikide impordimahu areng oli häiritud impordikvootide kohaldamise tõttu alates 1. jaanuarist 2005. Väidetavalt on see tingitud asjaolust, et mõned ettevõtted lükkasid oma ekspordi edasi 2005. aasta algusesse, mis muidu oleks toimunud 2004. aasta lõpul. Isegi kui kvoodisüsteem oleks mõjutanud impordimahtusid 2005. aasta esimese kvartali jooksul, peab esmalt märkima, et see puudutab üksnes kahte kõnealust riiki, mitte kõiki käesoleva uurimisega hõlmatud tooteid. Pealegi näitab impordi areng kogu kõnealuse perioodi jooksul pidevat kasvu. Seetõttu arvestatakse, et kvoodi tõstmisel ei olnud oluliselt häirivat mõju ja kindlasti ei mõjuta see järeldust, et dumpinguhinnaga import kasvas 2001. aasta ja uurimisperioodi lõpu vahel oluliselt.

5.5.3.   Dumpinguhinnaga impordi hinnamuutused

| (166) | Impordihinnad vähenesid dramaatiliselt 12,4 eurolt paari kohta 2001. aastal kuni 8,9 euroni paari kohta uurimisperioodi ajal. See esindab üldist langust – peaaegu 30 % vaatlusaluse perioodi jooksul. |
| --- | --- |

(166)

Impordihinnad vähenesid dramaatiliselt 12,4 eurolt paari kohta 2001. aastal kuni 8,9 euroni paari kohta uurimisperioodi ajal. See esindab üldist langust – peaaegu 30 % vaatlusaluse perioodi jooksul.

5.5.4.   Hinna allalöömine

| (167) | Hinna allalöömise analüüsimiseks võrreldi valimisse kuuluvate tootjate impordihindu ühenduse tootmisharu hindadega, võttes aluseks sarnaste tootetüüpide kaalutud keskmised uurimisperioodi jooksul. Ühenduse tootmisharu hindu korrigeeriti vastavalt tehasehinna tasemele ja võrreldi impordi CIF-väärtusega ühenduse tollipiiril, lisades ka tollimaksud. See hinnavõrdlus tehti pärast alla- ja mahahindlusi ühesuguse tasandi tehingute kohta, vajaduse korral nõuetekohaselt korrigeeritult. Selleks et teha õiglane võrdlus, korrigeeriti hindu väljendamaks kulusid, mida importijad kannavad ühenduses, nagu disain, tooraine valik jne, ning mis mõnel teisel viisil ei väljenduks impordihinnas. Kuna jalatseid valmistatakse tellimusel, importijate enda poolt antud spetsifikatsioonide alusel (tooraine, disain jne), peaksid need kulud väljenduma ka toodetud jalatsite hinnas, et võimaldada ausat võrdlust ühenduse tootmisharu hindadega, mis samuti sisaldavad neid komponente. |
| --- | --- |

(167)

Hinna allalöömise analüüsimiseks võrreldi valimisse kuuluvate tootjate impordihindu ühenduse tootmisharu hindadega, võttes aluseks sarnaste tootetüüpide kaalutud keskmised uurimisperioodi jooksul. Ühenduse tootmisharu hindu korrigeeriti vastavalt tehasehinna tasemele ja võrreldi impordi CIF-väärtusega ühenduse tollipiiril, lisades ka tollimaksud. See hinnavõrdlus tehti pärast alla- ja mahahindlusi ühesuguse tasandi tehingute kohta, vajaduse korral nõuetekohaselt korrigeeritult. Selleks et teha õiglane võrdlus, korrigeeriti hindu väljendamaks kulusid, mida importijad kannavad ühenduses, nagu disain, tooraine valik jne, ning mis mõnel teisel viisil ei väljenduks impordihinnas. Kuna jalatseid valmistatakse tellimusel, importijate enda poolt antud spetsifikatsioonide alusel (tooraine, disain jne), peaksid need kulud väljenduma ka toodetud jalatsite hinnas, et võimaldada ausat võrdlust ühenduse tootmisharu hindadega, mis samuti sisaldavad neid komponente.

| (168) | Koostööd tegevate eksportivate tootjate hindade alusel leiti riikide kohta allalöövad marginaalid ja neid väljendati protsendiga ühenduse tootmisharu hindadest järgmiselt:






  Riik | Hindade allalöömine |
| --- | --- | --- |
| HRV | 12,8 % |
| Vietnam | 11,3 % |

(168)

Koostööd tegevate eksportivate tootjate hindade alusel leiti riikide kohta allalöövad marginaalid ja neid väljendati protsendiga ühenduse tootmisharu hindadest järgmiselt:

Riik

Hindade allalöömine

HRV

12,8 %

Vietnam

11,3 %

5.6.   Ühenduse jalatsivaldkonna iseärasused

| (169) | Ühenduse jalatsivaldkonda iseloomustavad mikrovõrgustikud (vähem kui 10 töötajat) ja väikeettevõtted. Enam kui viiesaja töötajaga suurettevõtted annavad tööd üksnes väikesele osale kogu valdkonna tööjõust. Mikro- ja väikeettevõtete eelis on paindlikkus ja nad on turunõudluse muutuste suhtes kohanemisvõimelisemad, kuid teisest küljest on nad rahaliselt rohkem haavatavad väliste vapustuste suhtes. |
| --- | --- |

(169)

Ühenduse jalatsivaldkonda iseloomustavad mikrovõrgustikud (vähem kui 10 töötajat) ja väikeettevõtted. Enam kui viiesaja töötajaga suurettevõtted annavad tööd üksnes väikesele osale kogu valdkonna tööjõust. Mikro- ja väikeettevõtete eelis on paindlikkus ja nad on turunõudluse muutuste suhtes kohanemisvõimelisemad, kuid teisest küljest on nad rahaliselt rohkem haavatavad väliste vapustuste suhtes.

| (170) | Rahvusvahelise konkurentsi surve all kalduvad suurettevõtted kaduma, samal ajal kui paindlikumad väike- ja mikroettevõtted, kes on koondunud väikestesse rühmadesse, on enam suutlikud konkurentsivõimet säilitama. Valdkonna ettevõtete arv on viimastel aastatel järk-järgult vähenenud ja seetõttu said ainult nn ellujääjad osaleda dumpinguvastases kaebuses. Samuti on tõenäoline, et paljudel mikroettevõtetel puudusid piisavad vahendid, et toetada dumpinguvastast kaebust. Nendel põhjustel leitakse, et üksnes kaebuse esitanud nn ellujääjate olukorra analüüsimine võiks arvatavasti alahinnata kahjude suurust, kuna see puudutab vaatlusaluse toote kogu ühenduse tootmist. |
| --- | --- |

(170)

Rahvusvahelise konkurentsi surve all kalduvad suurettevõtted kaduma, samal ajal kui paindlikumad väike- ja mikroettevõtted, kes on koondunud väikestesse rühmadesse, on enam suutlikud konkurentsivõimet säilitama. Valdkonna ettevõtete arv on viimastel aastatel järk-järgult vähenenud ja seetõttu said ainult nn ellujääjad osaleda dumpinguvastases kaebuses. Samuti on tõenäoline, et paljudel mikroettevõtetel puudusid piisavad vahendid, et toetada dumpinguvastast kaebust. Nendel põhjustel leitakse, et üksnes kaebuse esitanud nn ellujääjate olukorra analüüsimine võiks arvatavasti alahinnata kahjude suurust, kuna see puudutab vaatlusaluse toote kogu ühenduse tootmist.

| (171) | Seetõttu on allpool esitatud makronäitajad, mis on saadud nende liikmesriikide riiklikelt föderatsioonidelt, kes esitasid ühenduse tootjate nimel kaebuse – need on Itaalia, Hispaania, Portugal, Prantsusmaa, Poola ja Kreeka. Neile teeb muret tootmise areng, tööhõive ja ettevõtete arv, kes toodavad uurimisperioodi jooksul vaatlusalust toodet. Neid andmeid on kontrollitud nii palju kui võimalik. | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tootmine (1 000 paari) | 538 910 | 446 917 | 408 559 | 370 143 | 349 222 |
| Indeks 2001 = 100 | 100 | 83 | 76 | 69 | 65 |
| Tööhõive | 238 018 | 226 126 | 215 426 | 201 174 | 194 579 |
| Indeks 2001 = 100 | 100 | 95 | 91 | 85 | 82 |
| Ettevõtete arv | 10 728 | 10 684 | 10 447 | 10 044 | 9 579 |
| Indeks 2001 = 100 | 100 | 100 | 97 | 94 | 89 |

(171)

Seetõttu on allpool esitatud makronäitajad, mis on saadud nende liikmesriikide riiklikelt föderatsioonidelt, kes esitasid ühenduse tootjate nimel kaebuse – need on Itaalia, Hispaania, Portugal, Prantsusmaa, Poola ja Kreeka. Neile teeb muret tootmise areng, tööhõive ja ettevõtete arv, kes toodavad uurimisperioodi jooksul vaatlusalust toodet. Neid andmeid on kontrollitud nii palju kui võimalik.

2001

2002

2003

2004

UP

Tootmine (1 000 paari)

538 910

446 917

408 559

370 143

349 222

Indeks 2001 = 100

100

83

76

69

65

Tööhõive

238 018

226 126

215 426

201 174

194 579

Indeks 2001 = 100

100

95

91

85

82

Ettevõtete arv

10 728

10 684

10 447

10 044

9 579

Indeks 2001 = 100

100

100

97

94

89

| (172) | Nahast pealsetega jalatsite tootmine eespool nimetatud liikmesriikides vähenes kõnealuse uurimisperioodi jooksul 35 %. Sama perioodi jooksul oli enam kui 1 000 ettevõtet sunnitud tegevuse lõpetama. See tähendas 2001. aastal enam kui 43 000 töökoha kaotust ja tööhõive vähenemist 20 %. Ettevõtete arvu langus oli märgatav eriti uurimisperioodi jooksul, see on periood, mis mäletatavasti hõlmab 2004. aastat. See viitab pankrottide kiirenemisele 2005. aasta esimeses kvartalis. |
| --- | --- |

(172)

Nahast pealsetega jalatsite tootmine eespool nimetatud liikmesriikides vähenes kõnealuse uurimisperioodi jooksul 35 %. Sama perioodi jooksul oli enam kui 1 000 ettevõtet sunnitud tegevuse lõpetama. See tähendas 2001. aastal enam kui 43 000 töökoha kaotust ja tööhõive vähenemist 20 %. Ettevõtete arvu langus oli märgatav eriti uurimisperioodi jooksul, see on periood, mis mäletatavasti hõlmab 2004. aastat. See viitab pankrottide kiirenemisele 2005. aasta esimeses kvartalis.

| (173) | Eelmised arvud näitavad selgelt, et viimase aasta jooksul on valdkonnas toimunud tõsine taandareng ja valdkond on praegu kriitilises olukorras. |
| --- | --- |

(173)

Eelmised arvud näitavad selgelt, et viimase aasta jooksul on valdkonnas toimunud tõsine taandareng ja valdkond on praegu kriitilises olukorras.

5.7.   Ühenduse tootmisharu olukord

5.7.1.   Sissejuhatavad märkused

| (174) | Vastavalt algmääruse artikli 3 lõikele 5 uuris komisjon kõiki majanduslikke tegureid ja indekseid, mis mõjutavad ühenduse tootmisharu seisundit. Siiski viidati asjaolule, et mitte kõik tegurid, mis on loetletud algmääruses, ei mõjuta ühenduse jalatsitööstuse seisundit, et saaks kahju kindlaks teha. Kuna tootmine toimub vastavalt tellimusele, siis ladudesse kaupa tavaliselt ei varuta või on seal juba täidetud tellimused, mis ei ole veel kätte toimetatud või arvega tõendatud, ja seetõttu on sellel kahjuanalüüsi jaoks suhteliselt väike tähendus. Samuti jääb valdkond suhteliselt töömahukaks, tootmisvõimsus ei ole tehniliselt piiratud ja sõltub peamiselt tootja poolt palgatud töötajate arvust. |
| --- | --- |

(174)

Vastavalt algmääruse artikli 3 lõikele 5 uuris komisjon kõiki majanduslikke tegureid ja indekseid, mis mõjutavad ühenduse tootmisharu seisundit. Siiski viidati asjaolule, et mitte kõik tegurid, mis on loetletud algmääruses, ei mõjuta ühenduse jalatsitööstuse seisundit, et saaks kahju kindlaks teha. Kuna tootmine toimub vastavalt tellimusele, siis ladudesse kaupa tavaliselt ei varuta või on seal juba täidetud tellimused, mis ei ole veel kätte toimetatud või arvega tõendatud, ja seetõttu on sellel kahjuanalüüsi jaoks suhteliselt väike tähendus. Samuti jääb valdkond suhteliselt töömahukaks, tootmisvõimsus ei ole tehniliselt piiratud ja sõltub peamiselt tootja poolt palgatud töötajate arvust.

| (175) | Nagu eespool selgitatud ja arvestades ühenduse tootjate kaebuste suurt arvu, tuli kasutada väljavõttelise uuringu sätteid. Kahjuanalüüsi eesmärgil tuleb määrata kindlaks kahjunäitajad järgmisel kahel tasandil:






  — | hinnati makromajanduslikke elemente (tootmine, müügimaht, turuosa, tööhõive, tootlikkus, kasv, dumpingumarginaali suurusjärk ja varasematest dumpingu mõjudest toibumine) kogu ühenduse tootmisharu tasemel, teabe alusel, mis saadi individuaalsetelt tootjatelt kaebuse esitamise etapis. Neid tegureid kontrolliti võimaluse korral vastastikku kogu ühenduse asjassepuutuvate ühenduste poolt võimaldatud teabe alusel, |
| --- | --- | --- |

(175)

Nagu eespool selgitatud ja arvestades ühenduse tootjate kaebuste suurt arvu, tuli kasutada väljavõttelise uuringu sätteid. Kahjuanalüüsi eesmärgil tuleb määrata kindlaks kahjunäitajad järgmisel kahel tasandil:

—

hinnati makromajanduslikke elemente (tootmine, müügimaht, turuosa, tööhõive, tootlikkus, kasv, dumpingumarginaali suurusjärk ja varasematest dumpingu mõjudest toibumine) kogu ühenduse tootmisharu tasemel, teabe alusel, mis saadi individuaalsetelt tootjatelt kaebuse esitamise etapis. Neid tegureid kontrolliti võimaluse korral vastastikku kogu ühenduse asjassepuutuvate ühenduste poolt võimaldatud teabe alusel,

| — | tehti mikromajanduslike elementide analüüs (laoseis, müügihinnad, sularahavood, kasumlikkus, investeeringute tootlikkus, kapitali kaasamise võime, investeeringud, tööhõive ja töötasud) individuaalsete ettevõtete kohta, st nende ühenduse tootjate tasemel, kes kuulusid valimisse. |
| --- | --- |

—

tehti mikromajanduslike elementide analüüs (laoseis, müügihinnad, sularahavood, kasumlikkus, investeeringute tootlikkus, kapitali kaasamise võime, investeeringud, tööhõive ja töötasud) individuaalsete ettevõtete kohta, st nende ühenduse tootjate tasemel, kes kuulusid valimisse.

5.7.2.   Makromajanduslikud näitajad

| | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tootmine (1 000 paari) | 223 047 | 182 576 | 172 339 | 158 213 | 146 868 |
| Indeks: 2001 = 100 | 100 | 82 | 77 | 71 | 66 |
| Allikas: kaebuse esitamise etapil kogutud teave. |

2001

2002

2003

2004

UP

Tootmine (1 000 paari)

223 047

182 576

172 339

158 213

146 868

Indeks: 2001 = 100

100

82

77

71

66

Allikas: kaebuse esitamise etapil kogutud teave.

| (176) | Kogu ühenduse tootmisharu tootmismaht langes 223 miljonilt paarilt 2001. aastal 146,9 miljoni paarini uurimisperioodi jooksul. See langus on rohkem kui 30 %. |
| --- | --- |

(176)

Kogu ühenduse tootmisharu tootmismaht langes 223 miljonilt paarilt 2001. aastal 146,9 miljoni paarini uurimisperioodi jooksul. See langus on rohkem kui 30 %.

| (177) | Kuigi tehas on teoreetiliselt projekteeritud saavutamaks teatud tootmistaset, siis sõltub see tase oluliselt tehase poolt palgatud töötajate arvust. Nagu eespool selgitatud, on jalatsivalmistamise protsess tõepoolest töömahukas. Nendes tingimustes on kindla arvu ettevõtete puhul parim viis võimsuse mõõtmiseks uurida nende ettevõtete tööhõive taset. Seetõttu viidatakse eespool olevale tabelile, mis näitab ühenduse tootmisharu tööhõivet. Aktiivsete ettevõtete arvu areng selles valdkonnas näitab teisalt ka kogu tootmisvõimsust. Seda arengut uuriti eespool ja tuletati meelde, et kõnealusel perioodil suleti enam kui 1 000 ettevõtet. |
| --- | --- |

(177)

Kuigi tehas on teoreetiliselt projekteeritud saavutamaks teatud tootmistaset, siis sõltub see tase oluliselt tehase poolt palgatud töötajate arvust. Nagu eespool selgitatud, on jalatsivalmistamise protsess tõepoolest töömahukas. Nendes tingimustes on kindla arvu ettevõtete puhul parim viis võimsuse mõõtmiseks uurida nende ettevõtete tööhõive taset. Seetõttu viidatakse eespool olevale tabelile, mis näitab ühenduse tootmisharu tööhõivet. Aktiivsete ettevõtete arvu areng selles valdkonnas näitab teisalt ka kogu tootmisvõimsust. Seda arengut uuriti eespool ja tuletati meelde, et kõnealusel perioodil suleti enam kui 1 000 ettevõtet.

| | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Müük (1 000 paari) | 158 913 | 125 665 | 121 234 | 111 240 | 105 749 |
| Indeks: 2001 = 100 | 100 | 79 | 76 | 70 | 67 |
| Turuosad | 27,1 % | 23,7 % | 22,0 % | 19,3 % | 17,9 % |
| Allikas: kaebuse esitamise etapil kogutud teave. |

2001

2002

2003

2004

UP

Müük (1 000 paari)

158 913

125 665

121 234

111 240

105 749

Indeks: 2001 = 100

100

79

76

70

67

Turuosad

27,1 %

23,7 %

22,0 %

19,3 %

17,9 %

Allikas: kaebuse esitamise etapil kogutud teave.

| (178) | Et tootmine toimub vastavalt tellimusele, siis näitasid ühenduse tootmisharu müügimahud sarnaselt tootmisele langust. Ühenduse turul müüdud paaride arv langes 2001. aasta ja uurimisperioodi vahel enam kui 50 miljonit, st 33 %. |
| --- | --- |

(178)

Et tootmine toimub vastavalt tellimusele, siis näitasid ühenduse tootmisharu müügimahud sarnaselt tootmisele langust. Ühenduse turul müüdud paaride arv langes 2001. aasta ja uurimisperioodi vahel enam kui 50 miljonit, st 33 %.

| (179) | Turuosades vastab see vähenemisele rohkem kui 9 protsendipunkti ulatuses. Ühenduse tootmisharu turuosad langesid 27,1 %-lt 2001. aastal 17,9 %-le uurimisperioodi jooksul. |
| --- | --- |

(179)

Turuosades vastab see vähenemisele rohkem kui 9 protsendipunkti ulatuses. Ühenduse tootmisharu turuosad langesid 27,1 %-lt 2001. aastal 17,9 %-le uurimisperioodi jooksul.

| | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Töötajate koguarv | 83 238 | 69 361 | 66 425 | 61 640 | 57 047 |
| Indeks: 2001 = 100 | 100 | 83 | 80 | 74 | 69 |
| Allikas: kaebuse esitamise etapil kogutud teave. |

2001

2002

2003

2004

UP

Töötajate koguarv

83 238

69 361

66 425

61 640

57 047

Indeks: 2001 = 100

100

83

80

74

69

Allikas: kaebuse esitamise etapil kogutud teave.

| (180) | Tööhõive vähenes kogu kõnealuse perioodi jooksul dramaatiliselt. Ühenduse tootmisharus kaotati enam kui 26 000 töökohta, mis on 31 % langus uurimisperioodi jooksul võrreldes 2001. aastaga. |
| --- | --- |

(180)

Tööhõive vähenes kogu kõnealuse perioodi jooksul dramaatiliselt. Ühenduse tootmisharus kaotati enam kui 26 000 töökohta, mis on 31 % langus uurimisperioodi jooksul võrreldes 2001. aastaga.

| (181) | Viidatakse eespool olevale tabelile, mis näitab, et kogu nahkjalatsitööstuses kadus enam kui 43 000 töökoha. Selle arvu tähtsust rõhutab tõsiasi, et enam kui 700 ettevõttel (võrdle eespool esitatud andmetega) tuli oma tegevus lõpetada ajavahemikus 2001–2004, st enne, kui dumpinguvastane kaebus anti sisse, ja nad ei saanud seetõttu osaleda käesolevas uurimises. |
| --- | --- |

(181)

Viidatakse eespool olevale tabelile, mis näitab, et kogu nahkjalatsitööstuses kadus enam kui 43 000 töökoha. Selle arvu tähtsust rõhutab tõsiasi, et enam kui 700 ettevõttel (võrdle eespool esitatud andmetega) tuli oma tegevus lõpetada ajavahemikus 2001–2004, st enne, kui dumpinguvastane kaebus anti sisse, ja nad ei saanud seetõttu osaleda käesolevas uurimises.

| | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tootlikkus | 2 680 | 2 632 | 2 594 | 2 567 | 2 575 |
| Indeks 2001 = 100 | 100 | 98 | 97 | 96 | 96 |
| Allikas: kaebuse esitamise etapil kogutud teave. |

2001

2002

2003

2004

UP

Tootlikkus

2 680

2 632

2 594

2 567

2 575

Indeks 2001 = 100

100

98

97

96

96

Allikas: kaebuse esitamise etapil kogutud teave.

| (182) | Tootlikus määrati kindlaks tootmismahu jagamisel ühenduse tootmisharu tööjõuga, nagu on näidatud eespool olevates tabelites. Selle alusel jäi ühenduse tootmisharu tootlikkus kõnealusel perioodil suhteliselt stabiilseks. |
| --- | --- |

(182)

Tootlikus määrati kindlaks tootmismahu jagamisel ühenduse tootmisharu tööjõuga, nagu on näidatud eespool olevates tabelites. Selle alusel jäi ühenduse tootmisharu tootlikkus kõnealusel perioodil suhteliselt stabiilseks.

| (183) | 2001. aasta ja uurimisperioodi vahel, mil ühenduse tarbimine oli küllalt stabiilne, vähenesid oluliselt, ligi 30 %, ühenduse tootmisharu müügimahud. Nendes oludes toimus ühenduse tootmisharus 9 protsendipunkti suurune turuosa langus. Märgitakse, et kõnealused riigid suutsid sama perioodi kestel enam kui kahekordistada oma importi ja võitsid ühenduse turul juurde 14 protsenti turuosa. |
| --- | --- |

(183)

2001. aasta ja uurimisperioodi vahel, mil ühenduse tarbimine oli küllalt stabiilne, vähenesid oluliselt, ligi 30 %, ühenduse tootmisharu müügimahud. Nendes oludes toimus ühenduse tootmisharus 9 protsendipunkti suurune turuosa langus. Märgitakse, et kõnealused riigid suutsid sama perioodi kestel enam kui kahekordistada oma importi ja võitsid ühenduse turul juurde 14 protsenti turuosa.

| (184) | Võttes arvesse asjaomastest riikidest pärineva impordi mahtu ning hindu, ei saa tegeliku dumpingumarginaali mõju ühenduse tootmisharule hinnata tühiseks. |
| --- | --- |

(184)

Võttes arvesse asjaomastest riikidest pärineva impordi mahtu ning hindu, ei saa tegeliku dumpingumarginaali mõju ühenduse tootmisharule hinnata tühiseks.

| (185) | 1998. aasta veebruaris kehtestati dumpinguvastased meetmed mõnede HRVst, Indoneesiast ja Taist pärit nahast pealsetega jalatsite impordi suhtes. Need meetmed hõlmasid oma ulatuselt ka käesoleva uurimise alust toodet. Pärast nende meetmete kehtivuse kaotamise teatise avaldamist ei saadud ühtegi avaldust läbivaatamise kohta ja nii aegusid meetmed märtsis 2003. Läbivaatamise taotluse puudumisel arvati, et ühenduse tootmisharu oli selleks ajaks toibunud varasema dumpingu mõjudest. |
| --- | --- |

(185)

1998. aasta veebruaris kehtestati dumpinguvastased meetmed mõnede HRVst, Indoneesiast ja Taist pärit nahast pealsetega jalatsite impordi suhtes. Need meetmed hõlmasid oma ulatuselt ka käesoleva uurimise alust toodet. Pärast nende meetmete kehtivuse kaotamise teatise avaldamist ei saadud ühtegi avaldust läbivaatamise kohta ja nii aegusid meetmed märtsis 2003. Läbivaatamise taotluse puudumisel arvati, et ühenduse tootmisharu oli selleks ajaks toibunud varasema dumpingu mõjudest.

5.7.3.   Mikromajanduslikud näitajad

| (186) | Kuigi tootmist ja müügimahte ei peeta iseenesest mikromajanduslikeks näitajateks, on valimisse kuuluvate ühenduse tootjate vastavad näitajad siin siiski ära toodud. See näitab, kuidas valimisse kuuluvate ühenduse tootjate olukord arenes kogu ühenduse tootmisharuga võrreldes. | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tootmine (1 000 paari) | 17 743 | 18 828 | 16 507 | 12 902 | 12 129 |
| Indeks: 2001 = 100 | 100 | 106 | 93 | 73 | 68 |
| EÜ müügimaht (1 000 paari) | 15 130 | 15 877 | 14 544 | 13 652 | 13 422 |
| Indeks: 2001 = 100 | 100 | 105 | 96 | 90 | 89 |
| Allikas: küsimustiku kontrollitud vastused. |

(186)

Kuigi tootmist ja müügimahte ei peeta iseenesest mikromajanduslikeks näitajateks, on valimisse kuuluvate ühenduse tootjate vastavad näitajad siin siiski ära toodud. See näitab, kuidas valimisse kuuluvate ühenduse tootjate olukord arenes kogu ühenduse tootmisharuga võrreldes.

2001

2002

2003

2004

UP

Tootmine (1 000 paari)

17 743

18 828

16 507

12 902

12 129

Indeks: 2001 = 100

100

106

93

73

68

EÜ müügimaht (1 000 paari)

15 130

15 877

14 544

13 652

13 422

Indeks: 2001 = 100

100

105

96

90

89

Allikas: küsimustiku kontrollitud vastused.

| (187) | Pärast tootmise ja müügi kasvu 2002. aastal, võrreldes 2001. aastaga, on valimiga hõlmatud ühenduse tootjate tootmine ja müügimahud arenenud sarnaselt kogu ühenduse tootmisharuga. Vaatlusaluse perioodi jooksul on tootmismaht vähenenud enam kui 30 % ja müügimaht enam kui 10 %. Meenutatakse, et kogu ühenduse tootmisharus vähenesid sama perioodi jooksul tootmine 34 % ja müügimahud 33 %. |
| --- | --- |

(187)

Pärast tootmise ja müügi kasvu 2002. aastal, võrreldes 2001. aastaga, on valimiga hõlmatud ühenduse tootjate tootmine ja müügimahud arenenud sarnaselt kogu ühenduse tootmisharuga. Vaatlusaluse perioodi jooksul on tootmismaht vähenenud enam kui 30 % ja müügimaht enam kui 10 %. Meenutatakse, et kogu ühenduse tootmisharus vähenesid sama perioodi jooksul tootmine 34 % ja müügimahud 33 %.

| | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 000 paari | 2 118 | 2 375 | 2 544 | 2 705 | 2 470 |
| Indeks: 2001 = 100 | 100 | 112 | 120 | 128 | 117 |
| Allikas: küsimustiku kontrollitud vastused. |

2001

2002

2003

2004

UP

1 000 paari

2 118

2 375

2 544

2 705

2 470

Indeks: 2001 = 100

100

112

120

128

117

Allikas: küsimustiku kontrollitud vastused.

| (188) | Nagu juba öeldud, arvatakse varudel olevat üksnes väga väike mõju ühenduse jalatsitööstuse olukorrast tulenevate kahjude määramisele, sest tootmine toimub vastavalt tellimustele. Teoreetiliselt ei hoita ladudes muud kaupa kui ainult valminud tellimusi, mida ei ole veel kätte toimetatud ja/või kaubaarvetega varustatud. Selle alusel varud esmalt suurenesid 2001. aastast kuni 2004. aastani, st 28 %, ja seejärel vähenesid uurimisperioodi lõpuks. Seda uurimisperioodi jooksul toimunud langust võib vaadelda ka valdkonna hooajalisuse kontekstis. Tõepoolest on laoseisud ootuspäraselt suuremad detsembris kui aasta esimese kvartali lõpus, st käesoleval juhul uurimisperioodi lõpul. |
| --- | --- |

(188)

Nagu juba öeldud, arvatakse varudel olevat üksnes väga väike mõju ühenduse jalatsitööstuse olukorrast tulenevate kahjude määramisele, sest tootmine toimub vastavalt tellimustele. Teoreetiliselt ei hoita ladudes muud kaupa kui ainult valminud tellimusi, mida ei ole veel kätte toimetatud ja/või kaubaarvetega varustatud. Selle alusel varud esmalt suurenesid 2001. aastast kuni 2004. aastani, st 28 %, ja seejärel vähenesid uurimisperioodi lõpuks. Seda uurimisperioodi jooksul toimunud langust võib vaadelda ka valdkonna hooajalisuse kontekstis. Tõepoolest on laoseisud ootuspäraselt suuremad detsembris kui aasta esimese kvartali lõpus, st käesoleval juhul uurimisperioodi lõpul.

| | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Eurot paar | 20,9 | 20,5 | 20,0 | 19,8 | 19,4 |
| Indeks: 2001 = 100 | 100 | 98 | 96 | 95 | 93 |
| Allikas: küsimustiku kontrollitud vastused. |

2001

2002

2003

2004

UP

Eurot paar

20,9

20,5

20,0

19,8

19,4

Indeks: 2001 = 100

100

98

96

95

93

Allikas: küsimustiku kontrollitud vastused.

| (189) | Ühiku keskmine müügihind langes kõnealuse perioodi jooksul pidevalt. Üldine langus oli 7,2 %. Ühenduse tootmisharu hinna madalseis võib tunduda vähene, eriti kui võrrelda 30 % dumpinguhinnaga impordi hinna langusega vaatlusaluse perioodi jooksul. Seda tuleks siiski vaadelda selles kontekstis, et jalanõud on tellitav toode ja seetõttu on uued tellimused kindlad üksnes siis, kui vastav hinnatase võimaldab vähemalt kulutused tasa teha. Selles suhtes viidatakse järgmisele tabelile, mis näitab, et uurimisperioodi jooksul ei olnud ühenduse tootmisharul võimalik enam kahjusid kandmata hinda alla lasta. |
| --- | --- |

(189)

Ühiku keskmine müügihind langes kõnealuse perioodi jooksul pidevalt. Üldine langus oli 7,2 %. Ühenduse tootmisharu hinna madalseis võib tunduda vähene, eriti kui võrrelda 30 % dumpinguhinnaga impordi hinna langusega vaatlusaluse perioodi jooksul. Seda tuleks siiski vaadelda selles kontekstis, et jalanõud on tellitav toode ja seetõttu on uued tellimused kindlad üksnes siis, kui vastav hinnatase võimaldab vähemalt kulutused tasa teha. Selles suhtes viidatakse järgmisele tabelile, mis näitab, et uurimisperioodi jooksul ei olnud ühenduse tootmisharul võimalik enam kahjusid kandmata hinda alla lasta.

| | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rahavoog (1 000 eurot) | 13 497 | 10 991 | 8 147 | 10 754 | 5 706 |
| Indeks: 2001 = 100 | 100 | 81 | 60 | 80 | 42 |
| Kasum netokäibest (%) | 1,6 % | 2,1 % | 0,1 % | 2,3 % | 1,1 % |
| Investeeringute tasuvus | 5,7 % | 8,0 % | 0,4 % | 10,0 % | 4,8 % |
| Allikas: küsimustiku kontrollitud vastused. |

2001

2002

2003

2004

UP

Rahavoog (1 000 eurot)

13 497

10 991

8 147

10 754

5 706

Indeks: 2001 = 100

100

81

60

80

42

Kasum netokäibest (%)

1,6 %

2,1 %

0,1 %

2,3 %

1,1 %

Investeeringute tasuvus

5,7 %

8,0 %

0,4 %

10,0 %

4,8 %

Allikas: küsimustiku kontrollitud vastused.

| (190) | Eespool esitatud tasuvusnäitajad osutavad selgelt ettevõtete rahandusliku olukorra nõrgenemisele vaatlusaluse perioodi jooksul. Märgitakse, et valimisse kuuluva ühenduse ühe tootja ümberstruktureerimiskulud mõjutasid negatiivselt 2003. aasta kasumlikust. Üldist halvenemist pandi tähele eriti uurimisperioodi jooksul ja see näitab olulist taandarengut 2005. aasta esimeses kvartalis, st uurimisperioodi viimases kvartalis. |
| --- | --- |

(190)

Eespool esitatud tasuvusnäitajad osutavad selgelt ettevõtete rahandusliku olukorra nõrgenemisele vaatlusaluse perioodi jooksul. Märgitakse, et valimisse kuuluva ühenduse ühe tootja ümberstruktureerimiskulud mõjutasid negatiivselt 2003. aasta kasumlikust. Üldist halvenemist pandi tähele eriti uurimisperioodi jooksul ja see näitab olulist taandarengut 2005. aasta esimeses kvartalis, st uurimisperioodi viimases kvartalis.

| (191) | Eeskätt mõjutas see rahavooge. Need vähenesid 2001. aasta ja uurimisperioodi vahel peaaegu 60 %. Rahavood on eriti olulised väike- ja keskmise suurusega ettevõtetele, kellele väline rahastamine pole tavaliselt lihtsalt kättesaadav, erinevalt suurettevõtetest, kes võivad hõlpsamini anda pangale tagatisi. Väike- ja keskmise suurusega ettevõtted peavad oma tegevuse rahastamisel arvestama üksnes oma ressurssidega. Tasuvuse tase seoses käibega jäi ajavahemikus 2001–2004 suhteliselt püsivale 1,5 % tasemele, välja arvatud 2003. aastal, kuid seejärel langes uurimisperioodi jooksul tagasi säästuläve tasemele. Investeeringute tulusus järgis sama suundumust. |
| --- | --- |

(191)

Eeskätt mõjutas see rahavooge. Need vähenesid 2001. aasta ja uurimisperioodi vahel peaaegu 60 %. Rahavood on eriti olulised väike- ja keskmise suurusega ettevõtetele, kellele väline rahastamine pole tavaliselt lihtsalt kättesaadav, erinevalt suurettevõtetest, kes võivad hõlpsamini anda pangale tagatisi. Väike- ja keskmise suurusega ettevõtted peavad oma tegevuse rahastamisel arvestama üksnes oma ressurssidega. Tasuvuse tase seoses käibega jäi ajavahemikus 2001–2004 suhteliselt püsivale 1,5 % tasemele, välja arvatud 2003. aastal, kuid seejärel langes uurimisperioodi jooksul tagasi säästuläve tasemele. Investeeringute tulusus järgis sama suundumust.

| (192) | Üldine kasumi tase jäi kogu vaatlusaluse perioodi jooksul madalaks ning rõhutab väike- ja keskmise suurusega ettevõtete rahalist haavatavust, kusjuures need ettevõtted on eriti avatud välistele vapustustele. |
| --- | --- |

(192)

Üldine kasumi tase jäi kogu vaatlusaluse perioodi jooksul madalaks ning rõhutab väike- ja keskmise suurusega ettevõtete rahalist haavatavust, kusjuures need ettevõtted on eriti avatud välistele vapustustele.

| (193) | Uurimine näitas, et mitmete ühenduse tootjate kapitalinõuded on ebasoodsalt mõjutanud nende rasket rahanduslikku olukorda. Seda rõhutab nende individuaalse kasumitaseme areng ja eriti nende rahavoogude halvenemine. Nagu eespool selgitatud, ei ole väike- ja keskmise suurusega ettevõtted sageli suutlikud pakkuma piisavaid pangatagatisi ja neil võib olla raskusi tulla toime oluliste rahaliste kulutustega, mis johtub nende ebakindlast rahanduslikust olukorrast. |
| --- | --- |

(193)

Uurimine näitas, et mitmete ühenduse tootjate kapitalinõuded on ebasoodsalt mõjutanud nende rasket rahanduslikku olukorda. Seda rõhutab nende individuaalse kasumitaseme areng ja eriti nende rahavoogude halvenemine. Nagu eespool selgitatud, ei ole väike- ja keskmise suurusega ettevõtted sageli suutlikud pakkuma piisavaid pangatagatisi ja neil võib olla raskusi tulla toime oluliste rahaliste kulutustega, mis johtub nende ebakindlast rahanduslikust olukorrast.

| | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 000 eurot | 8 026 | 10 428 | 6 039 | 4 119 | 3 744 |
| Indeks: 2001 = 100 | 100 | 130 | 75 | 51 | 47 |
| Allikas: küsimustiku kontrollitud vastused. |

2001

2002

2003

2004

UP

1 000 eurot

8 026

10 428

6 039

4 119

3 744

Indeks: 2001 = 100

100

130

75

51

47

Allikas: küsimustiku kontrollitud vastused.

| (194) | Ettevõtetesse tehtud investeeringud vähenesid 2001. aasta ja uurimisperioodi kestel enam kui 50 %. Investeeringute vähenemist on nähtud seoses valimisse kuuluvate ühenduse tootjate rahandusliku olukorra halvenemisega. |
| --- | --- |

(194)

Ettevõtetesse tehtud investeeringud vähenesid 2001. aasta ja uurimisperioodi kestel enam kui 50 %. Investeeringute vähenemist on nähtud seoses valimisse kuuluvate ühenduse tootjate rahandusliku olukorra halvenemisega.

| | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Töötajate koguarv | 4 705 | 4 088 | 3 470 | 2 861 | 2 754 |
| Indeks: 2001 = 100 | 100 | 87 | 74 | 61 | 59 |
| Allikas: küsimustiku kontrollitud vastused. |

2001

2002

2003

2004

UP

Töötajate koguarv

4 705

4 088

3 470

2 861

2 754

Indeks: 2001 = 100

100

87

74

61

59

Allikas: küsimustiku kontrollitud vastused.

| | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Palgad ja tasud (1 000 eurodes) | 66 636 | 63 955 | 61 335 | 50 068 | 48 485 |
| Indeks: 2001 = 100 | 100 | 96 | 92 | 75 | 73 |
| Keskmine palk töötaja kohta (eurodes) | 14 163 | 15 645 | 17 676 | 17 500 | 17 605 |
| Indeks: 2001 = 100 | 100 | 110 | 125 | 124 | 124 |
| Allikas: küsimustiku kontrollitud vastused. |

2001

2002

2003

2004

UP

Palgad ja tasud (1 000 eurodes)

66 636

63 955

61 335

50 068

48 485

Indeks: 2001 = 100

100

96

92

75

73

Keskmine palk töötaja kohta (eurodes)

14 163

15 645

17 676

17 500

17 605

Indeks: 2001 = 100

100

110

125

124

124

Allikas: küsimustiku kontrollitud vastused.

| (195) | Valimisse kuuluvate ühenduse tootjate tööhõive tase halvenes uurimisperioodi jooksul oluliselt. Sel ajal kadus ligi 20 000 töökohta. Et jalatseid tehakse tellimuse peale, põhjustab iga müügimahtude langus otsekohe tootmise langust, mis omakorda tähendab selles töömahukas valdkonnas tööhõive vähenemist. |
| --- | --- |

(195)

Valimisse kuuluvate ühenduse tootjate tööhõive tase halvenes uurimisperioodi jooksul oluliselt. Sel ajal kadus ligi 20 000 töökohta. Et jalatseid tehakse tellimuse peale, põhjustab iga müügimahtude langus otsekohe tootmise langust, mis omakorda tähendab selles töömahukas valdkonnas tööhõive vähenemist.

| (196) | Keskmiste palkade ja tasude kasvu iga palgatud isiku kohta on põhjustanud suhteliselt madala palgatasemega töötajate arvu oluline vähenemine, samal ajal kui halduspersonali ja juhtkonna palgatase oli suhteliselt püsiv. Töökohtade kaotusi pandi eriti tähele tootmise tasandil. Kuigi vähenes ka haldustöötajate arv, sõltuvad nad ettevõtte tegutsemise tasandist. Keskmiste palkade ja tasude taset on halvendanud tõsiasi, et mõnikord tuli maksta koondamistasusid töötajatele, keda enam ei olnud ettevõtte töötajate nimekirjas. |
| --- | --- |

(196)

Keskmiste palkade ja tasude kasvu iga palgatud isiku kohta on põhjustanud suhteliselt madala palgatasemega töötajate arvu oluline vähenemine, samal ajal kui halduspersonali ja juhtkonna palgatase oli suhteliselt püsiv. Töökohtade kaotusi pandi eriti tähele tootmise tasandil. Kuigi vähenes ka haldustöötajate arv, sõltuvad nad ettevõtte tegutsemise tasandist. Keskmiste palkade ja tasude taset on halvendanud tõsiasi, et mõnikord tuli maksta koondamistasusid töötajatele, keda enam ei olnud ettevõtte töötajate nimekirjas.

5.8.   Järeldus kahju kohta

| (197) | Makromajanduslike näitajate analüüs, st analüüs kogu ühenduse tootmisharu tasandil näitas, et kahju avaldus peamiselt müügimahtude ja turuosade kahanemises. Kuna jalatseid valmistatakse tellimuse peale, oli ka sellel otsene negatiivne mõju tootmismahule ja ühenduse tööhõivele. Vaatlusaluse perioodi jooksul vähenesid ühenduse tootmisharu müügimahud ühenduse turul enam kui 30 %, turuosa vähenes üheksa protsendipunkti, toodang langes 34 % ja tööhõive vähenes 31 %, mis tähendas 26 000 töökoha kaotust. |
| --- | --- |

(197)

Makromajanduslike näitajate analüüs, st analüüs kogu ühenduse tootmisharu tasandil näitas, et kahju avaldus peamiselt müügimahtude ja turuosade kahanemises. Kuna jalatseid valmistatakse tellimuse peale, oli ka sellel otsene negatiivne mõju tootmismahule ja ühenduse tööhõivele. Vaatlusaluse perioodi jooksul vähenesid ühenduse tootmisharu müügimahud ühenduse turul enam kui 30 %, turuosa vähenes üheksa protsendipunkti, toodang langes 34 % ja tööhõive vähenes 31 %, mis tähendas 26 000 töökoha kaotust.

| (198) | Jalatsitööstuse tulustruktuur on selline, et üksikettevõtted on kas kasumlikud või lõpetavad tegevuse. Koos otseste kuludega moodustavad peamiselt tööjõu- ja toorainekulud tootmiskuludest tõesti kuni 80 % ning jalatseid tehakse tellimuse peale üksnes juhul, kui otseste kulude kokkuarvamine on näidanud tellimuse piisavat kasumi taset. |
| --- | --- |

(198)

Jalatsitööstuse tulustruktuur on selline, et üksikettevõtted on kas kasumlikud või lõpetavad tegevuse. Koos otseste kuludega moodustavad peamiselt tööjõu- ja toorainekulud tootmiskuludest tõesti kuni 80 % ning jalatseid tehakse tellimuse peale üksnes juhul, kui otseste kulude kokkuarvamine on näidanud tellimuse piisavat kasumi taset.

| (199) | Mikromajanduslike elementide analüüs näitas, et valimi ettevõtted on uurimisperioodi jooksul saavutanud kasumlikkuse võimalikest tasemetest kõige madalama. Uurimisperioodi jooksul oli nende kasumlikkus säästuläve piires ja rahavood näitasid ohtlikku langust. Valimisse kuuluvate ettevõtete olukorra analüüs näitas, et uurimisperioodi jooksul ei olnud nad enam võimelised langetama oma hinnataset kahjusid kandmata, mis väike- ja keskmise suurusega ettevõtete puhul ei saa kesta rohkem kui paar kuud, ilma et neid ei tuleks sulgeda. |
| --- | --- |

(199)

Mikromajanduslike elementide analüüs näitas, et valimi ettevõtted on uurimisperioodi jooksul saavutanud kasumlikkuse võimalikest tasemetest kõige madalama. Uurimisperioodi jooksul oli nende kasumlikkus säästuläve piires ja rahavood näitasid ohtlikku langust. Valimisse kuuluvate ettevõtete olukorra analüüs näitas, et uurimisperioodi jooksul ei olnud nad enam võimelised langetama oma hinnataset kahjusid kandmata, mis väike- ja keskmise suurusega ettevõtete puhul ei saa kesta rohkem kui paar kuud, ilma et neid ei tuleks sulgeda.

| (200) | Selles kontekstis on eriti oluline riiklike föderatsioonide antud teave suletud ettevõtete arvu kohta. 2001. aasta ja uurimisperioodi vahel andsid föderatsioonid teada enam kui 1 000 ettevõtte sulgemisest. |
| --- | --- |

(200)

Selles kontekstis on eriti oluline riiklike föderatsioonide antud teave suletud ettevõtete arvu kohta. 2001. aasta ja uurimisperioodi vahel andsid föderatsioonid teada enam kui 1 000 ettevõtte sulgemisest.

| (201) | Eespool nimetatu põhjal võib järeldada, et ühenduse tootmisharu on kannatanud olulist kahju algmääruse artikli 3 lõike 5 tähenduses. |
| --- | --- |

(201)

Eespool nimetatu põhjal võib järeldada, et ühenduse tootmisharu on kannatanud olulist kahju algmääruse artikli 3 lõike 5 tähenduses.

6.   PÕHJUSLIK SEOS

6.1.   Sissejuhatus

| (202) | Kooskõlas algmääruse artikli 3 lõigetega 6 ja 7 uuris komisjon, kas oluline kahju, mida kandis ühenduse tootmisharu, oli põhjustatud kõnealustest riikidest pärit vaatlusaluse toote dumpinguhinnaga impordist. Peale dumpinguhinnaga impordi uuriti ka teisi teadaolevaid tegureid, mis samal ajal oleksid võinud kahjustada ühenduse tootmisharu, et kindel olla, kas nende teiste tegurite võimalikku kahju ei omistata dumpinguhinnaga impordile. |
| --- | --- |

(202)

Kooskõlas algmääruse artikli 3 lõigetega 6 ja 7 uuris komisjon, kas oluline kahju, mida kandis ühenduse tootmisharu, oli põhjustatud kõnealustest riikidest pärit vaatlusaluse toote dumpinguhinnaga impordist. Peale dumpinguhinnaga impordi uuriti ka teisi teadaolevaid tegureid, mis samal ajal oleksid võinud kahjustada ühenduse tootmisharu, et kindel olla, kas nende teiste tegurite võimalikku kahju ei omistata dumpinguhinnaga impordile.

6.2.   Dumpinguhinnaga impordi mõju

| (203) | Esmalt meenutatakse, et uurimine näitas, et kõnealustest riikidest imporditud jalatsid konkureerivad kõikidel tasanditel, st kõikide mahtudes ja tüüpides, koos ühenduse tootmisharu toodetud ja müüdud jalatsitega, ja nende müügikanalid on üldiselt ühesugused. |
| --- | --- |

(203)

Esmalt meenutatakse, et uurimine näitas, et kõnealustest riikidest imporditud jalatsid konkureerivad kõikidel tasanditel, st kõikide mahtudes ja tüüpides, koos ühenduse tootmisharu toodetud ja müüdud jalatsitega, ja nende müügikanalid on üldiselt ühesugused.

| (204) | Dumpinguhinnaga impordi maht, mis kõnealuse perioodi jooksul enam kui kahekordistus, suurenes üheaegselt ühenduse tootmisharu majandusliku olukorra halvenemisega. See halvenemine väljendus muu hulgas tootmise ja müügimahtude ligi 30 % languses sama perioodi jooksul. |
| --- | --- |

(204)

Dumpinguhinnaga impordi maht, mis kõnealuse perioodi jooksul enam kui kahekordistus, suurenes üheaegselt ühenduse tootmisharu majandusliku olukorra halvenemisega. See halvenemine väljendus muu hulgas tootmise ja müügimahtude ligi 30 % languses sama perioodi jooksul.

| (205) | Dumpinguhinnaga impordi laine tuli koos vastava keskmise hinna olulise langusega. Uurimisperioodi jooksul vähenes dumpinguhinnaga impordi keskmine hind tõepoolest 30 %. |
| --- | --- |

(205)

Dumpinguhinnaga impordi laine tuli koos vastava keskmise hinna olulise langusega. Uurimisperioodi jooksul vähenes dumpinguhinnaga impordi keskmine hind tõepoolest 30 %.

| (206) | Suhteliselt läbipaistval ja väga hinnatundlikul turul, kus jalatseid toodetakse vastavalt tellimusele, oli sellel ühenduse tootmisharu olukorrale kahekordselt negatiivne mõju. Esiteks johtus see ühenduse tootmisharu hindade madalseisust, kus hinnad langesid kõnealuse perioodi jooksul ligi 8 %. Teiseks, mis veelgi tähtsam, mõjutas madala hinnaga import nendest riikidest tõsiselt ühenduse tootmisharu tellimusi, avaldades nii negatiivset mõju tootmisele, müügimahtudele ja tööhõivele. |
| --- | --- |

(206)

Suhteliselt läbipaistval ja väga hinnatundlikul turul, kus jalatseid toodetakse vastavalt tellimusele, oli sellel ühenduse tootmisharu olukorrale kahekordselt negatiivne mõju. Esiteks johtus see ühenduse tootmisharu hindade madalseisust, kus hinnad langesid kõnealuse perioodi jooksul ligi 8 %. Teiseks, mis veelgi tähtsam, mõjutas madala hinnaga import nendest riikidest tõsiselt ühenduse tootmisharu tellimusi, avaldades nii negatiivset mõju tootmisele, müügimahtudele ja tööhõivele.

| (207) | Ühenduse tootmisharu ja kõnealuste riikide turuosad on selles suhtes väga näitlikud. Nende olukord arenes järgmiselt: | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kõnealused riigid | 9,2 % | 11,2 % | 15,6 % | 18,7 % | 22,8 % |
| Ühenduse tootmisharu | 27,1 % | 23,7 % | 22,0 % | 19,3 % | 17,9 % |

(207)

Ühenduse tootmisharu ja kõnealuste riikide turuosad on selles suhtes väga näitlikud. Nende olukord arenes järgmiselt:

2001

2002

2003

2004

UP

Kõnealused riigid

9,2 %

11,2 %

15,6 %

18,7 %

22,8 %

Ühenduse tootmisharu

27,1 %

23,7 %

22,0 %

19,3 %

17,9 %

| (208) | Kui ühenduse tootmisharu kaotas ligi 9 protsenti turuosast 2001. aasta ja uurimisperioodi vahel, siis kõnealused riigid hõivasid umbes 14 protsenti ja see juhtus suhteliselt stabiilse tarbimise perioodil. |
| --- | --- |

(208)

Kui ühenduse tootmisharu kaotas ligi 9 protsenti turuosast 2001. aasta ja uurimisperioodi vahel, siis kõnealused riigid hõivasid umbes 14 protsenti ja see juhtus suhteliselt stabiilse tarbimise perioodil.

| (209) | Võttes arvesse selget ajalist kattuvust ühelt poolt dumpinguhinnaga impordi laine pidevalt langevate hindade ja teiselt poolt ühenduse tootmisharu müügi- ja tootmismahtude vähenemiste, turuosa ja tööhõive vähenemise ning hinna madalseisu vahel, järeldati, et dumpinguhinnaga impordil oli määrava osa ühenduse tootmisharu haavatavas olukorras. |
| --- | --- |

(209)

Võttes arvesse selget ajalist kattuvust ühelt poolt dumpinguhinnaga impordi laine pidevalt langevate hindade ja teiselt poolt ühenduse tootmisharu müügi- ja tootmismahtude vähenemiste, turuosa ja tööhõive vähenemise ning hinna madalseisu vahel, järeldati, et dumpinguhinnaga impordil oli määrava osa ühenduse tootmisharu haavatavas olukorras.

6.3.   Muude tegurite mõju

6.3.1.   Teiste ühenduse tootjate tegevus

| (210) | Eespool olev tabel näitab, et teiste ühenduse tootjate müük ühenduse turul on vaatlusaluse perioodi jooksul vähenenud rohkem kui 70 miljonit paari, langus on enam kui 30 %. Vastav turuosa on samuti langenud 38,1 %-lt 2000. aastal 25,3 %ni uurimisperioodi jooksul. Seetõttu jõuti olemasoleva teabe põhjal järeldusele, et teised ühenduse tootjad olid samasuguses olukorras kui ühenduse tootmisharu ega ole põhjustanud ühenduse tootmisharule mingit kahju. |
| --- | --- |

(210)

Eespool olev tabel näitab, et teiste ühenduse tootjate müük ühenduse turul on vaatlusaluse perioodi jooksul vähenenud rohkem kui 70 miljonit paari, langus on enam kui 30 %. Vastav turuosa on samuti langenud 38,1 %-lt 2000. aastal 25,3 %ni uurimisperioodi jooksul. Seetõttu jõuti olemasoleva teabe põhjal järeldusele, et teised ühenduse tootjad olid samasuguses olukorras kui ühenduse tootmisharu ega ole põhjustanud ühenduse tootmisharule mingit kahju.

6.3.2.   Ühenduse tootmisharu eksporditulemus

| (211) | Mõned huvitatud isikud väitsid, et ühenduse jalatsitööstuse kehv majanduslik olukord oli tingitud eksporditegevuse halvenemisest. See väide põhineb asjaolul, et ühenduse jalatsitööstuse poolt välja antud aruandes on kinnitatud, et eksporditurgudel on valdkonna jaoks peamine probleem turule pääs ja et ulatuslikud tariifid ja mittetariifsed tõkked siiski takistavad ühenduse tootjatel kasutamast oma ekspordivõimet. |
| --- | --- |

(211)

Mõned huvitatud isikud väitsid, et ühenduse jalatsitööstuse kehv majanduslik olukord oli tingitud eksporditegevuse halvenemisest. See väide põhineb asjaolul, et ühenduse jalatsitööstuse poolt välja antud aruandes on kinnitatud, et eksporditurgudel on valdkonna jaoks peamine probleem turule pääs ja et ulatuslikud tariifid ja mittetariifsed tõkked siiski takistavad ühenduse tootjatel kasutamast oma ekspordivõimet.

| (212) | Selles kontekstis peaks esmalt märkima, et kahjuanalüüs keskendub ühenduse tootmisharu olukorrale ühenduse turul. Seetõttu ei ole ekspordijõudluse halvenemisel peaaegu mitte mingit mõju enamikule eespool analüüsitud näitajatele, nagu müügimahule, turuosale ja hindadele. Kogu tootmismahu mõistes võib eristada ühenduse ja ühendusevälist turgu, sest jalatsid on valmistatud tellimusel ja müügi vähenemine ühenduse turul põhjustab vältimatult tootmise langust. Suurem osa toodangust on mõeldud müümiseks ühenduse turul ja isegi kui ekspordimüük kõnealuse perioodi jooksul samuti vähenes, järeldatakse, et suurem osa tootmislangusest on seotud kahjudega ühenduse turul, mitte väheneva ekspordiga. Seega viitab ühenduse tootjate väide tegelikult nende suutmatusele kasutada oma ekspordivõimet ja seda tuleks seetõttu vaadelda kui suutmatust kompenseerida ekspordi suurendamisega vähenevat müüki ühenduse turul, st seal, kus kanti kahju. |
| --- | --- |

(212)

Selles kontekstis peaks esmalt märkima, et kahjuanalüüs keskendub ühenduse tootmisharu olukorrale ühenduse turul. Seetõttu ei ole ekspordijõudluse halvenemisel peaaegu mitte mingit mõju enamikule eespool analüüsitud näitajatele, nagu müügimahule, turuosale ja hindadele. Kogu tootmismahu mõistes võib eristada ühenduse ja ühendusevälist turgu, sest jalatsid on valmistatud tellimusel ja müügi vähenemine ühenduse turul põhjustab vältimatult tootmise langust. Suurem osa toodangust on mõeldud müümiseks ühenduse turul ja isegi kui ekspordimüük kõnealuse perioodi jooksul samuti vähenes, järeldatakse, et suurem osa tootmislangusest on seotud kahjudega ühenduse turul, mitte väheneva ekspordiga. Seega viitab ühenduse tootjate väide tegelikult nende suutmatusele kasutada oma ekspordivõimet ja seda tuleks seetõttu vaadelda kui suutmatust kompenseerida ekspordi suurendamisega vähenevat müüki ühenduse turul, st seal, kus kanti kahju.

| (213) | Seetõttu lükati nõue tagasi ja järeldati, et ühenduse tootmisharu eksporditegevus ei ole põhjustanud mingit majandusliku kahju. |
| --- | --- |

(213)

Seetõttu lükati nõue tagasi ja järeldati, et ühenduse tootmisharu eksporditegevus ei ole põhjustanud mingit majandusliku kahju.

6.3.3.   Import muudest kolmandatest riikidest

| (214) | Uuriti ka importi kolmandatest riikidest. Järgmised tabelid näitavad turuosade ja keskmiste hindade arengut nende riikide puhul, kelle import oli uurimisperioodi jooksul enam kui 2 % kogu ühenduse impordist.











  Turuosad | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | UP | Dispersioon 01/UP (protsendipunkti) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rumeenia | 6,4 % | 8,0 % | 8,4 % | 7,8 % | 7,7 % | +1,3 % |
| India | 3,9 % | 5,0 % | 5,4 % | 6,4 % | 6,2 % | +2,3 % |
| Indoneesia | 2,0 % | 1,9 % | 1,6 % | 1,6 % | 1,6 % | –0,4 % |
| Brasiilia | 1,4 % | 1,6 % | 1,9 % | 2,5 % | 2,9 % | +1,5 % |
| Aomen | 1,4 % | 1,9 % | 2,4 % | 3,3 % | 2,5 % | +1,1 % |
| Tai | 0,9 % | 0,9 % | 1,0 % | 1,2 % | 1,2 % | +0,3 % |

(214)

Uuriti ka importi kolmandatest riikidest. Järgmised tabelid näitavad turuosade ja keskmiste hindade arengut nende riikide puhul, kelle import oli uurimisperioodi jooksul enam kui 2 % kogu ühenduse impordist.

Turuosad

2001

2002

2003

2004

UP

Dispersioon 01/UP (protsendipunkti)

Rumeenia

6,4 %

8,0 %

8,4 %

7,8 %

7,7 %

+1,3 %

India

3,9 %

5,0 %

5,4 %

6,4 %

6,2 %

+2,3 %

Indoneesia

2,0 %

1,9 %

1,6 %

1,6 %

1,6 %

–0,4 %

Brasiilia

1,4 %

1,6 %

1,9 %

2,5 %

2,9 %

+1,5 %

Aomen

1,4 %

1,9 %

2,4 %

3,3 %

2,5 %

+1,1 %

Tai

0,9 %

0,9 %

1,0 %

1,2 %

1,2 %

+0,3 %

| Keskmised hinnad (eurot paar) | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | UP | Dispersioon 2001/UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rumeenia | 14,0 | 14,9 | 15,1 | 15,3 | 15,3 | 9 % |
| India | 11,7 | 11,6 | 10,5 | 10,4 | 10,5 | –10 % |
| Indoneesia | 12,4 | 11,6 | 11,2 | 9,6 | 9,6 | –23 % |
| Brasiilia | 16,9 | 15,8 | 13,7 | 13,2 | 12,6 | –25 % |
| Aomen | 13,1 | 11,7 | 11,0 | 10,9 | 11,0 | –16 % |
| Tai | 15,4 | 14,0 | 13,2 | 12,3 | 12,2 | –21 % |

Keskmised hinnad (eurot paar)

2001

2002

2003

2004

UP

Dispersioon 2001/UP

Rumeenia

14,0

14,9

15,1

15,3

15,3

9 %

India

11,7

11,6

10,5

10,4

10,5

–10 %

Indoneesia

12,4

11,6

11,2

9,6

9,6

–23 %

Brasiilia

16,9

15,8

13,7

13,2

12,6

–25 %

Aomen

13,1

11,7

11,0

10,9

11,0

–16 %

Tai

15,4

14,0

13,2

12,3

12,2

–21 %

| (215) | Ükski loetletud riikidest eraldi ei suurendanud oluliselt oma turuosa vaatlusaluse perioodi jooksul. Nende turuosade absoluutne tase jäi oluliselt alla kõnealustele riikidele, samuti arenesid nad erinevalt. Peab meelde tuletama, et kõnealuste riikide kumulatiivne turuosa suurenes oluliselt, 9,2 %-lt 2001. aastal 22,8 %-le uurimisperioodi jooksul. |
| --- | --- |

(215)

Ükski loetletud riikidest eraldi ei suurendanud oluliselt oma turuosa vaatlusaluse perioodi jooksul. Nende turuosade absoluutne tase jäi oluliselt alla kõnealustele riikidele, samuti arenesid nad erinevalt. Peab meelde tuletama, et kõnealuste riikide kumulatiivne turuosa suurenes oluliselt, 9,2 %-lt 2001. aastal 22,8 %-le uurimisperioodi jooksul.

| (216) | Muude kolmandate riikide keskmine ühiku hind langes kõnealuse perioodi jooksul, välja arvatud ühe riigi puhul. Siiski vähenesid need väiksemas ulatuses võrreldes kõnealuste riikide hindadega, kuid just nende absoluutne hinnatase kogu vaatlusaluse perioodi kestel jäi ühe erandiga keskmiseks, mis oli palju kõrgem kui dumpinguhinnaga impordil. Indoneesiast impordi puhul olid hinnad uurimisperioodi jooksul madalamad kui Vietnamist impordi puhul, kuid seda tuleb vaadelda koos Indoneesia kahaneva turuosaga, mis vastandus tohutult kasvava Vietnami turuosaga. Uurimisperioodi jooksul olid impordihinnad eespool nimetatud riikidest keskmiselt 30% kõrgemad kui kõnealuste riikide impordihinnad. Pealegi eraldi võttes ei kasvanud kolmandate riikide turuosad kõnealuste riikidega sarnaselt. Seetõttu võib arvestada, et muud kolmandad riigid pidid järgima kõnealuste riikide langevat hinnasuundumust selleks, et säilitada oma turuosa. |
| --- | --- |

(216)

Muude kolmandate riikide keskmine ühiku hind langes kõnealuse perioodi jooksul, välja arvatud ühe riigi puhul. Siiski vähenesid need väiksemas ulatuses võrreldes kõnealuste riikide hindadega, kuid just nende absoluutne hinnatase kogu vaatlusaluse perioodi kestel jäi ühe erandiga keskmiseks, mis oli palju kõrgem kui dumpinguhinnaga impordil. Indoneesiast impordi puhul olid hinnad uurimisperioodi jooksul madalamad kui Vietnamist impordi puhul, kuid seda tuleb vaadelda koos Indoneesia kahaneva turuosaga, mis vastandus tohutult kasvava Vietnami turuosaga. Uurimisperioodi jooksul olid impordihinnad eespool nimetatud riikidest keskmiselt 30% kõrgemad kui kõnealuste riikide impordihinnad. Pealegi eraldi võttes ei kasvanud kolmandate riikide turuosad kõnealuste riikidega sarnaselt. Seetõttu võib arvestada, et muud kolmandad riigid pidid järgima kõnealuste riikide langevat hinnasuundumust selleks, et säilitada oma turuosa.

| (217) | Eespool nimetatud põhjustel järeldatakse, et import kolmandatest riikidest ei mõjutanud oluliselt ühenduse tootmisharu olukorda. |
| --- | --- |

(217)

Eespool nimetatud põhjustel järeldatakse, et import kolmandatest riikidest ei mõjutanud oluliselt ühenduse tootmisharu olukorda.

6.3.4.   Tarbimisharjumuste muutused ja nõudluse langus

| (218) | Importijad väitsid, et ühenduse jalatsitootjate kannatatud kahju oli põhjustatud selle jalatsisektori nõudluse vähenemisest, millele traditsioonilised ühenduse tootjad on spetsialiseerunud. Samamoodi väitsid mõned eksportivad tootjad, et muutuva moe tõttu soovivad tarbijad tänapäeval madala kvaliteediga, ühekordselt kasutatavaid ja massiliselt turustatud jalatseid. |
| --- | --- |

(218)

Importijad väitsid, et ühenduse jalatsitootjate kannatatud kahju oli põhjustatud selle jalatsisektori nõudluse vähenemisest, millele traditsioonilised ühenduse tootjad on spetsialiseerunud. Samamoodi väitsid mõned eksportivad tootjad, et muutuva moe tõttu soovivad tarbijad tänapäeval madala kvaliteediga, ühekordselt kasutatavaid ja massiliselt turustatud jalatseid.

| (219) | Selles suhtes tehakse viide eespool esitatud 2. osale, kus on järeldatud, et kõiki vaatlusaluse toote tüüpe ja samasuguseid tooteid on käsitatud ühtse tootena ning kõnealustes riikides ja ühenduses toodetud jalatsid konkureerivad kõigil turu tasanditel. Ükski väide teatud tüüpide kohta ei ole seetõttu asjakohane ja analüüs tuleb teha nii vaatlusaluse toote kui samasuguse toote, st kõikide nahast pealsetega jalatsite tüüpide kohta, nagu on kirjeldatud asjakohases punktis eespool. Nahast pealsetega jalatsite kogu tarbimine ühenduses oli vaatlusalusel perioodil suhteliselt stabiilne. Seepärast lükati väited tagasi ning tehti järeldus, et kahju ei põhjustanud nõudluse vähenemine. |
| --- | --- |

(219)

Selles suhtes tehakse viide eespool esitatud 2. osale, kus on järeldatud, et kõiki vaatlusaluse toote tüüpe ja samasuguseid tooteid on käsitatud ühtse tootena ning kõnealustes riikides ja ühenduses toodetud jalatsid konkureerivad kõigil turu tasanditel. Ükski väide teatud tüüpide kohta ei ole seetõttu asjakohane ja analüüs tuleb teha nii vaatlusaluse toote kui samasuguse toote, st kõikide nahast pealsetega jalatsite tüüpide kohta, nagu on kirjeldatud asjakohases punktis eespool. Nahast pealsetega jalatsite kogu tarbimine ühenduses oli vaatlusalusel perioodil suhteliselt stabiilne. Seepärast lükati väited tagasi ning tehti järeldus, et kahju ei põhjustanud nõudluse vähenemine.

6.3.5.   Vahetuskursi kõikumine

| (220) | Mitmed eksportivad ja importivad tootjad väitsid, et ühenduse tootmisharule tekitatud kahju oli põhjustatud euro tugevnemisest USA dollari suhtes, mis põhjustas impordihindade märkimisväärset langust, sest väidetavalt enamiku Hiina ja Vietnami jalatsitega kaubeldakse USA dollarites. |
| --- | --- |

(220)

Mitmed eksportivad ja importivad tootjad väitsid, et ühenduse tootmisharule tekitatud kahju oli põhjustatud euro tugevnemisest USA dollari suhtes, mis põhjustas impordihindade märkimisväärset langust, sest väidetavalt enamiku Hiina ja Vietnami jalatsitega kaubeldakse USA dollarites.

| (221) | Tuletatakse meelde, et uurimine peab tegema kindlaks, kas dumpinguhinnaga import (hindade ja mahtude mõistes) on põhjustanud olulist kahju ühenduse tootmisharule või on oluline kahju tingitud teistest teguritest. Selles suhtes osutab algmääruse artikli 3 lõige 6, et dumpinguhinnaga impordi hinnatase põhjustab kahju. Seetõttu lihtsalt viidatakse erinevustele hinnatasemes ja nii ei ole nõuet analüüsida tegureid, mis mõjutavad nende hindade taset. |
| --- | --- |

(221)

Tuletatakse meelde, et uurimine peab tegema kindlaks, kas dumpinguhinnaga import (hindade ja mahtude mõistes) on põhjustanud olulist kahju ühenduse tootmisharule või on oluline kahju tingitud teistest teguritest. Selles suhtes osutab algmääruse artikli 3 lõige 6, et dumpinguhinnaga impordi hinnatase põhjustab kahju. Seetõttu lihtsalt viidatakse erinevustele hinnatasemes ja nii ei ole nõuet analüüsida tegureid, mis mõjutavad nende hindade taset.

| (222) | Praktiliselt uuritakse dumpinguhinnaga impordi mõju ühenduse tootmisharu hindadele peamiselt, määrates kindlaks hinna allalöömise, hinnalanguse ja hinna pärssimise. Sellel eesmärgil võrreldakse dumpinguhinnaga ekspordi hindu ühenduse tootmisharu müügihindadega ja ekspordihinnad, mida kasutatakse kahju arvestamiseks, on mõnikord vaja teise vääringusse konverteerida, et saada võrdluse alust. Järelikult vahetuskursside kasutamine selles kontekstis ainult kinnitab, et hinnaerinevused on kindlaks määratud võrreldaval alusel. Sellest selgub, et vahetuskurss ei saa põhimõtteliselt olla teine kahjutegur. |
| --- | --- |

(222)

Praktiliselt uuritakse dumpinguhinnaga impordi mõju ühenduse tootmisharu hindadele peamiselt, määrates kindlaks hinna allalöömise, hinnalanguse ja hinna pärssimise. Sellel eesmärgil võrreldakse dumpinguhinnaga ekspordi hindu ühenduse tootmisharu müügihindadega ja ekspordihinnad, mida kasutatakse kahju arvestamiseks, on mõnikord vaja teise vääringusse konverteerida, et saada võrdluse alust. Järelikult vahetuskursside kasutamine selles kontekstis ainult kinnitab, et hinnaerinevused on kindlaks määratud võrreldaval alusel. Sellest selgub, et vahetuskurss ei saa põhimõtteliselt olla teine kahjutegur.

| (223) | Eespool öeldut on kinnitatud ka algmääruse artikli 3 lõike 7 sõnastuses, mis viitab muudele teadaolevatele teguritele kui dumpinguhinnaga import. Teiste teadaolevate tegurite loend selles artiklis ei viita tõepoolest ühelegi tegurile, mis mõjutavad dumpinguhinnaga impordi hinnataset. Kokkuvõtteks võib öelda, et kui on toimunud dumpinguhinnaga eksport ja isegi kui soodsa vahetuskursi tõttu saadi kasu, on raske mõista, kuidas selline vahetuskursi areng võiks olla muu kahju põhjustav tegur. |
| --- | --- |

(223)

Eespool öeldut on kinnitatud ka algmääruse artikli 3 lõike 7 sõnastuses, mis viitab muudele teadaolevatele teguritele kui dumpinguhinnaga import. Teiste teadaolevate tegurite loend selles artiklis ei viita tõepoolest ühelegi tegurile, mis mõjutavad dumpinguhinnaga impordi hinnataset. Kokkuvõtteks võib öelda, et kui on toimunud dumpinguhinnaga eksport ja isegi kui soodsa vahetuskursi tõttu saadi kasu, on raske mõista, kuidas selline vahetuskursi areng võiks olla muu kahju põhjustav tegur.

| (224) | Nii ei saa dumpinguhinnaga impordi hinnataset mõjutavate tegurite analüüs olla õigusliku jõuga, käsitlegu see siis vahetuskursi kõikumist või midagi muud, ja selline analüüs jääks väljapoole algmääruse nõudeid. |
| --- | --- |

(224)

Nii ei saa dumpinguhinnaga impordi hinnataset mõjutavate tegurite analüüs olla õigusliku jõuga, käsitlegu see siis vahetuskursi kõikumist või midagi muud, ja selline analüüs jääks väljapoole algmääruse nõudeid.

| (225) | Igal juhul ja ilma, et see piiraks eespool sätestatut, isegi kui vahetuskursi kõikumised mõjutaksid impordihindu, oleks võimatu eristada nende mõju, sest ei ole päris täpselt teada, millises ulatuses import kõnealustest riikidest on toimunud USA dollarites. Lisaks varjavad suured importijad oma USA dollarites tehtud finantstehinguid ja seetõttu on väga raske otsustada, milline peaks olema asjakohane vahetuskurss, mida uurida. |
| --- | --- |

(225)

Igal juhul ja ilma, et see piiraks eespool sätestatut, isegi kui vahetuskursi kõikumised mõjutaksid impordihindu, oleks võimatu eristada nende mõju, sest ei ole päris täpselt teada, millises ulatuses import kõnealustest riikidest on toimunud USA dollarites. Lisaks varjavad suured importijad oma USA dollarites tehtud finantstehinguid ja seetõttu on väga raske otsustada, milline peaks olema asjakohane vahetuskurss, mida uurida.

6.3.6.   Kvoodi tõstmine

| (226) | Mõned pooled väitsid, et impordikvootide suurendamine 2005. aasta alguses põhjustas ühenduse tootmisharule samuti kahju. Selles suhtes tuletatakse meelde, et kvoodid puudutasid üksnes ühte või kahte asjaomast riiki ja mitte kõiki käesoleva uurimisega hõlmatud tooteid. Pealegi on kahju analüüs määratud pikemaks perioodiks, käesoleval juhul 2001. aastast ja uurimisperioodi lõpuni ega viita seetõttu kvoodi järgsele perioodile, st 2005. aasta esimesele kvartalile. Seetõttu lükati see väide tagasi. |
| --- | --- |

(226)

Mõned pooled väitsid, et impordikvootide suurendamine 2005. aasta alguses põhjustas ühenduse tootmisharule samuti kahju. Selles suhtes tuletatakse meelde, et kvoodid puudutasid üksnes ühte või kahte asjaomast riiki ja mitte kõiki käesoleva uurimisega hõlmatud tooteid. Pealegi on kahju analüüs määratud pikemaks perioodiks, käesoleval juhul 2001. aastast ja uurimisperioodi lõpuni ega viita seetõttu kvoodi järgsele perioodile, st 2005. aasta esimesele kvartalile. Seetõttu lükati see väide tagasi.

6.3.7.   Kaebuse esitajatel ebaõnnestus moderniseerimine, nad on ülimalt killustatud ja neil on kõrged tööjõukulud

| (227) | Mõned pooled väitsid, et kaebajate kehv majanduslik olukord on seotud asjaoluga, et nad ei moderniseerinud oma tootmisobjekte ja -meetodeid, ja kahju oli põhjustanud tõsiasi, et valdkond on ülimalt killustatud ega ole konkurentsivõimeline, võrreldes madala tööjõukuluga riikide impordiga. |
| --- | --- |

(227)

Mõned pooled väitsid, et kaebajate kehv majanduslik olukord on seotud asjaoluga, et nad ei moderniseerinud oma tootmisobjekte ja -meetodeid, ja kahju oli põhjustanud tõsiasi, et valdkond on ülimalt killustatud ega ole konkurentsivõimeline, võrreldes madala tööjõukuluga riikide impordiga.

| (228) | Tõepoolest on ühenduse jalatsisektor ülimalt killustatud ja tööjõukulud ühenduses on kõrgemad kui kõnealustes riikides. Tootmisharu killustatus ja tööjõukulud ühenduses siiski ei suurenenud vaatlusaluse perioodi jooksul. Neil asjaoludel ei ole võimalik määrata vaatlusalusel perioodil põhjuslikku seost nende tegurite ja ühenduse tootmisharu olukorra halvenemise vahel. |
| --- | --- |

(228)

Tõepoolest on ühenduse jalatsisektor ülimalt killustatud ja tööjõukulud ühenduses on kõrgemad kui kõnealustes riikides. Tootmisharu killustatus ja tööjõukulud ühenduses siiski ei suurenenud vaatlusaluse perioodi jooksul. Neil asjaoludel ei ole võimalik määrata vaatlusalusel perioodil põhjuslikku seost nende tegurite ja ühenduse tootmisharu olukorra halvenemise vahel.

| (229) | Seetõttu lükati need väited tagasi. |
| --- | --- |

(229)

Seetõttu lükati need väited tagasi.

6.3.8.   EÜ jalatsitööstuse tootmise ümberpaigutamine

| (230) | Importijate ühendused väitsid, et EÜ tootmise ümberpaigutamine madalapalgalistesse riikidesse on suurendanud ühenduse jalatsitööstuse kantud kahju. Väidetavalt põhjustas see ühenduses tootmise ja müügi vähenemise ja tõi kaasa olulised ümberstruktureerimiskulud, mis mõjutas nende ettevõtete rahanduslikku olukorda. |
| --- | --- |

(230)

Importijate ühendused väitsid, et EÜ tootmise ümberpaigutamine madalapalgalistesse riikidesse on suurendanud ühenduse jalatsitööstuse kantud kahju. Väidetavalt põhjustas see ühenduses tootmise ja müügi vähenemise ja tõi kaasa olulised ümberstruktureerimiskulud, mis mõjutas nende ettevõtete rahanduslikku olukorda.

| (231) | Tuleks siiski meelde tuletada, et kahjuanalüüs keskendub eeskätt ühenduse tootmisharu majandusliku olukorra arengule. Et tootmise ümber paigutanud tootjaid, nagu eespool juba selgitatud, isegi enam ei peeta käesoleva uurimise eesmärkide kohaselt ühenduse tootjateks, kuna nad ei moodusta osa ühenduse tootmisest, siis kahjuanalüüsil ei ole nende olukorda arvesse võetud. Oma tootmise ümber paigutanud ettevõtete importi on siiski arvesse võetud kõnealuste riikide või kolmandate riikide impordi uurimisel. |
| --- | --- |

(231)

Tuleks siiski meelde tuletada, et kahjuanalüüs keskendub eeskätt ühenduse tootmisharu majandusliku olukorra arengule. Et tootmise ümber paigutanud tootjaid, nagu eespool juba selgitatud, isegi enam ei peeta käesoleva uurimise eesmärkide kohaselt ühenduse tootjateks, kuna nad ei moodusta osa ühenduse tootmisest, siis kahjuanalüüsil ei ole nende olukorda arvesse võetud. Oma tootmise ümber paigutanud ettevõtete importi on siiski arvesse võetud kõnealuste riikide või kolmandate riikide impordi uurimisel.

6.4.   Järeldus põhjusliku seose kohta

| (232) | Järelikult on leidnud kinnitust, et ühenduse tootmisharu kantud olulise kahju, mida eeskätt iseloomustas müügimahtude, turuosade ja ühiku hindade langus, põhjustades kasumlikkuse näitajate halvenemise, on tinginud kõnealune dumpinguhinnaga import. Tõepoolest, teiste uuritud tegurite mõju oli praktiliselt olematu ega võimaldanud seetõttu teha olematuks põhjuslikku seost dumpinguhinnaga impordi ja ühenduse tootmisharu kahjustatud olukorra vahel. |
| --- | --- |

(232)

Järelikult on leidnud kinnitust, et ühenduse tootmisharu kantud olulise kahju, mida eeskätt iseloomustas müügimahtude, turuosade ja ühiku hindade langus, põhjustades kasumlikkuse näitajate halvenemise, on tinginud kõnealune dumpinguhinnaga import. Tõepoolest, teiste uuritud tegurite mõju oli praktiliselt olematu ega võimaldanud seetõttu teha olematuks põhjuslikku seost dumpinguhinnaga impordi ja ühenduse tootmisharu kahjustatud olukorra vahel.

| (233) | Võttes arvesse eespool esitatud analüüsi, mis on nõuetekohaselt eristanud ja eraldanud kõigi teadaolevate tegurite mõjud olukorra kohta ühenduse tootmisharus alates dumpinguhinnaga impordi kahjulikest mõjudest, kinnitatakse siinkohal, et need teised tegurid iseenesest ei muuda asjaolu, et hinnatud kahju tuleb omistada dumpinguhinnaga impordile. |
| --- | --- |

(233)

Võttes arvesse eespool esitatud analüüsi, mis on nõuetekohaselt eristanud ja eraldanud kõigi teadaolevate tegurite mõjud olukorra kohta ühenduse tootmisharus alates dumpinguhinnaga impordi kahjulikest mõjudest, kinnitatakse siinkohal, et need teised tegurid iseenesest ei muuda asjaolu, et hinnatud kahju tuleb omistada dumpinguhinnaga impordile.

| (234) | Seetõttu järeldatakse, et kõnealustest riikidest pärit dumpinguhinnaga import on põhjustanud olulist kahju ühenduse tootmisharule algmääruse artikli 3 lõike 6 tähenduses. |
| --- | --- |

(234)

Seetõttu järeldatakse, et kõnealustest riikidest pärit dumpinguhinnaga import on põhjustanud olulist kahju ühenduse tootmisharule algmääruse artikli 3 lõike 6 tähenduses.

7.   ÜHENDUSE HUVID

| (235) | Uuriti, kas ühenduse huvides on vajalik sekkumine, et hoida ära kindlaksmääratud kahjulikku dumpingut. |
| --- | --- |

(235)

Uuriti, kas ühenduse huvides on vajalik sekkumine, et hoida ära kindlaksmääratud kahjulikku dumpingut.

7.1.   Ühenduse tootmisharu huvid

| (236) | Eespool esitatud analüüs näitas selgelt, et dumpinguhinnaga import põhjustas kahju ühenduse jalatsitööstusele. Järsult suurenenud dumpinguhinnaga import põhjustas viimastel aastatel suure hinnalanguse ühenduse jalatsitööstuse turu hulgimüügi tasandil, st seal, kus toimub konkurents imporditud ja ühenduses toodetud jalatsite vahel. Ühenduse tootmisharu ei ole enam üldiselt suutlik tagama tellimuste täitmist rahuldaval hinnatasemel, nagu tõendas valimisse kuuluvate ühenduse tootjate olukord, kui uurimisperioodil ei suudetud teenida peaaegu üldse kasumit. Pealegi ei olnud ühenduse tootmisharu paljudel juhtudel suutlik tagama uute tellimuste täitmist, sest käesoleval hinnatasemel oleks see nõudnud neilt alla tootmishinna müüki. Ühenduse tootmisharu seisab seetõttu vastamisi raskustega, mis on seotud nii müügihindade kui ka müügimahtudega. |
| --- | --- |

(236)

Eespool esitatud analüüs näitas selgelt, et dumpinguhinnaga import põhjustas kahju ühenduse jalatsitööstusele. Järsult suurenenud dumpinguhinnaga import põhjustas viimastel aastatel suure hinnalanguse ühenduse jalatsitööstuse turu hulgimüügi tasandil, st seal, kus toimub konkurents imporditud ja ühenduses toodetud jalatsite vahel. Ühenduse tootmisharu ei ole enam üldiselt suutlik tagama tellimuste täitmist rahuldaval hinnatasemel, nagu tõendas valimisse kuuluvate ühenduse tootjate olukord, kui uurimisperioodil ei suudetud teenida peaaegu üldse kasumit. Pealegi ei olnud ühenduse tootmisharu paljudel juhtudel suutlik tagama uute tellimuste täitmist, sest käesoleval hinnatasemel oleks see nõudnud neilt alla tootmishinna müüki. Ühenduse tootmisharu seisab seetõttu vastamisi raskustega, mis on seotud nii müügihindade kui ka müügimahtudega.

| (237) | Seoses sellega halveneks meetmete kehtestamiseta ühenduse tootmisharu olukord kindlasti veelgi, mille tulemuseks oleks täiendavad tehaste sulgemised ja töökohtade kaotamised. Kuna tootjad paiknevad sageli geograafiliselt lähestikku teatavates liikmesriikides ning teevad mõnikord allhankeid teistest kohalikest tehastest, võib ühe tootja kadumine avaldada olulist halba mõju teistele kohalike ettevõtetele. Sama kehtib ka tooraine kohalike tarnijate puhul, mõjutades kogu tegevust, ning meetmete kehtestamine avaldaks ühenduse tootmisharule mitmel viisil positiivset mõju. Meetmed hoiaksid ära võimaliku edasise olulise dumpinguhinnaga impordi kasvu kõnealustest riikidest, mis lubaks ühenduse tootmisharul vähemalt säilitada oma praegune olukord turul. Impordiandmed näitasid tõesti, et kõnealuste riikide turuosade kasv toimus ühenduse jalatsitööstuse arvelt. |
| --- | --- |

(237)

Seoses sellega halveneks meetmete kehtestamiseta ühenduse tootmisharu olukord kindlasti veelgi, mille tulemuseks oleks täiendavad tehaste sulgemised ja töökohtade kaotamised. Kuna tootjad paiknevad sageli geograafiliselt lähestikku teatavates liikmesriikides ning teevad mõnikord allhankeid teistest kohalikest tehastest, võib ühe tootja kadumine avaldada olulist halba mõju teistele kohalike ettevõtetele. Sama kehtib ka tooraine kohalike tarnijate puhul, mõjutades kogu tegevust, ning meetmete kehtestamine avaldaks ühenduse tootmisharule mitmel viisil positiivset mõju. Meetmed hoiaksid ära võimaliku edasise olulise dumpinguhinnaga impordi kasvu kõnealustest riikidest, mis lubaks ühenduse tootmisharul vähemalt säilitada oma praegune olukord turul. Impordiandmed näitasid tõesti, et kõnealuste riikide turuosade kasv toimus ühenduse jalatsitööstuse arvelt.

| (238) | Kui dumpinguvastased tollimaksud kehtestatakse asjaomastest riikidest pärit jalanõude impordi suhtes, hakkaksid hulgimüüjad ja importijad tõenäoliselt vähemalt osaliselt tegema hankeid ühenduse tootjatelt. Kui meetmed kehtestataks ning seega taastataks impordihindade tase dumpingueelsel tasemel, oleks ühenduse tootmisharu võimeline võistlema õiglastes kaubandustingimustes asjakohase suhtelise eelise põhjal ning nad jääksid olukorda, kus nad saavad rahuldaval hulgal uusi tellimusi hindadega, mis võimaldavad neil tagada normaalse kasumitaseme. Kahju kõrvaldamiseks on tõepoolest vaja teatavaid hinnatõuse. |
| --- | --- |

(238)

Kui dumpinguvastased tollimaksud kehtestatakse asjaomastest riikidest pärit jalanõude impordi suhtes, hakkaksid hulgimüüjad ja importijad tõenäoliselt vähemalt osaliselt tegema hankeid ühenduse tootjatelt. Kui meetmed kehtestataks ning seega taastataks impordihindade tase dumpingueelsel tasemel, oleks ühenduse tootmisharu võimeline võistlema õiglastes kaubandustingimustes asjakohase suhtelise eelise põhjal ning nad jääksid olukorda, kus nad saavad rahuldaval hulgal uusi tellimusi hindadega, mis võimaldavad neil tagada normaalse kasumitaseme. Kahju kõrvaldamiseks on tõepoolest vaja teatavaid hinnatõuse.

| (239) | Meetmete rakendamine on seetõttu selgelt ühenduse tootmisharu huvides, st aktiivsete kaebust toetavate tootjate huvides, ent ka teiste ühenduse tootjate huvides, kes kaebuse esitamist aktiivselt ei toetanud või ei saanud toetada. |
| --- | --- |

(239)

Meetmete rakendamine on seetõttu selgelt ühenduse tootmisharu huvides, st aktiivsete kaebust toetavate tootjate huvides, ent ka teiste ühenduse tootjate huvides, kes kaebuse esitamist aktiivselt ei toetanud või ei saanud toetada.

| (240) | Mõned huvitatud isikud vaidlesid vastu, väites et meetmete rakendamine ei taastaks ühenduse tootmisharu olukorda, sest importijad tarniksid lihtsalt teistest riikidest, mille suhtes meetmeid ei kohaldata. Selle põhjal väidavad nad, et mis tahes meetmed ei oleks seepärast ühenduse tootmisharu huvides. |
| --- | --- |

(240)

Mõned huvitatud isikud vaidlesid vastu, väites et meetmete rakendamine ei taastaks ühenduse tootmisharu olukorda, sest importijad tarniksid lihtsalt teistest riikidest, mille suhtes meetmeid ei kohaldata. Selle põhjal väidavad nad, et mis tahes meetmed ei oleks seepärast ühenduse tootmisharu huvides.

| (241) | See väide lükati siiski tagasi. Asjaolu, et importijad võivad valida teise tarneriigi, ei ole kindlasti paikapidav põhjus jätta käesoleval juhul võtmata meetmeid kahjuliku dumpingu vastu. Selle põhjuseks ei ole üksnes asjaolu, et on võimatu ennetada ulatust, milles selline muutus toimuks, vaid see import võib samuti hakata toimuma dumpinguhinnaga, jättes võimaluse, et dumpinguvastaseid meetmeid võiks nende vastu kasutada. |
| --- | --- |

(241)

See väide lükati siiski tagasi. Asjaolu, et importijad võivad valida teise tarneriigi, ei ole kindlasti paikapidav põhjus jätta käesoleval juhul võtmata meetmeid kahjuliku dumpingu vastu. Selle põhjuseks ei ole üksnes asjaolu, et on võimatu ennetada ulatust, milles selline muutus toimuks, vaid see import võib samuti hakata toimuma dumpinguhinnaga, jättes võimaluse, et dumpinguvastaseid meetmeid võiks nende vastu kasutada.

| (242) | Järelikult võimaldaks dumpinguvastaste meetmete rakendamine ühenduse tootmisharul taastuda tuvastatud dumpingu kahjustavast mõjust. |
| --- | --- |

(242)

Järelikult võimaldaks dumpinguvastaste meetmete rakendamine ühenduse tootmisharul taastuda tuvastatud dumpingu kahjustavast mõjust.

7.2.   Teiste ettevõtjate huvid

7.2.1.   Tarbijate huvid

| (243) | Tarbijaorganisatsioonidelt ei saadud vastuseid pärast käesoleva menetluse teadaande avaldamist. Mõned isikud on siiski vaielnud, et meetmete rakendamine vaatlusaluse toote impordi suhtes oleks tarbijate huvide vastu. Nad väidavad, et kui Hiina ja Vietnami toodete turule pääsu piiratakse, jääks tarbijatele väga kitsas valik, eriti kiiresti vahelduva moe valdkonnas, mida peamiselt varustatakse Hiina ja Vietnami jalatsitega. Teiseks esitati väide, et meetmed suurendaksid keskmise tarbija kulutusi, st hinda, ja lõpuks, et ühenduse tootmisharul puudub suutlikus rahuldada kogu jalatsinõudlust. |
| --- | --- |

(243)

Tarbijaorganisatsioonidelt ei saadud vastuseid pärast käesoleva menetluse teadaande avaldamist. Mõned isikud on siiski vaielnud, et meetmete rakendamine vaatlusaluse toote impordi suhtes oleks tarbijate huvide vastu. Nad väidavad, et kui Hiina ja Vietnami toodete turule pääsu piiratakse, jääks tarbijatele väga kitsas valik, eriti kiiresti vahelduva moe valdkonnas, mida peamiselt varustatakse Hiina ja Vietnami jalatsitega. Teiseks esitati väide, et meetmed suurendaksid keskmise tarbija kulutusi, st hinda, ja lõpuks, et ühenduse tootmisharul puudub suutlikus rahuldada kogu jalatsinõudlust.

| (244) | Väiteid, mis käsitlesid kõiki meetmete negatiivseid mõjusid tarbijatele, analüüsiti üksikasjalikult. Selleks et seda mõju hinnata, käsitleti järgmisi asjaolusid:






  — | ligikaudu kaht kolmandikku jalatsisektorist käesoleva määrusega kehtestatud meetmed ei mõjuta. Käesoleva menetluse alla kuuluvate nahast pealsetega jalatsite osakaal on alla 35 %, mis on langenud 2001. aasta tasemelt 46 %-lt, |
| --- | --- | --- |

(244)

Väiteid, mis käsitlesid kõiki meetmete negatiivseid mõjusid tarbijatele, analüüsiti üksikasjalikult. Selleks et seda mõju hinnata, käsitleti järgmisi asjaolusid:

—

ligikaudu kaht kolmandikku jalatsisektorist käesoleva määrusega kehtestatud meetmed ei mõjuta. Käesoleva menetluse alla kuuluvate nahast pealsetega jalatsite osakaal on alla 35 %, mis on langenud 2001. aasta tasemelt 46 %-lt,

| — | kavandatavad meetmed ei võta arvesse kõiki nahast pealsetega jalatsite tüüpe. Uurimine näitas tõesti, et mõned jalatsitüübid – vaata eespool STAF-tooteid käsitlevat järeldust – ei peaks olema menetletud. See vähendab veelgi meetmete ulatust seoses kogu ühenduse jalatsitööstuse turuga. Seoses sellega tuletatakse meelde, et uurimisperioodi jooksul moodustasid STAF-tooted ligikaudu 20 % nahast pealsetega jalatsite impordist kõnealustest riikidest, |
| --- | --- |

—

kavandatavad meetmed ei võta arvesse kõiki nahast pealsetega jalatsite tüüpe. Uurimine näitas tõesti, et mõned jalatsitüübid – vaata eespool STAF-tooteid käsitlevat järeldust – ei peaks olema menetletud. See vähendab veelgi meetmete ulatust seoses kogu ühenduse jalatsitööstuse turuga. Seoses sellega tuletatakse meelde, et uurimisperioodi jooksul moodustasid STAF-tooted ligikaudu 20 % nahast pealsetega jalatsite impordist kõnealustest riikidest,

| — | olulist osa ühenduse nahast pealsetega jalatsite turust varustatakse endiselt teistest allikatest kui Hiina ja Vietnam, st tarneallikatest, mille suhtes ei kohaldata ühtegi meedet. Teised kolmandad riigid, mis esindavad ligikaudu 30 % impordist, jääksid siiski konkureerima, ilma et nende suhtes meetmed kehtiksid. Samuti ei kohaldataks dumpinguvastaseid meetmeid ELi tootjate müügi suhtes, mis esindab ligikaudu poolt nahast jalatsite tarnetest, |
| --- | --- |

—

olulist osa ühenduse nahast pealsetega jalatsite turust varustatakse endiselt teistest allikatest kui Hiina ja Vietnam, st tarneallikatest, mille suhtes ei kohaldata ühtegi meedet. Teised kolmandad riigid, mis esindavad ligikaudu 30 % impordist, jääksid siiski konkureerima, ilma et nende suhtes meetmed kehtiksid. Samuti ei kohaldataks dumpinguvastaseid meetmeid ELi tootjate müügi suhtes, mis esindab ligikaudu poolt nahast jalatsite tarnetest,

| — | importijad/hulgimüüjad ja turustajad/jaemüüjad on tavaliselt seotud tarbijatele turustamisega. Mõlema etapi suhtes kohaldatakse juurdehindlust või marginaali, et katta nende omahind ja võimaldada teatavat tulu. Selle marginaali tase võib ettevõtjate vahel oluliselt erineda, kuid on keskmiselt suhteliselt märkimisväärne. Näiteks juurdehindlus, mida rakendati uurimisperioodi jooksul koostööd tegevate importijate poolt nende jaemüügi hindade suhtes oli keskmiselt 125 %, ulatudes 20 %st 200 %ni. Seega on impordihindade ja jaemüügihindade vahel märkimisväärne lõhe. Arvestades väidet, et meetmete tulemusel võib jalatsivalik väheneda, tuleks märkida, et dumpinguvastased meetmed tagaks üksnes, et madal dumpinguhind kõrvaldatakse. Seega ei ole mingit piirangut seoses impordimahuga, kuna suurem osa ühenduse turust tarnib endiselt allikatest, mida meetmed otseselt ei mõjuta. |
| --- | --- |

—

importijad/hulgimüüjad ja turustajad/jaemüüjad on tavaliselt seotud tarbijatele turustamisega. Mõlema etapi suhtes kohaldatakse juurdehindlust või marginaali, et katta nende omahind ja võimaldada teatavat tulu. Selle marginaali tase võib ettevõtjate vahel oluliselt erineda, kuid on keskmiselt suhteliselt märkimisväärne. Näiteks juurdehindlus, mida rakendati uurimisperioodi jooksul koostööd tegevate importijate poolt nende jaemüügi hindade suhtes oli keskmiselt 125 %, ulatudes 20 %st 200 %ni. Seega on impordihindade ja jaemüügihindade vahel märkimisväärne lõhe. Arvestades väidet, et meetmete tulemusel võib jalatsivalik väheneda, tuleks märkida, et dumpinguvastased meetmed tagaks üksnes, et madal dumpinguhind kõrvaldatakse. Seega ei ole mingit piirangut seoses impordimahuga, kuna suurem osa ühenduse turust tarnib endiselt allikatest, mida meetmed otseselt ei mõjuta.

| (245) | Igal juhul võib impordimahu vähenemist kõnealustest riikidest kindlasti kompenseerida vähemalt keskmise ajavahemiku jooksul jalatsitarne suurendamisega ühenduse tootmisharult ja riikidest, mille suhtes meetmeid ei kohaldata, kuigi selline areng võib võtta veidike aega. |
| --- | --- |

(245)

Igal juhul võib impordimahu vähenemist kõnealustest riikidest kindlasti kompenseerida vähemalt keskmise ajavahemiku jooksul jalatsitarne suurendamisega ühenduse tootmisharult ja riikidest, mille suhtes meetmeid ei kohaldata, kuigi selline areng võib võtta veidike aega.

| (246) | Tootevalikuga seoses tuletatakse meelde, et kõnealustes riikides ei toodeta üksnes mitte üksnes kiiresti vahelduva moega ja/või madalama kvaliteediga jalatseid. Hiinas ja Vietnamis toodetakse keskmise klassi kaubamärgiga jalatseid. Veel enam – uurimine näitas, et ühenduse tootmisharus valmistatakse igasuguse kvaliteediga jalatseid ning mitte üksnes kõrgema kvaliteediga ja stiilset linnajalatsit, nagu sageli väidetakse. Seetõttu vajaks väide, et meetmed põhjustaksid üldise ja mõnede erilise moega jalatsite vähesema valiku, täiendavaid põhjendusi. |
| --- | --- |

(246)

Tootevalikuga seoses tuletatakse meelde, et kõnealustes riikides ei toodeta üksnes mitte üksnes kiiresti vahelduva moega ja/või madalama kvaliteediga jalatseid. Hiinas ja Vietnamis toodetakse keskmise klassi kaubamärgiga jalatseid. Veel enam – uurimine näitas, et ühenduse tootmisharus valmistatakse igasuguse kvaliteediga jalatseid ning mitte üksnes kõrgema kvaliteediga ja stiilset linnajalatsit, nagu sageli väidetakse. Seetõttu vajaks väide, et meetmed põhjustaksid üldise ja mõnede erilise moega jalatsite vähesema valiku, täiendavaid põhjendusi.

| (247) | Arvestades mõju tarbijahindadele, on võetud arvesse asjaolu, et esineb väga märkimisväärne erinevus meetmete kohaldamisalasse kuuluvate impordihindade ning tarbijahindade vahel. Impordihinnad on nii palju madalamad, et mõju palju kõrgematele tarbijahindadele on kindlasti palju väiksem. Asjaolu, et impordi- ja tarbijataseme vahel on vähemalt kaks vahendavad ettevõtjat, piirab mõju tarbijatele. |
| --- | --- |

(247)

Arvestades mõju tarbijahindadele, on võetud arvesse asjaolu, et esineb väga märkimisväärne erinevus meetmete kohaldamisalasse kuuluvate impordihindade ning tarbijahindade vahel. Impordihinnad on nii palju madalamad, et mõju palju kõrgematele tarbijahindadele on kindlasti palju väiksem. Asjaolu, et impordi- ja tarbijataseme vahel on vähemalt kaks vahendavad ettevõtjat, piirab mõju tarbijatele.

| (248) | Lisaks näitavad tarbijahindade esialgsed andmed, et ühenduse tarbijad üldiselt ei saanud kasu jalatsihindade madalast hulgimüügi hinnast. Kõigi jalatsite impordihinnad langesid tõepoolest üldiselt rohkem kui 20 % 2001. aasta ja uurimisperioodi vahel ning tarbijahinnad tõusid samal ajal veidike. Seda asjaolu tuleb vaadeldava toote puhul eraldi uurida, et teha lõplikud järeldused. |
| --- | --- |

(248)

Lisaks näitavad tarbijahindade esialgsed andmed, et ühenduse tarbijad üldiselt ei saanud kasu jalatsihindade madalast hulgimüügi hinnast. Kõigi jalatsite impordihinnad langesid tõepoolest üldiselt rohkem kui 20 % 2001. aasta ja uurimisperioodi vahel ning tarbijahinnad tõusid samal ajal veidike. Seda asjaolu tuleb vaadeldava toote puhul eraldi uurida, et teha lõplikud järeldused.

| (249) | Ei peeta tõenäoliseks, et tarbijatele langeb kogu meetmetest tulenev mõju, arvestades suurt konkurentsi sel tasemel. Leitakse, et kui meetmetest tulenevad kulud kannaks võrdselt kolm peamist ettevõtjate kategooriat, oleks kulu tarbijatele keskmiselt 2 % ehk üks euro paari kohta. |
| --- | --- |

(249)

Ei peeta tõenäoliseks, et tarbijatele langeb kogu meetmetest tulenev mõju, arvestades suurt konkurentsi sel tasemel. Leitakse, et kui meetmetest tulenevad kulud kannaks võrdselt kolm peamist ettevõtjate kategooriat, oleks kulu tarbijatele keskmiselt 2 % ehk üks euro paari kohta.

| (250) | Huvitatud isikud on väitnud, et lastejalatsite suhtes meetmete kehtestamisest tulenevad kulud on oluliselt suuremad kui muude vaatlusaluste jalatsite puhul. See tuleneb peamiselt sellest, et lastejalatseid tuleb asendada oluliselt sagedamini kui täiskasvanute jalatseid – väikelaste puhul kolm kuni neli korda sagedamini. Seega oleks dumpinguvastaste meetmete mõju lastejalatsitele palju suurem (kolm kuni neli korda), võrreldes mõjuga tavalistele jalatsitele, kuna tarbijad peaksid võrreldes täiskasvanute jalatsitega maksma lastejalatsite eest oluliselt rohkem nii suhteliselt kui kumulatiivselt. Täiendavad kulud, mis tulenevad meetmete kehtestamisest lastejalatsite tarbijate suhtes, võivad märkimisväärselt negatiivselt mõjutada ka keskmise Euroopa perekonna rahalist olukorda ning kahjustada vanemate soovi osta oma lastele korrapäraselt kvaliteetseid jalatseid. |
| --- | --- |

(250)

Huvitatud isikud on väitnud, et lastejalatsite suhtes meetmete kehtestamisest tulenevad kulud on oluliselt suuremad kui muude vaatlusaluste jalatsite puhul. See tuleneb peamiselt sellest, et lastejalatseid tuleb asendada oluliselt sagedamini kui täiskasvanute jalatseid – väikelaste puhul kolm kuni neli korda sagedamini. Seega oleks dumpinguvastaste meetmete mõju lastejalatsitele palju suurem (kolm kuni neli korda), võrreldes mõjuga tavalistele jalatsitele, kuna tarbijad peaksid võrreldes täiskasvanute jalatsitega maksma lastejalatsite eest oluliselt rohkem nii suhteliselt kui kumulatiivselt. Täiendavad kulud, mis tulenevad meetmete kehtestamisest lastejalatsite tarbijate suhtes, võivad märkimisväärselt negatiivselt mõjutada ka keskmise Euroopa perekonna rahalist olukorda ning kahjustada vanemate soovi osta oma lastele korrapäraselt kvaliteetseid jalatseid.

| (251) | Arvestades et esialgsed järeldused näitavad, et lastejalatseid tuleb asendada kolm kuni neli korda sagedamini kui muid jalatseid, on õiglane võtta arvesse, et absoluutsed kulud tarbijatele muutuvad nende jalatsite puhul oluliselt suuremaks võrreldes käesoleva menetluse alla kuuluvate muude jalatsitega. Esialgsed meetmed võivad seega olla oluliselt koormavad väikeste lastega perede jaoks. Tõepoolest esineb oht, et esialgsete meetmete kehtestamine nende jalatsite suhtes võib tekitada eraldusjoone nendest meetmetest saadava kasu ja nende võimalike kulude vahel. |
| --- | --- |

(251)

Arvestades et esialgsed järeldused näitavad, et lastejalatseid tuleb asendada kolm kuni neli korda sagedamini kui muid jalatseid, on õiglane võtta arvesse, et absoluutsed kulud tarbijatele muutuvad nende jalatsite puhul oluliselt suuremaks võrreldes käesoleva menetluse alla kuuluvate muude jalatsitega. Esialgsed meetmed võivad seega olla oluliselt koormavad väikeste lastega perede jaoks. Tõepoolest esineb oht, et esialgsete meetmete kehtestamine nende jalatsite suhtes võib tekitada eraldusjoone nendest meetmetest saadava kasu ja nende võimalike kulude vahel.

| (252) | Selle põhjal ning praeguses esialgses etapis tehakse järeldus, et kasu, mida saadaks hoides ära kahju käesoleva uurimise ülejäänud osale, kehtestades esialgsed meetmed lastejalatsite impordi suhtes, kaalub üles võimaliku negatiivse mõju tarbijatele. Seepärast tehakse esialgu järeldus, et meetmete kehtestamine lastejalatsite suhtes ei ole ühenduse huvides. Seepärast tuleks need esialgu jätta välja ajutiste dumpinguvastaste meetmete kohaldamisalast; seda küsimust arutatakse täpsemalt enne lõplike meetmete kehtestamist. |
| --- | --- |

(252)

Selle põhjal ning praeguses esialgses etapis tehakse järeldus, et kasu, mida saadaks hoides ära kahju käesoleva uurimise ülejäänud osale, kehtestades esialgsed meetmed lastejalatsite impordi suhtes, kaalub üles võimaliku negatiivse mõju tarbijatele. Seepärast tehakse esialgu järeldus, et meetmete kehtestamine lastejalatsite suhtes ei ole ühenduse huvides. Seepärast tuleks need esialgu jätta välja ajutiste dumpinguvastaste meetmete kohaldamisalast; seda küsimust arutatakse täpsemalt enne lõplike meetmete kehtestamist.

7.2.2.   Turustajate/jaemüüjate huvi

| (253) | Turustajatelt/jaemüüjatelt või turustajate/jaemüüjate organisatsioonidelt saadi etteantud tähtaja jooksul ainult vähesel arvul vastuväiteid. Ainult üks vastuväide saadi ühe liikmesriigi jaemüüjate konsortsiumilt ja küsimustiku vastused saadi kolmelt importijalt samast liikmesriigist, kellel on ka oma turustusvõrk, sealhulgas kaks selvehalliketti. Need ettevõtted importisid uurimisperioodi jooksul ligi 15 % Hiinast ja Vietnamist pärit vaatlusalusest tootest. |
| --- | --- |

(253)

Turustajatelt/jaemüüjatelt või turustajate/jaemüüjate organisatsioonidelt saadi etteantud tähtaja jooksul ainult vähesel arvul vastuväiteid. Ainult üks vastuväide saadi ühe liikmesriigi jaemüüjate konsortsiumilt ja küsimustiku vastused saadi kolmelt importijalt samast liikmesriigist, kellel on ka oma turustusvõrk, sealhulgas kaks selvehalliketti. Need ettevõtted importisid uurimisperioodi jooksul ligi 15 % Hiinast ja Vietnamist pärit vaatlusalusest tootest.

| (254) | Need isikud väitsid, et jaemüügisektor on oluline tööandja, mida tollimaksude kohaldamine mõjutaks negatiivselt. Väideti, et jaemüüjad oleksid olukorras, kus nad saaksid tarbijale suunata ainult osa kasvavatest kuludest, mis johtuvad dumpinguvastastest tollimaksudest, ja et seetõttu nende rahanduslik olukord, mida niigi negatiivselt mõjutab kehv majanduslik olukord, halveneks veelgi, mis võib põhjustada töökohtade kaotust. |
| --- | --- |

(254)

Need isikud väitsid, et jaemüügisektor on oluline tööandja, mida tollimaksude kohaldamine mõjutaks negatiivselt. Väideti, et jaemüüjad oleksid olukorras, kus nad saaksid tarbijale suunata ainult osa kasvavatest kuludest, mis johtuvad dumpinguvastastest tollimaksudest, ja et seetõttu nende rahanduslik olukord, mida niigi negatiivselt mõjutab kehv majanduslik olukord, halveneks veelgi, mis võib põhjustada töökohtade kaotust.

| (255) | Kuigi jaemüügisektorist saadud märkused olid uurimise õiguslikku raamistikku arvestades piiratud ja piirdusid ainult ühe liikmesriigiga, otsustas komisjon teha ühenduse üldise üksikasjaliku analüüsi. Märgiti järgmisi asjaolusid. |
| --- | --- |

(255)

Kuigi jaemüügisektorist saadud märkused olid uurimise õiguslikku raamistikku arvestades piiratud ja piirdusid ainult ühe liikmesriigiga, otsustas komisjon teha ühenduse üldise üksikasjaliku analüüsi. Märgiti järgmisi asjaolusid.

| (256) | Esiteks tuleb osutada, et jalatsite jaemüügisektor võtab arvesse kõikide jalatsitüüpide müüki, seega oluliselt enam jalatsitüüpe, kui hõlmab käesolev menetlus. Lisaks on turustajad/jaemüüjad sageli seotud ka teiste toodete müügiga. Näiteks spetsialiseerumata selvehallide puhul on tüüpiline, et jalatsite müük moodustab kogu müügist väiksema osa. Seetõttu ei saa jaemüügi tööhõivet võrrelda üksnes jalatsite valmistamiseks palgatud isikute arvuga. |
| --- | --- |

(256)

Esiteks tuleb osutada, et jalatsite jaemüügisektor võtab arvesse kõikide jalatsitüüpide müüki, seega oluliselt enam jalatsitüüpe, kui hõlmab käesolev menetlus. Lisaks on turustajad/jaemüüjad sageli seotud ka teiste toodete müügiga. Näiteks spetsialiseerumata selvehallide puhul on tüüpiline, et jalatsite müük moodustab kogu müügist väiksema osa. Seetõttu ei saa jaemüügi tööhõivet võrrelda üksnes jalatsite valmistamiseks palgatud isikute arvuga.

| (257) | Teiseks võetakse arvesse, et jaemüügisektorit mõjutaks tegelikult negatiivselt ainult see, kui dumpinguvastaste meetmete kohaldamine põhjustaks ühenduse jalatsitarbimise vähenemise, st kui jaemüüjate käive väheneks oluliselt. Kui tõepoolest nende kokkuostuhind kasvaks pärast meetmete kohaldamist, oleks jaemüüjatel endiselt võimalik see hinnatõus vähemalt osaliselt ostjatele suunata, et säilitada mõistlik kasum. Jaemüüjad tegelikult tunnistavad oma ettepanekus, et neil on osaliselt võimalik hajutada kõikide hinnatõusude mõju. Jaemüüjad kogevad negatiivset mõju järelikult ainult siis, kui sellised hinnatõusud põhjustaksid ostjate poolt ostetud kingapaaride arvu languse. Pidades silmas eespool esitatud järeldusi hindade kohta, ei peeta siiski tõenäoliseks, et toimuks oluline tarbimise langus. |
| --- | --- |

(257)

Teiseks võetakse arvesse, et jaemüügisektorit mõjutaks tegelikult negatiivselt ainult see, kui dumpinguvastaste meetmete kohaldamine põhjustaks ühenduse jalatsitarbimise vähenemise, st kui jaemüüjate käive väheneks oluliselt. Kui tõepoolest nende kokkuostuhind kasvaks pärast meetmete kohaldamist, oleks jaemüüjatel endiselt võimalik see hinnatõus vähemalt osaliselt ostjatele suunata, et säilitada mõistlik kasum. Jaemüüjad tegelikult tunnistavad oma ettepanekus, et neil on osaliselt võimalik hajutada kõikide hinnatõusude mõju. Jaemüüjad kogevad negatiivset mõju järelikult ainult siis, kui sellised hinnatõusud põhjustaksid ostjate poolt ostetud kingapaaride arvu languse. Pidades silmas eespool esitatud järeldusi hindade kohta, ei peeta siiski tõenäoliseks, et toimuks oluline tarbimise langus.

| (258) | Arvamust, et meetmete mõju turustajatele/jaemüüjatele on vähene, kinnitab tõsiasi, et need ettevõtjad müüvad tavaliselt kõiki jalatsitüüpe, mitte üksnes kõnealust Hiina või Vietnami päritolu tüüpi. Seetõttu mõjutaks dumpinguvastaste meetmete kohaldamine nende ostuhindu üksnes väikeses osas, mis jääks suhteliselt kõrvaliseks võrreldes nende üldiste kuludega. |
| --- | --- |

(258)

Arvamust, et meetmete mõju turustajatele/jaemüüjatele on vähene, kinnitab tõsiasi, et need ettevõtjad müüvad tavaliselt kõiki jalatsitüüpe, mitte üksnes kõnealust Hiina või Vietnami päritolu tüüpi. Seetõttu mõjutaks dumpinguvastaste meetmete kohaldamine nende ostuhindu üksnes väikeses osas, mis jääks suhteliselt kõrvaliseks võrreldes nende üldiste kuludega.

| (259) | Pealegi turustatakse ühenduses jalatseid peamiselt järgmise kolme kanali kaudu: iseseisvad jaemüüjad, kaubamärgiga jaemüügiketid ja spetsialiseerumata selvehallid. On olemas ka teisi müügikanaleid (nt postimüügiettevõtted), kuid nende osa pigem kõrvaline. |
| --- | --- |

(259)

Pealegi turustatakse ühenduses jalatseid peamiselt järgmise kolme kanali kaudu: iseseisvad jaemüüjad, kaubamärgiga jaemüügiketid ja spetsialiseerumata selvehallid. On olemas ka teisi müügikanaleid (nt postimüügiettevõtted), kuid nende osa pigem kõrvaline.

| (260) | Iseseisvad jaemüüjad on palju tavapärasem turustamiskanal. Neid jaemüüjaid varustavad tavaliselt ühenduse hulgimüüjad ja nende suurte tegutsemiskulude tõttu (üür, müügitöötajate palgad jne) rakendavad nad tavaliselt olulisi marginaale. Iseseisvad jaemüüjad müüvad igasuguseid jalatseid, sh igasuguse päritoluga nahast ja muust materjalist pealsetega jalatseid, ning seetõttu on nende vaatlusaluse toote tarned oodatavalt suhteliselt väikesed, arvestades vaatlusaluse toote osa kogu jalatsimüügis. Meetmete kohaldamine mõjutaks neid järelikult üksnes väga vähesel määral, kui üldse. Et neid varustavad tavaliselt hulgimüüjad, võib oletada ka, et see osa tollimaksude mõjust hajutataks sellel tasandil. |
| --- | --- |

(260)

Iseseisvad jaemüüjad on palju tavapärasem turustamiskanal. Neid jaemüüjaid varustavad tavaliselt ühenduse hulgimüüjad ja nende suurte tegutsemiskulude tõttu (üür, müügitöötajate palgad jne) rakendavad nad tavaliselt olulisi marginaale. Iseseisvad jaemüüjad müüvad igasuguseid jalatseid, sh igasuguse päritoluga nahast ja muust materjalist pealsetega jalatseid, ning seetõttu on nende vaatlusaluse toote tarned oodatavalt suhteliselt väikesed, arvestades vaatlusaluse toote osa kogu jalatsimüügis. Meetmete kohaldamine mõjutaks neid järelikult üksnes väga vähesel määral, kui üldse. Et neid varustavad tavaliselt hulgimüüjad, võib oletada ka, et see osa tollimaksude mõjust hajutataks sellel tasandil.

| (261) | Kaubamärgiga jaemüüjad ostavad oma jalatsid tsentraalset ja müüvad neid oma jaemüügiladude kaudu, mis asuvad eri linnades ja mõnikord ka eri riikides. Ükski neist kettidest ei teinud uurimisega koostööd, mis võib juba olla märk, et meetmed ei mõjutaks nende olukorda negatiivselt. Siiski peaks arvesse võtma järgmisi asjaolusid. Kuna nad ostavad suurtes kogustes ja mõnikord impordivad ise, võivad kaubamärgiga jaemüügiketid üldiselt lubada endale müüki alandatud hindadega, arvestades samuti nende väikseid tegutsemiskulusid. Nad tegutsevad sageli tõepoolest väljaspool linna asuvate allahindlusladudena, kus on vähe töötajaid. Kuna nende eesmärk on pakkuda suhteliselt madala hinnaga jalatseid, võib import kõnealustest riikidest olla nende jaoks suhteliselt olulisem kui sõltumatutele jaemüüjatele. Siiski müüvad ka nemad kõiki, mitte ainult uurimisega hõlmatud jalatsitüüpe, ja osa nende käibest moodustab ka muude toodete müük. Pealegi arvestades nende olulist ostujõudu, suudavad nad tõenäoliselt vähemalt teatud määral muuta oma tarneallikaid ja teevad hinnatõusu puhul ostjatele üksnes osaliselt juurdehindlust. Seetõttu, nagu ka sõltumatute jaemüüjate puhul, mõjutaks neid tõsiselt tegelikult tõsiasi, et nende müügimahud väheneksid tollimaksude kohaldamise tõttu oluliselt, mis on sarnaselt eespool nimetatud järeldustele ebatõenäoline. |
| --- | --- |

(261)

Kaubamärgiga jaemüüjad ostavad oma jalatsid tsentraalset ja müüvad neid oma jaemüügiladude kaudu, mis asuvad eri linnades ja mõnikord ka eri riikides. Ükski neist kettidest ei teinud uurimisega koostööd, mis võib juba olla märk, et meetmed ei mõjutaks nende olukorda negatiivselt. Siiski peaks arvesse võtma järgmisi asjaolusid. Kuna nad ostavad suurtes kogustes ja mõnikord impordivad ise, võivad kaubamärgiga jaemüügiketid üldiselt lubada endale müüki alandatud hindadega, arvestades samuti nende väikseid tegutsemiskulusid. Nad tegutsevad sageli tõepoolest väljaspool linna asuvate allahindlusladudena, kus on vähe töötajaid. Kuna nende eesmärk on pakkuda suhteliselt madala hinnaga jalatseid, võib import kõnealustest riikidest olla nende jaoks suhteliselt olulisem kui sõltumatutele jaemüüjatele. Siiski müüvad ka nemad kõiki, mitte ainult uurimisega hõlmatud jalatsitüüpe, ja osa nende käibest moodustab ka muude toodete müük. Pealegi arvestades nende olulist ostujõudu, suudavad nad tõenäoliselt vähemalt teatud määral muuta oma tarneallikaid ja teevad hinnatõusu puhul ostjatele üksnes osaliselt juurdehindlust. Seetõttu, nagu ka sõltumatute jaemüüjate puhul, mõjutaks neid tõsiselt tegelikult tõsiasi, et nende müügimahud väheneksid tollimaksude kohaldamise tõttu oluliselt, mis on sarnaselt eespool nimetatud järeldustele ebatõenäoline.

| (262) | Spetsialiseerumata selvehallid on olulised müügikanalid mahu, mitte hinna poolest. Nad keskenduvad tõesti rohkem turu madalamatele hindadele eesmärgiga müüa suurtes kogustes. Spetsialiseerumata selvehallid impordivad mõnikord ise, kuid enamasti tegutsevad agentide abil ühenduses või toote päritoluriigis. Jalatsid moodustavad selvehallide kogukäibest väiksema osa ja nad on kindlasti tarnijate valikul palju paindlikumad – nii võivad nad suhteliselt lihtsalt muuta oma tarneallikat või isegi suurendada ühenduses toodetud jalatsite tarneid. Nendel põhjustel võib arvata, et meetmetel puudub oluline negatiivne vastumõju selliste müügikanalite rahanduslikule olukorrale. |
| --- | --- |

(262)

Spetsialiseerumata selvehallid on olulised müügikanalid mahu, mitte hinna poolest. Nad keskenduvad tõesti rohkem turu madalamatele hindadele eesmärgiga müüa suurtes kogustes. Spetsialiseerumata selvehallid impordivad mõnikord ise, kuid enamasti tegutsevad agentide abil ühenduses või toote päritoluriigis. Jalatsid moodustavad selvehallide kogukäibest väiksema osa ja nad on kindlasti tarnijate valikul palju paindlikumad – nii võivad nad suhteliselt lihtsalt muuta oma tarneallikat või isegi suurendada ühenduses toodetud jalatsite tarneid. Nendel põhjustel võib arvata, et meetmetel puudub oluline negatiivne vastumõju selliste müügikanalite rahanduslikule olukorrale.

| (263) | Üldiselt tuleb märkida, et arvestades koostööd tegevate importijate antud teavet, ei saanud turustajad/jaemüüjad eelmistel aastatel vähenenud impordihindadest kasu. Kui koostööd tegevad importijad tõesti nägid 2001. aasta ja uurimisperioodi vahel oma impordihindu keskmiselt 30 % langevat, siis nende edasimüügihinnad olid keskmiselt suhteliselt püsivad. |
| --- | --- |

(263)

Üldiselt tuleb märkida, et arvestades koostööd tegevate importijate antud teavet, ei saanud turustajad/jaemüüjad eelmistel aastatel vähenenud impordihindadest kasu. Kui koostööd tegevad importijad tõesti nägid 2001. aasta ja uurimisperioodi vahel oma impordihindu keskmiselt 30 % langevat, siis nende edasimüügihinnad olid keskmiselt suhteliselt püsivad.

| (264) | Eelmiste järelduste põhjal leiti, et kavandatud meetmete mõju jaemüüjatele ja turustajatele jääb tõenäoliselt piiratuks. Märkida tuleks ka, et kuna suurem osa nahast pealsetega jalatsite müügiks toimunud tarneid on tehtud ikkagi ühenduse tootjate poolt, kes on endiselt suutlikud pakkuma jalatsitüüpide laia valikut ja suhteliselt lühikest tarneaega võrreldes imporditud toodetega, on jaemüüja ja turustaja huvides säilitada ühenduse tootmist. |
| --- | --- |

(264)

Eelmiste järelduste põhjal leiti, et kavandatud meetmete mõju jaemüüjatele ja turustajatele jääb tõenäoliselt piiratuks. Märkida tuleks ka, et kuna suurem osa nahast pealsetega jalatsite müügiks toimunud tarneid on tehtud ikkagi ühenduse tootjate poolt, kes on endiselt suutlikud pakkuma jalatsitüüpide laia valikut ja suhteliselt lühikest tarneaega võrreldes imporditud toodetega, on jaemüüja ja turustaja huvides säilitada ühenduse tootmist.

7.2.3.   Sõltumatute importijate huvid ühenduses

| (265) | Küsimustike vastuseid saadi 33 importijalt, kes esindasid uurimisperioodi jooksul ligi 25 % vaatlusaluse toote ühenduse impordist. Importijate olukorra analüüs põhineb seetõttu nende importijate olukorral, kes pakkusid usaldusväärseid andmeid etteantud tähtaegade piires. |
| --- | --- |

(265)

Küsimustike vastuseid saadi 33 importijalt, kes esindasid uurimisperioodi jooksul ligi 25 % vaatlusaluse toote ühenduse impordist. Importijate olukorra analüüs põhineb seetõttu nende importijate olukorral, kes pakkusid usaldusväärseid andmeid etteantud tähtaegade piires.

| (266) | Üldiselt said koostööd tegevad importijad ligi 70 % oma tarnetest kõnealustest riikidest. Uurimisperioodi jooksul oli nende keskmine impordihind üheksa eurot paar. Tuleb märkida, et kui keskmine impordihind vähenes 2001. aasta ja uurimisperioodi vahel, siis vastavalt Eurostati andmetele oli ligi 30 % importijate keskmine edasimüügihind samal perioodil suhteliselt püsiv. |
| --- | --- |

(266)

Üldiselt said koostööd tegevad importijad ligi 70 % oma tarnetest kõnealustest riikidest. Uurimisperioodi jooksul oli nende keskmine impordihind üheksa eurot paar. Tuleb märkida, et kui keskmine impordihind vähenes 2001. aasta ja uurimisperioodi vahel, siis vastavalt Eurostati andmetele oli ligi 30 % importijate keskmine edasimüügihind samal perioodil suhteliselt püsiv.

| (267) | Need koostööd tegevad ettevõtted andsid teada, et (kaalutud keskmine) netotulu oli nende käibest 12 %, ja edastatud andmed näitasid, et nad rakendasid keskmist juurdehindlust suuruses 125 %. Juurdehindluse tase kõikus oluliselt, ometi jäi see paljude ettevõtete seas 20 % ja enam kui 200 % vahele. |
| --- | --- |

(267)

Need koostööd tegevad ettevõtted andsid teada, et (kaalutud keskmine) netotulu oli nende käibest 12 %, ja edastatud andmed näitasid, et nad rakendasid keskmist juurdehindlust suuruses 125 %. Juurdehindluse tase kõikus oluliselt, ometi jäi see paljude ettevõtete seas 20 % ja enam kui 200 % vahele.

| (268) | Pealegi võib koostööd tegevate importijate seas teha kindlaks kaks kategooriat: need, kes tegutsevad keskmise/kõrge hinnaga turul, ja need, kes on tegevad madala hinnaga turul. |
| --- | --- |

(268)

Pealegi võib koostööd tegevate importijate seas teha kindlaks kaks kategooriat: need, kes tegutsevad keskmise/kõrge hinnaga turul, ja need, kes on tegevad madala hinnaga turul.

| (269) | See esimene importijate kategooria koosnes peamiselt endistest ühenduse tootjatest, kes olid tootmise ümber paigutanud kolmandatesse riikidesse, nimelt kõnealustesse riikidesse. Nendel ettevõtetel toimub endiselt oluline osa tegevusest ühenduses, sh disain, uurimis- ja arendustegevus, tooraine hange ja mõnikord on neil isegi oma turustuskett. Seetõttu palkavad nad tavaliselt arvukalt töötajaid, eriti võrreldes teise kategooriaga. Need importijad müüvad tavaliselt kaubamärgiga jalatseid, mille hinnatase on selgelt kõrgem kui teise kategooria importijatel. Nende jalatseid turustatakse peamiselt sõltumatute jaemüüjate kaudu, aga mõnikord ka kaubamärgiga jaemüügikettides või isegi nende endaga seotud turustajate kaudu. |
| --- | --- |

(269)

See esimene importijate kategooria koosnes peamiselt endistest ühenduse tootjatest, kes olid tootmise ümber paigutanud kolmandatesse riikidesse, nimelt kõnealustesse riikidesse. Nendel ettevõtetel toimub endiselt oluline osa tegevusest ühenduses, sh disain, uurimis- ja arendustegevus, tooraine hange ja mõnikord on neil isegi oma turustuskett. Seetõttu palkavad nad tavaliselt arvukalt töötajaid, eriti võrreldes teise kategooriaga. Need importijad müüvad tavaliselt kaubamärgiga jalatseid, mille hinnatase on selgelt kõrgem kui teise kategooria importijatel. Nende jalatseid turustatakse peamiselt sõltumatute jaemüüjate kaudu, aga mõnikord ka kaubamärgiga jaemüügikettides või isegi nende endaga seotud turustajate kaudu.

| (270) | Et need ettevõtted on esindatud keskmise/kõrge hinnaga turul, on nende impordihind samuti kõrgem kui nendel importijatel, kes on tegevad madalama hinnaga turul. Keskmiselt andsid keskmise/kõrge hinnaga turu koostööd tegevad importijad keskmiseks ostuhinnaks umbes 11 eurot paar. Peab märkima, et juurdehindlus, mida nad rakendavad, on väga oluline ja oli keskmiselt 200 %. Teiste sõnadega oli nende edasimüügihind keskmiselt üle 30 euro paar. Sellist juurdehindlust selgitati ühenduses loodud lisaväärtusega (disainimisega seotud lisakulud, uurimis- ja arendustegevuse hange jne), ent ka nende oluliste kuludega, mis on seotud turunduse ja kaubamärgiga. Nad teatasid, et nende kasumimarginaal on keskmiselt 10 % nende käibest. |
| --- | --- |

(270)

Et need ettevõtted on esindatud keskmise/kõrge hinnaga turul, on nende impordihind samuti kõrgem kui nendel importijatel, kes on tegevad madalama hinnaga turul. Keskmiselt andsid keskmise/kõrge hinnaga turu koostööd tegevad importijad keskmiseks ostuhinnaks umbes 11 eurot paar. Peab märkima, et juurdehindlus, mida nad rakendavad, on väga oluline ja oli keskmiselt 200 %. Teiste sõnadega oli nende edasimüügihind keskmiselt üle 30 euro paar. Sellist juurdehindlust selgitati ühenduses loodud lisaväärtusega (disainimisega seotud lisakulud, uurimis- ja arendustegevuse hange jne), ent ka nende oluliste kuludega, mis on seotud turunduse ja kaubamärgiga. Nad teatasid, et nende kasumimarginaal on keskmiselt 10 % nende käibest.

| (271) | Importijate teine kategooria keskendub rohkem mahule ja koosneb peamiselt hulgimüüjatest ja mõnikord isegi spetsialiseerumata selvehallidest. Madalama hinnatasemega importijate uurimine näitas, et nende impordihind oli keskmiselt 6 eurot paar. Uurimine näitas, et nad rakendasid 75 % juurdehindlust uurimisperioodi jooksul ja teatasid, et kasumimarginaal on keskmiselt 17 % nende käibest. Seda selgitab asjaolu, et neil on madalate kuludega struktuur ja madal lisandväärtus ühenduses, kuid neil on ka väiksemad müügikulud. Need ettevõtted palkavad vähem töötajaid, st koostööpartnerite andmetel keskmiselt alla kümne inimese ettevõtte kohta. |
| --- | --- |

(271)

Importijate teine kategooria keskendub rohkem mahule ja koosneb peamiselt hulgimüüjatest ja mõnikord isegi spetsialiseerumata selvehallidest. Madalama hinnatasemega importijate uurimine näitas, et nende impordihind oli keskmiselt 6 eurot paar. Uurimine näitas, et nad rakendasid 75 % juurdehindlust uurimisperioodi jooksul ja teatasid, et kasumimarginaal on keskmiselt 17 % nende käibest. Seda selgitab asjaolu, et neil on madalate kuludega struktuur ja madal lisandväärtus ühenduses, kuid neil on ka väiksemad müügikulud. Need ettevõtted palkavad vähem töötajaid, st koostööpartnerite andmetel keskmiselt alla kümne inimese ettevõtte kohta.

| (272) | Sõltuvalt nende erinevast olukorrast arvatakse, et meetmed väärtuselise tollimaksu kujul mõjutavad importijate eri kategooriaid erinevalt. Esimese kategooria puhul on meetmete absoluutväärtus tõesti järelikult kõrgem, kuna tollimakse kohaldatakse kõrgemalt importhinnalt. Seda mõju tuleb siiski vaadata edasimüügihindade valguses. Tuletatakse meelde, et need importijad rakendavad tõesti keskmiselt 200 % juurdehindlust. Seega isegi kui kogu impordihinna kasv suunatakse nende klientidele, st peamiselt jaemüüjatele ja turustajatele, väljenduks see absoluutses mõistes üksnes nende müügihindade vähese tõusuna. Arvatavasti ei mõjutaks see oluliselt nende müügimahte, sest need importijad keskenduvad keskmise ja kõrge klassi toodetele. Siiski on võimalik, et osa impordihinna kasvust tuleb hajutada nende ettevõtete poolt, kes peavad kas oma müügikulusid vähendama või leppima oma kasumimarginaali vähenemisega. Nad võivad seepärast kannatada lühiajaliselt teatavat negatiivset mõju, eriti seoses juba esitatud ja kokkulepitud hindadega tellimustega, enne kui esialgsed meetmed jõustuvad. Seda on täpsemalt arutatud allpool põhjendustes 286–290. |
| --- | --- |

(272)

Sõltuvalt nende erinevast olukorrast arvatakse, et meetmed väärtuselise tollimaksu kujul mõjutavad importijate eri kategooriaid erinevalt. Esimese kategooria puhul on meetmete absoluutväärtus tõesti järelikult kõrgem, kuna tollimakse kohaldatakse kõrgemalt importhinnalt. Seda mõju tuleb siiski vaadata edasimüügihindade valguses. Tuletatakse meelde, et need importijad rakendavad tõesti keskmiselt 200 % juurdehindlust. Seega isegi kui kogu impordihinna kasv suunatakse nende klientidele, st peamiselt jaemüüjatele ja turustajatele, väljenduks see absoluutses mõistes üksnes nende müügihindade vähese tõusuna. Arvatavasti ei mõjutaks see oluliselt nende müügimahte, sest need importijad keskenduvad keskmise ja kõrge klassi toodetele. Siiski on võimalik, et osa impordihinna kasvust tuleb hajutada nende ettevõtete poolt, kes peavad kas oma müügikulusid vähendama või leppima oma kasumimarginaali vähenemisega. Nad võivad seepärast kannatada lühiajaliselt teatavat negatiivset mõju, eriti seoses juba esitatud ja kokkulepitud hindadega tellimustega, enne kui esialgsed meetmed jõustuvad. Seda on täpsemalt arutatud allpool põhjendustes 286–290.

| (273) | Teise kategooria importijate puhul tuleneks väärtuseline tollimaks mõõdukast absoluutsest hinnatõusust, sest nende impordihind on suhteliselt madal. Suhteliselt muretu kasumitasemega, mille (kaalutud) keskmine oli uurimisperioodi jooksul koostööd tegevate importijate puhul 17 %, võib arvata, et meetmed ei mõjuta tõsiselt nende ettevõtete rahanduslikku olukorda. Peab märkima, et kuna see kategooria importijaid keskendub mahtudele, on tõenäoline, et selle kategooria importijad ei teinud koostööd ja seda koostöösoovimatust võib ilmselt selgitada igasuguste oluliste negatiivsete mõjude puudumisega nende rahanduslikule olukorrale. Kuna see on esimene importijate kategooria ning vastavalt põhjendustele 286–290, võib esialgsete meetmete mõju olla märkimisväärne, eriti arvestades selle kategooria importijate keskendumist mahule. |
| --- | --- |

(273)

Teise kategooria importijate puhul tuleneks väärtuseline tollimaks mõõdukast absoluutsest hinnatõusust, sest nende impordihind on suhteliselt madal. Suhteliselt muretu kasumitasemega, mille (kaalutud) keskmine oli uurimisperioodi jooksul koostööd tegevate importijate puhul 17 %, võib arvata, et meetmed ei mõjuta tõsiselt nende ettevõtete rahanduslikku olukorda. Peab märkima, et kuna see kategooria importijaid keskendub mahtudele, on tõenäoline, et selle kategooria importijad ei teinud koostööd ja seda koostöösoovimatust võib ilmselt selgitada igasuguste oluliste negatiivsete mõjude puudumisega nende rahanduslikule olukorrale. Kuna see on esimene importijate kategooria ning vastavalt põhjendustele 286–290, võib esialgsete meetmete mõju olla märkimisväärne, eriti arvestades selle kategooria importijate keskendumist mahule.

| (274) | Siiski on oluline rõhutada tõsiasja, et eespool toodud analüüs põhineb koostööd tegevatelt importijatelt saadud keskmistel andmetel. Seetõttu sõltuvalt sellest, kuidas importijad üksikult toimivad võrreldes keskmisega, võivad meetmed loomulikult erinevalt mõjuda. Pealegi peaks märkima, et importijad loovad pikaajalised suhted oma tarnijatega, mõnikord isegi partnerluse, ja on sageli sõlminud pikaajalisi lepinguid, kus tellimused on esitatud mitmeid kuid enne üleandmist. Seetõttu ei võta tarnijate vahetus või isegi päritoluriigi vahetus mitte üksnes aega, vaid toob kaasa ka lisakulutusi. Pealegi võib importijatel tekkida olukord, kus nad on juba seotud kõnealustest riikidest tulevate tellimuste edasimüügihinnaga ja mis tarnitakse edaspidi. Need importijad võivad olla olukorras, kus nad ei ole suutlikud täiendavaid tollimakse isegi osaliselt kandma, mis sellisel juhul põhjustaks negatiivseid rahanduslikke mõjusid. Välistada ei saa, et mõned importijad ei suuda hõlpsalt hajutada finantsvapustust. |
| --- | --- |

(274)

Siiski on oluline rõhutada tõsiasja, et eespool toodud analüüs põhineb koostööd tegevatelt importijatelt saadud keskmistel andmetel. Seetõttu sõltuvalt sellest, kuidas importijad üksikult toimivad võrreldes keskmisega, võivad meetmed loomulikult erinevalt mõjuda. Pealegi peaks märkima, et importijad loovad pikaajalised suhted oma tarnijatega, mõnikord isegi partnerluse, ja on sageli sõlminud pikaajalisi lepinguid, kus tellimused on esitatud mitmeid kuid enne üleandmist. Seetõttu ei võta tarnijate vahetus või isegi päritoluriigi vahetus mitte üksnes aega, vaid toob kaasa ka lisakulutusi. Pealegi võib importijatel tekkida olukord, kus nad on juba seotud kõnealustest riikidest tulevate tellimuste edasimüügihinnaga ja mis tarnitakse edaspidi. Need importijad võivad olla olukorras, kus nad ei ole suutlikud täiendavaid tollimakse isegi osaliselt kandma, mis sellisel juhul põhjustaks negatiivseid rahanduslikke mõjusid. Välistada ei saa, et mõned importijad ei suuda hõlpsalt hajutada finantsvapustust.

| (275) | Eespool nimetatud põhjustel võib järeldada, et meetmete kohaldamisel võib tõesti olla negatiivseid mõjusid teatud importijate rahanduslikule olukorrale. Siiski ei avalda see arvatavasti importijate rahanduslikule olukorrale üldiselt negatiivset mõju. See on kindlasti nii nende importijate puhul, kes tegutsevad madala hinnaga turul, kus praegu saadakse tulu paindlikust rahanduslikust olukorrast. Need importijad impordivad tõenäoliselt märkimisväärse osa kõnealuste riikide päritoluga nahast pealsetega jalatsitest. |
| --- | --- |

(275)

Eespool nimetatud põhjustel võib järeldada, et meetmete kohaldamisel võib tõesti olla negatiivseid mõjusid teatud importijate rahanduslikule olukorrale. Siiski ei avalda see arvatavasti importijate rahanduslikule olukorrale üldiselt negatiivset mõju. See on kindlasti nii nende importijate puhul, kes tegutsevad madala hinnaga turul, kus praegu saadakse tulu paindlikust rahanduslikust olukorrast. Need importijad impordivad tõenäoliselt märkimisväärse osa kõnealuste riikide päritoluga nahast pealsetega jalatsitest.

7.3.   Kokkuvõte ühenduse huvide kohta

| (276) | Eespool toodud analüüs näitas, ühenduse tootmisharu huvides on meetmete kehtestamine, sest arvatavasti need meetmed vähemalt takistavad dumpinghindadega impordi kõrget tase, mis ühenduse tootmisharu rahanduslikule olukorrale on tõestatult olulist negatiivset mõju avaldanud. Arvatavasti saavad nendest meetmetest kasu ka teised ühenduse tootjad. |
| --- | --- |

(276)

Eespool toodud analüüs näitas, ühenduse tootmisharu huvides on meetmete kehtestamine, sest arvatavasti need meetmed vähemalt takistavad dumpinghindadega impordi kõrget tase, mis ühenduse tootmisharu rahanduslikule olukorrale on tõestatult olulist negatiivset mõju avaldanud. Arvatavasti saavad nendest meetmetest kasu ka teised ühenduse tootjad.

| (277) | Analüüs näitas ka, et tarbijaid dumpinguvastased meetmed ei mõjuta või mõjutavad väga vähe. |
| --- | --- |

(277)

Analüüs näitas ka, et tarbijaid dumpinguvastased meetmed ei mõjuta või mõjutavad väga vähe.

| (278) | Turustajad ja jaemüüjad võivad täheldada oma vaatlusaluse toote müügihinna tõusu, ent võrreldes nende üldiste kuludega ja olukorraga meetmed neid oluliselt ei mõjuta. |
| --- | --- |

(278)

Turustajad ja jaemüüjad võivad täheldada oma vaatlusaluse toote müügihinna tõusu, ent võrreldes nende üldiste kuludega ja olukorraga meetmed neid oluliselt ei mõjuta.

| (279) | Keskmiselt on importijad suutlikud tulema toime pärast meetmete kehtestamist, kuigi olenevalt nende konkreetsest olukorrast võivad mõned tõesti olla silmitsi mõnede vastutoimetega. See on põhimõtteliselt seotud tõsiasjaga, et nad on sageli seotud pikaajaliste tarnelepingutega ja mõnikord isegi kokku leppinud edasimüügihinna. |
| --- | --- |

(279)

Keskmiselt on importijad suutlikud tulema toime pärast meetmete kehtestamist, kuigi olenevalt nende konkreetsest olukorrast võivad mõned tõesti olla silmitsi mõnede vastutoimetega. See on põhimõtteliselt seotud tõsiasjaga, et nad on sageli seotud pikaajaliste tarnelepingutega ja mõnikord isegi kokku leppinud edasimüügihinna.

| (280) | Siiski võetakse arvesse, et meetmete kehtestamine, st dumpingu kahjude kõrvaldamine võimaldaks ühenduse tootmisharul säilitada oma tegevust ning lõpetada viimastel aastatel toimunud järjestikused sulgemised ja töökohtade kaotused, ja et vastutoimed, mida meetmed võivad põhjustada mõnedele teistele ettevõtjatele ühenduses, ei ole ebaproportsionaalsed võrreldes kasulike mõjudega ühenduse tootmisharule. |
| --- | --- |

(280)

Siiski võetakse arvesse, et meetmete kehtestamine, st dumpingu kahjude kõrvaldamine võimaldaks ühenduse tootmisharul säilitada oma tegevust ning lõpetada viimastel aastatel toimunud järjestikused sulgemised ja töökohtade kaotused, ja et vastutoimed, mida meetmed võivad põhjustada mõnedele teistele ettevõtjatele ühenduses, ei ole ebaproportsionaalsed võrreldes kasulike mõjudega ühenduse tootmisharule.

| (281) | Seda ei kohaldata lastejalatsitele suhtes, mis tuleks seetõttu ajutiselt välja jätta meetmete reguleerimisalast. Seda küsimust arutatakse täpsemalt enne lõplike meetmete kehtestamist. |
| --- | --- |

(281)

Seda ei kohaldata lastejalatsitele suhtes, mis tuleks seetõttu ajutiselt välja jätta meetmete reguleerimisalast. Seda küsimust arutatakse täpsemalt enne lõplike meetmete kehtestamist.

8.   AJUTISED DUMPINGUVASTASED MEETMED

| (282) | Arvestades kahjuliku ja ühenduse huve puudutava dumpingu kohta tehtud järeldusi, tuleks määrata vaatlusaluse toote HRVst ja Vietnamist pärit impordi suhtes ajutised meetmed. |
| --- | --- |

(282)

Arvestades kahjuliku ja ühenduse huve puudutava dumpingu kohta tehtud järeldusi, tuleks määrata vaatlusaluse toote HRVst ja Vietnamist pärit impordi suhtes ajutised meetmed.

8.1.   Kahju kõrvaldamist võimaldav tase

| (283) | Lõplike dumpinguvastaste meetmete tase peaks olema piisav kõrvaldamaks dumpinguhinnaga impordi poolt ühenduse tootmisharule tekitatud kahju, ületamata leitud dumpingumarginaale. Arvutades vajaliku tollimaksu suurust, mis kõrvaldaks kahjuliku dumpingu mõju, võeti arvesse, et kõik meetmed peaksid võimaldama ühenduse tootmisharul katta oma kulud ja saada kasumit enne maksustamist, mis oleks mõistlikult saavutatav tavapärastes konkurentsitingimustes, st dumpinguhinnaga impordi puudumisel. |
| --- | --- |

(283)

Lõplike dumpinguvastaste meetmete tase peaks olema piisav kõrvaldamaks dumpinguhinnaga impordi poolt ühenduse tootmisharule tekitatud kahju, ületamata leitud dumpingumarginaale. Arvutades vajaliku tollimaksu suurust, mis kõrvaldaks kahjuliku dumpingu mõju, võeti arvesse, et kõik meetmed peaksid võimaldama ühenduse tootmisharul katta oma kulud ja saada kasumit enne maksustamist, mis oleks mõistlikult saavutatav tavapärastes konkurentsitingimustes, st dumpinguhinnaga impordi puudumisel.

| (284) | Olemasoleva teabe põhjal leiti, et kasumimarginaal 2 % käibest võib olla asjakohane, et ühenduse tootmisharu tõenäoliselt vabaneks kahjulikust dumpingust. See vastab kõrgeimale kasumlikkuse tasemele, mida ühenduse tootmisharu on uurimisperioodil saavutanud, nimelt 2002. aastal, kui kõnealuste riikide turuosad olid suhteliselt väikesed võrreldes uurimisperioodi aegse tasemega. |
| --- | --- |

(284)

Olemasoleva teabe põhjal leiti, et kasumimarginaal 2 % käibest võib olla asjakohane, et ühenduse tootmisharu tõenäoliselt vabaneks kahjulikust dumpingust. See vastab kõrgeimale kasumlikkuse tasemele, mida ühenduse tootmisharu on uurimisperioodil saavutanud, nimelt 2002. aastal, kui kõnealuste riikide turuosad olid suhteliselt väikesed võrreldes uurimisperioodi aegse tasemega.

| (285) | Vajalik hinnatõus määrati niisiis samal kaubandustasemel impordihinna kaalutud keskmisega tehtud võrdluse alusel, nii nagu on määratud kindlaks hinna allalöömise arvestustega ühenduse turul ühenduse tootmisharu poolt müüdud toote mittekahjustava hinna suhtes. Mittekahjustav hind on saadud iga ühenduse tootmisharusse kuuluva ettevõtte müügihinna korrigeerimisel säästulävele, lisades eespool nimetatud kasumimarginaali. Sellest võrdlusest saadud vahe esitati seejärel protsendimäärana kogu CIF-impordihinnast. |
| --- | --- |

(285)

Vajalik hinnatõus määrati niisiis samal kaubandustasemel impordihinna kaalutud keskmisega tehtud võrdluse alusel, nii nagu on määratud kindlaks hinna allalöömise arvestustega ühenduse turul ühenduse tootmisharu poolt müüdud toote mittekahjustava hinna suhtes. Mittekahjustav hind on saadud iga ühenduse tootmisharusse kuuluva ettevõtte müügihinna korrigeerimisel säästulävele, lisades eespool nimetatud kasumimarginaali. Sellest võrdlusest saadud vahe esitati seejärel protsendimäärana kogu CIF-impordihinnast.

8.2.   Ajutised tollimaksud

| (286) | Eespool toodut silmas pidades ja kooskõlas algmääruse artikli 9 lõikega 4 võetakse arvesse, et ajutised dumpinguvastased meetmed tuleks kehtestada HRVst ja Vietnamist pärit impordi suhtes dumpingu- ja kahjumarginaali madalamail tasemel vastavalt väiksema tollimaksu reeglile. |
| --- | --- |

(286)

Eespool toodut silmas pidades ja kooskõlas algmääruse artikli 9 lõikega 4 võetakse arvesse, et ajutised dumpinguvastased meetmed tuleks kehtestada HRVst ja Vietnamist pärit impordi suhtes dumpingu- ja kahjumarginaali madalamail tasemel vastavalt väiksema tollimaksu reeglile.

| (287) | Eespool toodu alusel on ajutiste tollimaksude kahjumarginaalil põhinev tase järgmine:







  Riik | Äriühing | Dumpinguvastane tollimaks |
| --- | --- | --- | --- |
| HRV | Kõik äriühingud | 19,4 % |
| Vietnam | Kõik äriühingud | 16,8 % |

(287)

Eespool toodu alusel on ajutiste tollimaksude kahjumarginaalil põhinev tase järgmine:

Riik

Äriühing

Dumpinguvastane tollimaks

HRV

Kõik äriühingud

19,4 %

Vietnam

Kõik äriühingud

16,8 %

| (288) | Pidades silmas käesoleva menetluse erandlikke asjaolusid, eriti seda, et see on seotud põhilise mittekestva tarbekaubaga, mida mõjutab mood ning mille müügil on eriomadused, peetakse asjakohaseks kehtestada ajutised dumpinguvastased meetmed. Kuna ühenduse tootmisharu kannatas eelkõige kahju ebaõiglaste kaubandustavade tõttu impordil asjaomastest riikidest uurimisperioodi lõpus, on selle tootmisvõimsus oluliselt vähenenud ning seetõttu ei saa ühenduse tarbijad vajalikus koguses kohe tarnida, kui imporditase meetmete tõttu langeb. Vastavalt põhjendusele 176 oli ühenduse tootmistase enne uuritavat kahjulikku dumpingut oluliselt kõrgem. Dumpinguvastase tollimaksu kehtestamine võimaldaks ühenduse tootmisharul lühema aja jooksul saavutada oma endine tootmistase. Lisaks, andes ühenduse tootmisharule piisavalt aega oma tootmistaseme tõstmiseks, jääb vaatlusaluse toote kättesaadavus mõistlikule tasemele, et vastata tarbijate nõudlusele. |
| --- | --- |

(288)

Pidades silmas käesoleva menetluse erandlikke asjaolusid, eriti seda, et see on seotud põhilise mittekestva tarbekaubaga, mida mõjutab mood ning mille müügil on eriomadused, peetakse asjakohaseks kehtestada ajutised dumpinguvastased meetmed. Kuna ühenduse tootmisharu kannatas eelkõige kahju ebaõiglaste kaubandustavade tõttu impordil asjaomastest riikidest uurimisperioodi lõpus, on selle tootmisvõimsus oluliselt vähenenud ning seetõttu ei saa ühenduse tarbijad vajalikus koguses kohe tarnida, kui imporditase meetmete tõttu langeb. Vastavalt põhjendusele 176 oli ühenduse tootmistase enne uuritavat kahjulikku dumpingut oluliselt kõrgem. Dumpinguvastase tollimaksu kehtestamine võimaldaks ühenduse tootmisharul lühema aja jooksul saavutada oma endine tootmistase. Lisaks, andes ühenduse tootmisharule piisavalt aega oma tootmistaseme tõstmiseks, jääb vaatlusaluse toote kättesaadavus mõistlikule tasemele, et vastata tarbijate nõudlusele.

| (289) | Vaatlusalune toode on moodne tarbekaup, mida tavaliselt ostetavad importijad või jaemüüjad keskmise tähtajaga lepingute alusel ja mille hinnad on sageli paika pandud kaupade tellimise ajal. Seetõttu ei võta tarnijate vahetus või isegi päritoluriigi vahetus mitte üksnes aega, vaid toob kaasa ka lisakulutusi. Pealegi võib importijatel tekkida olukord, kus nad on juba seotud kõnealustest riikidest tulevate tellimuste edasimüügihinnaga ja mis tarnitakse edaspidi. Samal ajal, nende lepingute jaoks, mille puhul kaupade tarne toimub kohe või lähiajal, ei ole võimalik saavutada alternatiivseid tarneallikaid, kuna tootmine vajab tellimuste täitmiseks aega. |
| --- | --- |

(289)

Vaatlusalune toode on moodne tarbekaup, mida tavaliselt ostetavad importijad või jaemüüjad keskmise tähtajaga lepingute alusel ja mille hinnad on sageli paika pandud kaupade tellimise ajal. Seetõttu ei võta tarnijate vahetus või isegi päritoluriigi vahetus mitte üksnes aega, vaid toob kaasa ka lisakulutusi. Pealegi võib importijatel tekkida olukord, kus nad on juba seotud kõnealustest riikidest tulevate tellimuste edasimüügihinnaga ja mis tarnitakse edaspidi. Samal ajal, nende lepingute jaoks, mille puhul kaupade tarne toimub kohe või lähiajal, ei ole võimalik saavutada alternatiivseid tarneallikaid, kuna tootmine vajab tellimuste täitmiseks aega.

| (290) | Need pikad tellimuste täitmise ajad on eelkõige seotud asjaoluga, et jalatseid ei mõjuta mitte üksnes mood, vaid ka hooajalisus. Enne teatava hooaja algust tuleb jalatsid disainida, valida tooraine, mille puhul on tarnijad valitud, ning eelnevalt tuleb valmistada teatavad tootmisvahendid (vormid) ja prototüübid. Need jalatsitööstuse sektori eripärad tähendavad, et tellimuste ja tarnete vahele jääb pikk täitmisaeg, mis tähendab, et importijad peavad ette plaanima ning müügitingimuste muudatused võivad olla väga kahjulikud. Seepärast leitakse, et üldiselt on selle valdkonna huvides vältida olukordi, kus müüjad peavad tegelema täiendavate kohustustega seoses ostetavate ja mitu kuud ettetellitavate toodetega. |
| --- | --- |

(290)

Need pikad tellimuste täitmise ajad on eelkõige seotud asjaoluga, et jalatseid ei mõjuta mitte üksnes mood, vaid ka hooajalisus. Enne teatava hooaja algust tuleb jalatsid disainida, valida tooraine, mille puhul on tarnijad valitud, ning eelnevalt tuleb valmistada teatavad tootmisvahendid (vormid) ja prototüübid. Need jalatsitööstuse sektori eripärad tähendavad, et tellimuste ja tarnete vahele jääb pikk täitmisaeg, mis tähendab, et importijad peavad ette plaanima ning müügitingimuste muudatused võivad olla väga kahjulikud. Seepärast leitakse, et üldiselt on selle valdkonna huvides vältida olukordi, kus müüjad peavad tegelema täiendavate kohustustega seoses ostetavate ja mitu kuud ettetellitavate toodetega.

| (291) | Kokkuvõttes kaaluks meetmete täies ulatuses kehtestamine sellises olukorras ühenduse tootmisharu kasu üles kahjulikud mõjud kaubandusele. |
| --- | --- |

(291)

Kokkuvõttes kaaluks meetmete täies ulatuses kehtestamine sellises olukorras ühenduse tootmisharu kasu üles kahjulikud mõjud kaubandusele.

| (292) | Seetõttu peetakse ühenduse huvides olevaks, et tollimaksu rakendatakse järk-järgult, neljas astmes, et tagada kahjulikust dumpingust põhjustatud ebaausate kaubandustavade kõrvaldamist ja poolte suutlikkust uue olukorraga kohaneda, kuna ühenduse turg jääb samal ajal avatuks, traditsioonilised kaubandusvood säilivad ja tarne kättesaadavus nõudluse rahuldamiseks on garanteeritud. Tollimaks kehtestatakse 25 % juurdekasvuna. Kuna kohanemisetapi aeg peab olema lühike, st kuus kuud, peeti asjakohaseks kehtestada täies ulatuses tollimaks võimalikult esialgsete meetmete kohaldamise lõpus ning täies ulatuses esialgne dumpinguvastane tollimaks võimalikult hilises etapis, et täies ulatuses tollimaksu kehtestamine oleks võimalikult sujuv. Rõhutatakse, et selline lähenemisviis kehtestatakse jalatsitööstuse erilise laadi tõttu ning et see piirdub kindlasti käesoleva uurimise esialgsete järeldustega. |
| --- | --- |

(292)

Seetõttu peetakse ühenduse huvides olevaks, et tollimaksu rakendatakse järk-järgult, neljas astmes, et tagada kahjulikust dumpingust põhjustatud ebaausate kaubandustavade kõrvaldamist ja poolte suutlikkust uue olukorraga kohaneda, kuna ühenduse turg jääb samal ajal avatuks, traditsioonilised kaubandusvood säilivad ja tarne kättesaadavus nõudluse rahuldamiseks on garanteeritud. Tollimaks kehtestatakse 25 % juurdekasvuna. Kuna kohanemisetapi aeg peab olema lühike, st kuus kuud, peeti asjakohaseks kehtestada täies ulatuses tollimaks võimalikult esialgsete meetmete kohaldamise lõpus ning täies ulatuses esialgne dumpinguvastane tollimaks võimalikult hilises etapis, et täies ulatuses tollimaksu kehtestamine oleks võimalikult sujuv. Rõhutatakse, et selline lähenemisviis kehtestatakse jalatsitööstuse erilise laadi tõttu ning et see piirdub kindlasti käesoleva uurimise esialgsete järeldustega.

| (293) | Ajutised dumpinguvastased tollimaksud peaks seetõttu kehtestama järgmiselt:






  i) | käesoleva määruse jõustumisest kuni 1. juunini 2006






  Riik | Dumpinguvastane tollimaks |
| --- | --- | --- | --- |
| Hiina Rahvavabariik | 4,8 % |
| Vietnam | 4,2 % |

(293)

Ajutised dumpinguvastased tollimaksud peaks seetõttu kehtestama järgmiselt:

i)

käesoleva määruse jõustumisest kuni 1. juunini 2006

Riik

Dumpinguvastane tollimaks

Hiina Rahvavabariik

4,8 %

Vietnam

4,2 %

| ii) | 2. juunist 2006 kuni 13. juulini 2006






  Riik | Dumpinguvastane tollimaks |
| --- | --- | --- |
| Hiina Rahvavabariik | 9,7 % |
| Vietnam | 8,4 % |

ii)

2. juunist 2006 kuni 13. juulini 2006

Riik

Dumpinguvastane tollimaks

Hiina Rahvavabariik

9,7 %

Vietnam

8,4 %

| iii) | 14. juulist 2006 kuni 14. septembrini 2006






  Riik | Dumpinguvastane tollimaks |
| --- | --- | --- |
| Hiina Rahvavabariik | 14,5 % |
| Vietnam | 12,6 % |

iii)

14. juulist 2006 kuni 14. septembrini 2006

Riik

Dumpinguvastane tollimaks

Hiina Rahvavabariik

14,5 %

Vietnam

12,6 %

| iv) | alates 15. septembrist 2006






  Riik | Dumpinguvastane tollimaks |
| --- | --- | --- |
| Hiina Rahvavabariik | 19,4 % |
| Vietnam | 16,8 % |

iv)

alates 15. septembrist 2006

Riik

Dumpinguvastane tollimaks

Hiina Rahvavabariik

19,4 %

Vietnam

16,8 %

| (294) | Selleks et tagada, et mis tahes valedeklaratsioonide või meetmetest kõrvalehoidmise oht oleks minimaalne, võimaldab komisjoni määruse (EÜ) 2454/1993 (5) artikli 308 punkti d kohane tugevdatud halduslik impordi järelevalvesüsteem saada varem teavet asjakohaste impordisuundumuste kohta. Kui leitakse tõendeid, et impordisuundumused muutuvad oluliselt, uurib komisjon seda viivitamata. |
| --- | --- |

(294)

Selleks et tagada, et mis tahes valedeklaratsioonide või meetmetest kõrvalehoidmise oht oleks minimaalne, võimaldab komisjoni määruse (EÜ) 2454/1993 (5) artikli 308 punkti d kohane tugevdatud halduslik impordi järelevalvesüsteem saada varem teavet asjakohaste impordisuundumuste kohta. Kui leitakse tõendeid, et impordisuundumused muutuvad oluliselt, uurib komisjon seda viivitamata.

9.   LÕPPSÄTE

| (295) | Hea juhtimistava huvides tuleks määrata ajavahemik, mille jooksul huvitatud isikud, kes andsid endast teada menetluse algatamisteates märgitud tähtaja jooksul, saavad esitada kirjalikult oma seisukohad ja taotleda ärakuulamist. Lisaks sellele tuleb märkida, et seoses käesoleva määrusega tehtud järeldused tollimaksu kehtestamise kohta on esialgsed ning neid võidakse võimalike lõplike meetmete kehtestamise eesmärgil uuesti läbi vaadata, |
| --- | --- |

(295)

Hea juhtimistava huvides tuleks määrata ajavahemik, mille jooksul huvitatud isikud, kes andsid endast teada menetluse algatamisteates märgitud tähtaja jooksul, saavad esitada kirjalikult oma seisukohad ja taotleda ärakuulamist. Lisaks sellele tuleb märkida, et seoses käesoleva määrusega tehtud järeldused tollimaksu kehtestamise kohta on esialgsed ning neid võidakse võimalike lõplike meetmete kehtestamise eesmärgil uuesti läbi vaadata,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Käesolevaga kehtestatakse teatavate Hiina Rahvavabariigist ja Vietnamist pärit nahast või komposiitnahast pealsetega ja allpool loetletud CN-koodide alla kuuluvate jalatsite (v.a eritehnoloogiaga jalatsid, lastejalatsid ja varbakaitsega jalatsid) impordi suhtes ajutine dumpinguvastane tollimaks: ex 6403 20 00, ex 6403 30 00, ex 6403 51 15, ex 6403 51 19, ex 6403 51 95, ex 6403 51 99, ex 6403 59 11, ex 6403 59 35, ex 6403 59 39, ex 6403 59 95, ex 6403 59 99, ex 6403 91 13, ex 6403 91 16, ex 6403 91 18, ex 6403 91 93, ex 6403 91 96, ex 6403 91 98, ex 6403 99 11, ex 6403 99 33, ex 6403 99 36, ex 6403 99 38, ex 6403 99 93, ex 6403 99 96, ex 6403 99 98 ja ex 6405 10 00 (6) (TARICi koodid 6403200090, 6403300029, 6403300099, 6403511590, 6403511990, 6403519590, 6403519990, 6403591190, 6403593590, 6403593990, 6403599590, 6403599990, 6403911399, 6403911699, 6403911899, 6403919399, 6403919699, 6403919899, 6403991190, 6403993390, 6403993690, 6403993890, 6403999329, 6403999399, 6403999629, 6403999699, 6403999829, 6403999899 ja 6405100090).

2.   Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

a)   eritehnoloogiaga jalatsid– jalatsid, mille paari CIF-hind on vähemalt 9 eurot, millel on ühe- või mitmekihiline vormitud, õmblusteta sünteetilisest materjalist sisetald, mis on spetsiaalselt välja töötatud vertikaalsete või külgliikumiste mõju pehmendamiseks ja mille tehnilised omadused on saavutatud näiteks gaasi või vedelikku sisaldava hermeetilise polstriga, põrutusi vähendavate või neutraliseerivate mehhaaniliste osadega või väikese tihedusega polümeermaterjaliga ja mis kuuluvad CN-koodide ex 6403 91 13, ex 6403 91 16, ex 6403 91 18, ex 6403 91 93, ex 6403 91 96, ex 6403 91 98, ex 6403 99 93, ex 6403 99 96, ex 6403 99 98 (TARICi koodid 6403911310, 6403911610, 6403911810, 6403919310, 6403919610, 6403919810, 6403999311, 6403999611, 6403999811) alla;

b)   lastejalatsid– jalatsid, mille talla ja kanna kõrgus kokku on 3 cm või vähem:

mille sisetalla pikkus on alla 24 cm või

mille ei ole sisetalda ja mille sisepikkus on alla 24 cm mõõdetuna varbast kannani

ning mis kuuluvad järgmiste CN-koodide alla: ex 6403 20 00, ex 6403 30 00 ja ex 6405 10 00 (TARICi koodid 6403200010, 6403300021, 6403300091 ja 6405100010);

c)   varbakaitsega jalatsid– jalatsid, millel on kaitsev varbaosa ning mille löögikindlus on vähemalt 100 džauli (7) ning mis kuuluvad järgmiste CN-koodide alla: ex 6403 30 00, ex 6403 51 15, ex 6403 51 19, ex 6403 51 95, ex 6403 51 99, ex 6403 59 11, ex 6403 59 35, ex 6403 59 39, ex 6403 59 95, ex 6403 59 99, ex 6403 91 13, ex 6403 91 16, ex 6403 91 18, ex 6403 91 93, ex 6403 91 96, ex 6403 91 98, ex 6403 99 11, ex 6403 99 33, ex 6403 99 36, ex 6403 99 38, ex 6403 99 93, ex 6403 99 96, ex 6403 99 98 ja ex 6405 10 00 (TARICi koodid 6403300021, 6403300091, 6403511510, 6403511910, 6403519510, 6403519910, 6403591110, 6403593510, 6403593910, 6403599510, 6403599910, 6403911391, 6403911691, 6403911891, 6403919391, 6403919691, 6403919891, 6403991110, 6403993310, 6403993610, 6403993810, 6403999321, 6403999391, 6403999621, 6403999691, 6403999821, 6403999891 ja 6405100010).

3.   Ajutiste dumpinguvastaste tollimaksude määr enne tollimakse on lõikes 1 kirjeldatud toote vabast netopakkumishinnast ühenduse piiril järgmine:

| i) | käesoleva määruse jõustumisest, s.o 7. aprillist 2006 kuni 1. juunini 2006






  Riik | Dumpinguvastane tollimaks |
| --- | --- | --- |
| Hiina Rahvavabariik | 4,8 % |
| Vietnam | 4,2 % |

i)

käesoleva määruse jõustumisest, s.o 7. aprillist 2006 kuni 1. juunini 2006

Riik

Dumpinguvastane tollimaks

Hiina Rahvavabariik

4,8 %

Vietnam

4,2 %

| ii) | 2. juunist 2006 kuni 13. juulini 2006






  Riik | Dumpinguvastane tollimaks |
| --- | --- | --- |
| Hiina Rahvavabariik | 9,7 % |
| Vietnam | 8,4 % |

ii)

2. juunist 2006 kuni 13. juulini 2006

Riik

Dumpinguvastane tollimaks

Hiina Rahvavabariik

9,7 %

Vietnam

8,4 %

| iii) | 14. juulist 2006 kuni 14. septembrini 2006






  Riik | Dumpinguvastane tollimaks |
| --- | --- | --- |
| Hiina Rahvavabariik | 14,5 % |
| Vietnam | 12,6 % |

iii)

14. juulist 2006 kuni 14. septembrini 2006

Riik

Dumpinguvastane tollimaks

Hiina Rahvavabariik

14,5 %

Vietnam

12,6 %

| iv) | alates 15. septembrist 2006






  Riik | Dumpinguvastane tollimaks |
| --- | --- | --- |
| Hiina Rahvavabariik | 19,4 % |
| Vietnam | 16,8 % |

iv)

alates 15. septembrist 2006

Riik

Dumpinguvastane tollimaks

Hiina Rahvavabariik

19,4 %

Vietnam

16,8 %

4.   Lõikes 1 nimetatud toode lubatakse ühenduses vabasse ringlusse tagatise esitamisel, mis on võrdne ajutise tollimaksu summaga.

5.   Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksualaseid sätteid.

6.   Liikmesriigid ja komisjon teevad tihedat koostööd, et tagada käesoleva määruse täitmine, sh järelevalvesüsteemi puhul.

Artikkel 2

Ilma et see piiraks nõukogu määruse (EÜ) nr 384/96 artikli 20 toimet, võivad huvitatud isikud nõuda käesoleva määruse vastuvõtmise aluseks olnud oluliste faktide ja kaalutluste avalikustamist, teha oma seisukohad teatavaks kirjalikult ning taotleda komisjonilt suulist ärakuulamist ühe kuu jooksul pärast käesoleva määruse jõustumist.

Määruse (EÜ) nr 384/96 artikli 21 lõike 4 kohaselt võivad asjaomased isikud esitada arvamusi käesoleva määruse kohaldamise kohta ühe kuu jooksul pärast selle jõustumise päeva.

Artikkel 3

1.   Käesolev määrus jõustub 7. aprillil 2006.

2.   Käesoleva määruse artiklit 1 kohaldatakse kuue kuu jooksul.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 23. märts 2006

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Peter MANDELSON

---

(1)  EÜT L 56, 6.3.1996, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2117/2005 (ELT L 340, 23.12.2005, lk 17).

1

(2)  ELT C 166, 7.7.2005, lk 14.

2

(3)  Nõukogu 23. veebruari 1998. aasta määrus (EÜ) nr 467/98 (EÜT L 60, 28.2.1998, lk 1).

3

(4)  Vt allmärkus 3.

4

(5)  Komisjoni 2. juuli 1993. aasta määrus (EMÜ) nr 2454/93, millega kehtestatakse rakendussätted nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik (EÜT L 253, 11.10.1993, lk 1). Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2286/2003 (ELT L 343, 31.12.2003, lk 1).

5

(6)  Vastavalt komisjoni 27. oktoobri 2005. aasta määruses (EÜ) nr 1719/2003 toodud määratlusele, millega muudeti nõukogu määruse (EMÜ) nr 2658/87 lisa I, mis käsitleb tolli- ja statistilist nomenklatuuri ja ühtset tollitariifi (ELT L 286, 28.10.2005, lk 1). Toote määratlus on määratud kindlaks vastavalt artikli 1 lõike 1 kohasele tootekirjeldusele ja vastavate CN-koodide tootekirjeldusele.

6

(7)  Löögikindlust mõõdetakse vastavalt Euroopa normidele EN345 või EN346.

7

---

| 6.4.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 98/55 |
| --- | --- | --- | --- |

6.4.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 98/55

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 554/2006,

5. aprill 2006,

roosuhkru impordilitsentside andmise kohta teatavate tariifikvootide ja sooduslepingute alusel

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 19. juuni 2001. aasta määrust (EÜ) nr 1260/2001 suhkruturu ühise korralduse kohta, (1)

võttes arvesse nõukogu 18. juuni 1996. aasta määrust (EÜ) nr 1095/96 vastavalt GATTi artikli XXIV lõikele 6 toimunud läbirääkimiste tulemusel koostatud CXL-loendis sätestatud kontsessioonide rakendamise kohta, (2)

võttes arvesse komisjoni 30. juuni 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1159/2003, millega sätestatakse üksikasjalikud rakenduseeskirjad toorsuhkru impordi jaoks teatavate tariifikvootide ja sooduslepingute alusel turustusaastatel 2003/2004, 2004/2005 ja 2005/2006 ja muudetakse määrusi (EÜ) nr 1464/95 ja (EÜ) nr 779/96, (3) ning eriti selle artikli 5 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 1159/2003 artiklis 9 sätestatakse üksikasjalikud eeskirjad, mis käsitlevad AKV protokollile ja Indiaga sõlmitud kokkuleppele alla kirjutanud riikidest imporditavate valge suhkru ekvivalendina väljendatud, CN-koodi 1701 alla kuuluvate toodete tollimaksu nullmääraga tarnimise kohustuse kehtestamist. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 1159/2003 artiklis 9 sätestatakse üksikasjalikud eeskirjad, mis käsitlevad AKV protokollile ja Indiaga sõlmitud kokkuleppele alla kirjutanud riikidest imporditavate valge suhkru ekvivalendina väljendatud, CN-koodi 1701 alla kuuluvate toodete tollimaksu nullmääraga tarnimise kohustuse kehtestamist.

| (2) | Määruse (EÜ) nr 1159/2003 artiklis 16 sätestatakse üksikasjalikud eeskirjad tollimaksu nullmääraga tariifikvootide kehtestamiseks valge suhkru ekvivalendina väljendatud, CN-koodi 1701 11 10 alla kuuluvate toodete impordiks AKV protokollile ja Indiaga sõlmitud kokkuleppele alla kirjutanud riikidest. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EÜ) nr 1159/2003 artiklis 16 sätestatakse üksikasjalikud eeskirjad tollimaksu nullmääraga tariifikvootide kehtestamiseks valge suhkru ekvivalendina väljendatud, CN-koodi 1701 11 10 alla kuuluvate toodete impordiks AKV protokollile ja Indiaga sõlmitud kokkuleppele alla kirjutanud riikidest.

| (3) | Määruse (EÜ) nr 1159/2003 artiklis 22 kehtestatakse tariifikvoodid tollimaksumääraga 98 eurot tonni kohta CN-koodi 1701 11 10 alla kuuluvate toodete impordi jaoks Brasiiliast, Kuubast ja muudest kolmandatest riikidest. |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EÜ) nr 1159/2003 artiklis 22 kehtestatakse tariifikvoodid tollimaksumääraga 98 eurot tonni kohta CN-koodi 1701 11 10 alla kuuluvate toodete impordi jaoks Brasiiliast, Kuubast ja muudest kolmandatest riikidest.

| (4) | Ajavahemikus 27.–31. märts 2006 esitati pädevatele asutustele määruse (EÜ) nr 1159/2003 artikli 5 lõike 1 kohaselt impordilitsentside taotlusi, milles osutatud üldkogus ületab asjaomase riigi jaoks määruse (EÜ) nr 1159/2003 artikli 9 alusel kehtestatud AKV-India soodussuhkru tarnekohustuse kogust. |
| --- | --- |

(4)

Ajavahemikus 27.–31. märts 2006 esitati pädevatele asutustele määruse (EÜ) nr 1159/2003 artikli 5 lõike 1 kohaselt impordilitsentside taotlusi, milles osutatud üldkogus ületab asjaomase riigi jaoks määruse (EÜ) nr 1159/2003 artikli 9 alusel kehtestatud AKV-India soodussuhkru tarnekohustuse kogust.

| (5) | Ülalmainitud asjaolusid arvestades peab komisjon kehtestama vähenduskoefitsiendi, mis võimaldab litsentse väljastada võrdeliselt saadaoleva üldkogusega ning teatama, et vastav piirmäär on saavutatud, |
| --- | --- |

(5)

Ülalmainitud asjaolusid arvestades peab komisjon kehtestama vähenduskoefitsiendi, mis võimaldab litsentse väljastada võrdeliselt saadaoleva üldkogusega ning teatama, et vastav piirmäär on saavutatud,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Impordilitsentsid, mille taotlused on esitatud 27.–31. märts 2006 määruse (EÜ) nr 1159/2003 artikli 5 lõike 1 kohaselt, antakse välja käesoleva määruse lisas märgitud koguste piires.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 6. aprillil 2006.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 5. aprill 2006

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

J. L. DEMARTY

---

(1)  EÜT L 178, 30.6.2001, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 987/2005 (ELT L 167, 29.6.2005, lk 12).

1

(2)  EÜT L 146, 20.6.1996, lk 1.

2

(3)  ELT L 162, 1.7.2003, lk 25. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 568/2005 (ELT L 97, 15.4.2005, lk 9).

3

---

LISA

AKV–INDIA soodussuhkur

Määruse (EÜ) nr 1159/2003 II jaotis

Turustusaasta 2005/2006

| Riik | 27.3.2006–31.3.2006: protsent taotletud kogusest, mille kohta antakse välja litsents | Piirmäär |
| --- | --- | --- |
| Barbados | 100 | |
| Belize | 100 | |
| Kongo | 100 | |
| Fidži | 100 | |
| Guyana | 100 | |
| Inde | 96,5667 | Saavutatud |
| Côté d’Ivoire | 100 | |
| Jamaica | 100 | |
| Keenia | 100 | |
| Madagaskar | 100 | |
| Malawi | 100 | |
| Mauritius | 100 | |
| Mosambiik | 100 | |
| Saint Kitts ja Nevis | 100 | |
| Svaasimaa | 0 | Saavutatud |
| Tansaania | 100 | |
| Trinidad ja Tobago | 100 | |
| Sambia | 100 | |
| Zimbabwe | 100 | |

Riik

27.3.2006–31.3.2006: protsent taotletud kogusest, mille kohta antakse välja litsents

Piirmäär

Barbados

100

Belize

100

Kongo

100

Fidži

100

Guyana

100

Inde

96,5667

Saavutatud

Côté d’Ivoire

100

Jamaica

100

Keenia

100

Madagaskar

100

Malawi

100

Mauritius

100

Mosambiik

100

Saint Kitts ja Nevis

100

Svaasimaa

0

Saavutatud

Tansaania

100

Trinidad ja Tobago

100

Sambia

100

Zimbabwe

100

Erisoodussuhkur

Määruse (EÜ) nr 1159/2003 III jaotis

Turustusaasta 2005/2006

| Riik | 27.3.2006–31.3.2006: protsent taotletud kogusest, mille kohta antakse välja litsents | Piirmäär |
| --- | --- | --- |
| India | 0 | Saavutatud |
| Muud | 100 | |

Riik

27.3.2006–31.3.2006: protsent taotletud kogusest, mille kohta antakse välja litsents

Piirmäär

India

0

Saavutatud

Muud

100

CXL kontsessioonisuhkur

Määruse (EÜ) nr 1159/2003 IV jaotis

Turustusaasta 2005/2006

| Riik | 27.3.2006–31.3.2006: protsent taotletud kogusest, mille kohta antakse välja litsents | Piirmäär |
| --- | --- | --- |
| Brasiilia | 0 | Saavutatud |
| Kuuba | 100 | |
| Muud kolmandad riigid | 0 | Saavutatud |

Riik

27.3.2006–31.3.2006: protsent taotletud kogusest, mille kohta antakse välja litsents

Piirmäär

Brasiilia

0

Saavutatud

Kuuba

100

Muud kolmandad riigid

0

Saavutatud

---

| 6.4.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 98/57 |
| --- | --- | --- | --- |

6.4.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 98/57

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 555/2006,

4. aprill 2006,

millega kehtestatakse ühikuväärtus teatud rikneva kauba tolliväärtuse määramiseks

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 12. oktoobri 1992. aasta määrust (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik, (1)

võttes arvesse komisjoni määrust (EMÜ) nr 2454/93, (2) millega kehtestatakse rakendussätted nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2913/92, eriti selle artikli 173 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EMÜ) nr 2454/93 artiklites 173–177 sätestatakse, et komisjon kehtestab perioodiliselt selle määruse lisas 26 nimetatud toodete ühikuväärtused. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EMÜ) nr 2454/93 artiklites 173–177 sätestatakse, et komisjon kehtestab perioodiliselt selle määruse lisas 26 nimetatud toodete ühikuväärtused.

| (2) | Komisjonile vastavalt määruse (EMÜ) nr 2454/93 artikli 173 lõikele 2 esitatud elementidele nimetatud artiklites sätestatud reeglite ja kriteeriumite kohaldamise tulemusena tuleks kõnealuste toodete suhtes kehtestada käesoleva määruse lisas esitatud ühikuväärtused, |
| --- | --- |

(2)

Komisjonile vastavalt määruse (EMÜ) nr 2454/93 artikli 173 lõikele 2 esitatud elementidele nimetatud artiklites sätestatud reeglite ja kriteeriumite kohaldamise tulemusena tuleks kõnealuste toodete suhtes kehtestada käesoleva määruse lisas esitatud ühikuväärtused,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EMÜ) nr 2454/93 artikli 173 lõikes 1 sätestatud ühikuväärtused kehtestatakse vastavalt lisas esitatud tabelile.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 7. aprillil 2006.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 4. aprill 2006

Komisjoni nimel

asepresident

Günter VERHEUGEN

---

(1)  EÜT L 302, 19.10.1992, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 648/2005 (ELT L 117, 4.5.2005, lk 13).

1

(2)  EÜT L 253, 11.10.1993, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 883/2005 (ELT L 148, 11.6.2005, lk 5).

2

---

LISA

| Rubriik | Kirjeldus | Ühikuväärtuste määrad 100 kg kohta |
| --- | --- | --- |
| CN-kood, liik, teisend | EUR
  LTL
  SEK | CYP
  LVL
  GBP | CZK
  MTL | DKK
  PLN | EEK
  SIT | HUF
  SKK |
| 1.10 | Varajane kartul
  0701 90 50 | 37,07 | 21,35 | 1 060,10 | 276,65 | 580,06 | 9 851,73 |
| 128,00 | 25,81 | 15,92 | 146,16 | 8 881,16 | 1 395,05 |
| 349,65 | 25,82 | | | | |
| 1.30 | Sibul (v.a seemneks)
  0703 10 19 | 46,56 | 26,82 | 1 331,49 | 347,48 | 728,57 | 12 373,86 |
| 160,78 | 32,41 | 19,99 | 183,58 | 11 154,82 | 1 752,20 |
| 439,17 | 32,43 | | | | |
| 1.40 | Küüslauk
  0703 20 00 | 174,39 | 100,45 | 4 986,72 | 1 301,38 | 2 728,63 | 46 342,72 |
| 602,14 | 121,39 | 74,87 | 687,54 | 41 777,16 | 6 562,34 |
| 1 644,77 | 121,45 | | | | |
| 1.50 | Porrulauk
  ex 0703 90 00 | 76,11 | 43,84 | 2 176,37 | 567,96 | 1 190,86 | 20 225,47 |
| 262,79 | 52,98 | 32,67 | 300,06 | 18 232,91 | 2 864,02 |
| 717,83 | 53,00 | | | | |
| 1.60 | Lillkapsas
  0704 10 00 | — | — | — | — | — | — |
| 1.80 | Valge ja punane peakapsas
  0704 90 10 | 99,17 | 57,12 | 2 835,69 | 740,03 | 1 551,63 | 26 352,69 |
| 342,40 | 69,03 | 42,57 | 390,97 | 23 756,49 | 3 731,66 |
| 935,30 | 69,06 | | | | |
| 1.90 | Spargelkapsas (Brassica oleracea var. italica)
  ex 0704 90 90 | — | — | — | — | — | — |
| — | — | — | — | — | — |
| — | — | | | | |
| 1.100 | Hiina kapsas
  ex 0704 90 90 | 97,96 | 56,42 | 2 801,17 | 731,02 | 1 532,74 | 26 031,89 |
| 338,24 | 68,19 | 42,05 | 386,21 | 23 467,30 | 3 686,23 |
| 923,91 | 68,22 | | | | |
| 1.110 | Lehtsalat (peasalat)
  0705 11 00 | — | — | — | — | — | — |
| 1.130 | Porgandid
  ex 0706 10 00 | 41,16 | 23,71 | 1 176,97 | 307,15 | 644,01 | 10 937,86 |
| 142,12 | 28,65 | 17,67 | 162,27 | 9 860,29 | 1 548,85 |
| 388,20 | 28,66 | | | | |
| 1.140 | Redised
  ex 0706 90 90 | 86,17 | 49,63 | 2 463,98 | 643,02 | 1 348,24 | 22 898,36 |
| 297,52 | 59,98 | 36,99 | 339,72 | 20 642,48 | 3 242,51 |
| 812,70 | 60,01 | | | | |
| 1.160 | Herned (Pisum sativum)
  0708 10 00 | 340,82 | 196,31 | 9 745,78 | 2 543,34 | 5 332,69 | 90 569,80 |
| 1 176,79 | 237,25 | 146,31 | 1 343,69 | 81 647,10 | 12 825,10 |
| 3 214,45 | 237,35 | | | | |
| 1.170 | Oad: | | | | | | |
| 1.170.1 | — | oad (Vigna spp., Phaseolus spp.)
  ex 0708 20 00 |

Rubriik

Kirjeldus

Ühikuväärtuste määrad 100 kg kohta

CN-kood, liik, teisend

EUR

LTL

SEK

CYP

LVL

GBP

CZK

MTL

DKK

PLN

EEK

SIT

HUF

SKK

1.10

Varajane kartul

0701 90 50

37,07

21,35

1 060,10

276,65

580,06

9 851,73

128,00

25,81

15,92

146,16

8 881,16

1 395,05

349,65

25,82

1.30

Sibul (v.a seemneks)

0703 10 19

46,56

26,82

1 331,49

347,48

728,57

12 373,86

160,78

32,41

19,99

183,58

11 154,82

1 752,20

439,17

32,43

1.40

Küüslauk

0703 20 00

174,39

100,45

4 986,72

1 301,38

2 728,63

46 342,72

602,14

121,39

74,87

687,54

41 777,16

6 562,34

1 644,77

121,45

1.50

Porrulauk

ex 0703 90 00

76,11

43,84

2 176,37

567,96

1 190,86

20 225,47

262,79

52,98

32,67

300,06

18 232,91

2 864,02

717,83

53,00

1.60

Lillkapsas

0704 10 00

—

—

—

—

—

—

1.80

Valge ja punane peakapsas

0704 90 10

99,17

57,12

2 835,69

740,03

1 551,63

26 352,69

342,40

69,03

42,57

390,97

23 756,49

3 731,66

935,30

69,06

1.90

Spargelkapsas (Brassica oleracea var. italica)

ex 0704 90 90

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

1.100

Hiina kapsas

ex 0704 90 90

97,96

56,42

2 801,17

731,02

1 532,74

26 031,89

338,24

68,19

42,05

386,21

23 467,30

3 686,23

923,91

68,22

1.110

Lehtsalat (peasalat)

0705 11 00

—

—

—

—

—

—

1.130

Porgandid

ex 0706 10 00

41,16

23,71

1 176,97

307,15

644,01

10 937,86

142,12

28,65

17,67

162,27

9 860,29

1 548,85

388,20

28,66

1.140

Redised

ex 0706 90 90

86,17

49,63

2 463,98

643,02

1 348,24

22 898,36

297,52

59,98

36,99

339,72

20 642,48

3 242,51

812,70

60,01

1.160

Herned (Pisum sativum)

0708 10 00

340,82

196,31

9 745,78

2 543,34

5 332,69

90 569,80

1 176,79

237,25

146,31

1 343,69

81 647,10

12 825,10

3 214,45

237,35

1.170

Oad:

1.170.1

—

oad (Vigna spp., Phaseolus spp.)

ex 0708 20 00

198,31

114,23

5 670,62

1 479,86

3 102,85

52 698,42

684,72

138,04

85,13

781,83

47 506,71

7 462,34

1 870,34

138,10

1.170.2

| — | oad (Phaseolus spp., vulgaris var. compressus Savi)
  ex 0708 20 00 |
| --- | --- |

—

oad (Phaseolus spp., vulgaris var. compressus Savi)

ex 0708 20 00

202,00

116,35

5 776,19

1 507,40

3 160,61

53 679,48

697,47

140,61

86,72

796,38

48 391,12

7 601,26

1 905,16

140,67

1.180

Aedoad

ex 0708 90 00

—

—

—

—

—

—

1.190

Artišokid

0709 10 00

—

—

—

—

—

—

1.200

Spargel:

1.200.1

| — | roheline
  ex 0709 20 00 |
| --- | --- |

—

roheline

ex 0709 20 00

295,99

170,49

8 463,84

2 208,80

4 631,24

78 656,41

1 021,99

206,04

127,07

1 166,94

70 907,39

11 138,11

2 791,63

206,13

1.200.2

| — | muud
  ex 0709 20 00 |
| --- | --- |

—

muud

ex 0709 20 00

496,21

285,82

14 189,12

3 702,92

7 764,00

131 862,85

1 713,31

345,41

213,02

1 956,31

118 872,07

18 672,38

4 680,00

345,56

1.210

Baklažaan

0709 30 00

141,23

81,35

4 038,55

1 053,93

2 209,81

37 531,18

487,65

98,31

60,63

556,81

33 833,71

5 314,59

1 332,04

98,35

1.220

Lehtseller (Apium graveolens var. dulce)

ex 0709 40 00

51,10

29,43

1 461,21

381,33

799,54

13 579,37

176,44

35,57

21,94

201,46

12 241,56

1 922,90

481,95

35,59

1.230

Kukeseened

0709 59 10

334,34

192,58

9 560,45

2 494,98

5 231,28

88 847,51

1 154,41

232,73

143,53

1 318,14

80 094,49

12 581,21

3 153,33

232,83

1.240

Maguspipar

0709 60 10

152,80

88,01

4 369,21

1 140,23

2 390,74

40 604,09

527,58

106,36

65,60

602,40

36 603,88

5 749,72

1 441,10

106,41

1.250

Apteegitill

0709 90 50

—

—

—

—

—

—

1.270

Bataadid, terved, värsked (inimtoiduks)

0714 20 10

116,93

67,35

3 343,58

872,57

1 829,54

31 072,66

403,73

81,39

50,20

460,99

28 011,46

4 400,03

1 102,81

81,43

2.10

Kastanid (Castanea spp.), värsked

ex 0802 40 00

—

—

—

—

—

—

2.30

Ananassid, värsked

ex 0804 30 00

65,65

37,81

1 877,14

489,88

1 027,14

17 444,74

226,66

45,70

28,18

258,81

15 726,13

2 470,26

619,14

45,72

2.40

Avokaadod, värsked

ex 0804 40 00

168,68

97,16

4 823,44

1 258,77

2 639,29

44 825,32

582,42

117,42

72,41

665,03

40 409,24

6 347,47

1 590,92

117,47

2.50

Guajaavid ja mangod, värsked

ex 0804 50

—

—

—

—

—

—

2.60

Magusad apelsinid, värsked:

2.60.1

| — | veri- ja poolveriapelsinid
  ex 0805 10 20 |
| --- | --- |

—

veri- ja poolveriapelsinid

ex 0805 10 20

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

2.60.2

| — | sortidest Navel, Naveline, Navelate, Salustiana, Verna, Valencia late, Malta, Shamouti, Ovali, Trovita ja Hamlin
  ex 0805 10 20 |
| --- | --- |

—

sortidest Navel, Naveline, Navelate, Salustiana, Verna, Valencia late, Malta, Shamouti, Ovali, Trovita ja Hamlin

ex 0805 10 20

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

2.60.3

| — | muud
  ex 0805 10 20 |
| --- | --- |

—

muud

ex 0805 10 20

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

2.70

Mandariinid (sh tangeriinid ja satsumad), värsked; klementiinid, vilkingid ja sarnased tsitrushübriidid, värsked:

2.70.1

| — | klementiinid
  ex 0805 20 10 |
| --- | --- |

—

klementiinid

ex 0805 20 10

59,36

34,19

1 697,51

443,00

928,84

15 775,31

204,97

41,32

25,48

234,04

14 221,17

2 233,86

559,89

41,34

2.70.2

| — | monrealid ja satsumad
  ex 0805 20 30 |
| --- | --- |

—

monrealid ja satsumad

ex 0805 20 30

99,76

57,46

2 852,71

744,47

1 560,94

26 510,86

344,46

69,44

42,83

393,31

23 899,08

3 754,06

940,91

69,47

2.70.3

| — | mandariinid ja vilkingid
  ex 0805 20 50 |
| --- | --- |

—

mandariinid ja vilkingid

ex 0805 20 50

75,56

43,52

2 160,70

563,87

1 182,29

20 079,87

260,90

52,60

32,44

297,90

18 101,66

2 843,40

712,66

52,62

2.70.4

| — | tangeriinid ja muud
  ex 0805 20 70
  ex 0805 20 90 |
| --- | --- |

—

tangeriinid ja muud

ex 0805 20 70

ex 0805 20 90

83,08

47,86

2 375,77

620,00

1 299,97

22 078,61

286,87

57,83

35,67

327,56

19 903,48

3 126,43

783,60

57,86

2.85

Laimid e limonellid (Citrus aurantifolia), värsked

0805 50 90

85,35

49,16

2 440,70

636,95

1 335,50

22 681,97

294,71

59,41

36,64

336,51

20 447,40

3 211,87

805,02

59,44

2.90

Greipfruudid, värsked:

2.90.1

| — | valged
  ex 0805 40 00 |
| --- | --- |

—

valged

ex 0805 40 00

66,74

38,44

1 908,40

498,03

1 044,24

17 735,22

230,44

46,46

28,65

263,12

15 987,99

2 511,39

629,45

46,48

2.90.2

| — | roosad
  ex 0805 40 00 |
| --- | --- |

—

roosad

ex 0805 40 00

81,45

46,92

2 329,19

607,85

1 274,49

21 645,75

281,25

56,70

34,97

321,13

19 513,26

3 065,14

768,24

56,72

2.100

Lauaviinamarjad

0806 10 10

144,22

83,07

4 123,87

1 076,20

2 256,50

38 324,12

497,95

100,39

61,91

568,57

34 548,53

5 426,87

1 360,18

100,43

2.110

Arbuusid

0807 11 00

65,84

37,92

1 882,69

491,32

1 030,17

17 496,32

227,33

45,83

28,27

259,57

15 772,63

2 477,56

620,97

45,85

2.120

Melonid (v.a arbuusid):

2.120.1

| — | sordist Amarillo, Cuper, Honey dew (sh Cantalene), Onteniente, Piel de Sapo (sh Verde Liso), Rochet, Tendral, Futuro
  ex 0807 19 00 |
| --- | --- |

—

sordist Amarillo, Cuper, Honey dew (sh Cantalene), Onteniente, Piel de Sapo (sh Verde Liso), Rochet, Tendral, Futuro

ex 0807 19 00

57,93

33,37

1 656,42

432,27

906,36

15 393,47

200,01

40,32

24,87

228,38

13 876,94

2 179,79

546,34

40,34

2.120.2

| — | muud
  ex 0807 19 00 |
| --- | --- |

—

muud

ex 0807 19 00

92,81

53,46

2 653,79

692,56

1 452,10

24 662,32

320,44

64,60

39,84

365,89

22 232,65

3 492,30

875,30

64,63

2.140

pirnid:

2.140.1

| — | pirnid – sordist Nashi (Pyrus pyrifolia).
  ex 0808 20 50 |
| --- | --- |

—

pirnid – sordist Nashi (Pyrus pyrifolia).

ex 0808 20 50

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

2.140.2

| — | muud
  ex 0808 20 50 |
| --- | --- |

—

muud

ex 0808 20 50

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

2.150

Aprikoosid

0809 10 00

149,08

85,87

4 262,94

1 112,49

2 332,60

39 616,52

514,74

103,77

64,00

587,75

35 713,60

5 609,88

1 406,05

103,82

2.160

Kirsid

0809 20 05

0809 20 95

137,39

79,14

3 928,67

1 025,26

2 149,69

36 510,02

474,38

95,64

58,98

541,66

32 913,15

5 169,99

1 295,79

95,68

2.170

Virsikud

0809 30 90

144,77

83,39

4 139,64

1 080,32

2 265,12

38 470,60

499,85

100,77

62,15

570,75

34 680,57

5 447,61

1 365,38

100,82

2.180

Nektariinid

ex 0809 30 10

120,03

69,14

3 432,22

895,70

1 878,04

31 896,40

414,43

83,55

51,53

473,21

28 754,05

4 516,68

1 132,05

83,59

2.190

Ploomid

0809 40 05

142,57

82,12

4 076,92

1 063,95

2 230,81

37 887,80

492,28

99,25

61,21

562,10

34 155,20

5 365,09

1 344,69

99,29

2.200

Maasikad

0810 10 00

136,66

78,72

3 907,92

1 019,85

2 138,34

36 317,25

471,88

95,13

58,67

538,80

32 739,37

5 142,69

1 288,95

95,17

2.205

Vaarikad

0810 20 10

828,71

477,34

23 696,96

6 184,17

12 966,49

220 221,40

2 861,37

576,87

355,77

3 267,19

198 525,77

31 184,36

7 815,98

577,11

2.210

Mustikad (liigist Vaccinium myrtillus)

0810 40 30

1 055,67

608,07

30 186,97

7 877,85

16 517,69

280 534,52

3 645,03

734,85

453,20

4 161,99

252 897,00

39 724,97

9 956,58

735,17

2.220

Kiivid (Actinidia chinensis Planch.)

0810 50 00

178,63

102,89

5 107,92

1 333,01

2 794,95

47 469,14

616,77

124,34

76,69

704,25

42 792,60

6 721,85

1 684,75

124,40

2.230

Granaatõunad

ex 0810 90 95

308,24

177,55

8 814,12

2 300,21

4 822,91

81 911,70

1 064,29

214,57

132,33

1 215,24

73 841,97

11 599,07

2 907,17

214,66

2.240

Kakiploomid (sh sharon)

ex 0810 90 95

177,22

102,08

5 067,69

1 322,51

2 772,94

47 095,21

611,92

123,36

76,08

698,70

42 455,52

6 668,90

1 671,48

123,42

2.250

Litšid

ex 0810 90

—

—

—

—

—

—

---

| 6.4.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 98/63 |
| --- | --- | --- | --- |

6.4.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 98/63

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 556/2006,

5. aprill 2006,

millega Poola lipu all sõitvatel laevadel keelatakse hariliku heeringa püük püügipiirkondade I ja II EÜ, Norra ja rahvusvahelistes vetes

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse 20. detsembri 2002. aasta määrust (EÜ) nr 2371/2002 ühisele kalanduspoliitikale vastava kalavarude kaitse ja säästva kasutamise kohta, (1) eriti selle artikli 26 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 12. oktoobri 1993. aasta määrust (EMÜ) nr 2847/93, millega luuakse ühise kalanduspoliitika suhtes rakendatav kontrollisüsteem, (2) eriti selle artikli 21 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu 22. detsembri 2005. aasta määrusega (EÜ) nr 51/2006, millega määratakse 2006. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused ning tingimused, mida kohaldatakse ühenduse vetes ning ühenduse kalalaevade suhtes püügipiirangutega vetes, (3) on sätestatud 2006. aasta kvoodid. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu 22. detsembri 2005. aasta määrusega (EÜ) nr 51/2006, millega määratakse 2006. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused ning tingimused, mida kohaldatakse ühenduse vetes ning ühenduse kalalaevade suhtes püügipiirangutega vetes, (3) on sätestatud 2006. aasta kvoodid.

| (2) | Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas osutatud kalavaru püük samas lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvate või kõnealuses liikmesriigis registreeritud laevade puhul ammendanud 2006. aastaks eraldatud kvoodi. |
| --- | --- |

(2)

Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas osutatud kalavaru püük samas lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvate või kõnealuses liikmesriigis registreeritud laevade puhul ammendanud 2006. aastaks eraldatud kvoodi.

| (3) | Seetõttu tuleb keelata kõnealuse kalavaru püük, pardal hoidmine, ümberlaadimine ja lossimine, |
| --- | --- |

(3)

Seetõttu tuleb keelata kõnealuse kalavaru püük, pardal hoidmine, ümberlaadimine ja lossimine,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Kvoodi ammendumine

Käesoleva määruse lisas osutatud liikmesriigile 2006. aastaks samas lisas osutatud kalavaru püügiks eraldatud kvoot loetakse ammendunuks alates kõnealuses lisas sätestatud kuupäevast.

Artikkel 2

Keelud

Käesoleva määruse lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvatel või selles liikmesriigis registreeritud laevadel on keelatud püüda kõnealuses lisas osutatud kalavaru alates kõnealuses lisas sätestatud kuupäevast. Kõnealustel laevadel on keelatud pardal hoida, ümber laadida ja lossida sellist püütud kalavaru pärast kõnealust kuupäeva.

Artikkel 3

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 5. aprill 2006

Komisjoni nimel

kalanduse ja merenduse peadirektor

Jörgen HOLMQUIST

---

(1)  EÜT L 358, 31.12.2002, lk 59.

1

(2)  EÜT L 261, 20.10.1993, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 768/2005 (ELT L 128, 21.5.2005, lk 1).

2

(3)  ELT L 16, 20.1.2006, lk 1.

3

---

LISA

| Nr | 05 |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Poola |
| Kalavaru | HER/1/2. |
| Liik | Harilik heeringas (Clupea harengus) |
| Piirkond | Püügipiirkondade I ja II EÜ, Norra ja rahvusvahelised veed |
| Kuupäev | 16. märts 2006 |

Nr

05

Liikmesriik

Poola

Kalavaru

HER/1/2.

Liik

Harilik heeringas (Clupea harengus)

Piirkond

Püügipiirkondade I ja II EÜ, Norra ja rahvusvahelised veed

Kuupäev

16. märts 2006

---

| 6.4.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 98/65 |
| --- | --- | --- | --- |

6.4.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 98/65

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 557/2006,

5. aprill 2006,

millega kehtestatakse A1 ja B süsteemide raames puu- ja köögivilja eksporditoetused (tomatid, apelsinid, sidrunid ja õunad)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 28. oktoobri 1996. aasta määrust (EÜ) nr 2200/96 puu- ja köögiviljaturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 35 lõike 3 kolmandat lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määruses (EÜ) nr 1961/2001 (2) on sätestatud puu- ja köögivilja eksporditoetuste üksikasjalikud eeskirjad. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määruses (EÜ) nr 1961/2001 (2) on sätestatud puu- ja köögivilja eksporditoetuste üksikasjalikud eeskirjad.

| (2) | Määruse (EÜ) nr 2200/96 artikli 35 lõikes 1 on sätestatud, et määral, mis on vajalik majanduslikult oluliste koguste eksportimiseks, võib ühenduse poolt eksporditavate toodete eest anda eksporditoetusi, võttes arvesse asutamislepingu artikli 300 alusel sõlmitud lepingutest tulenevaid piiranguid. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EÜ) nr 2200/96 artikli 35 lõikes 1 on sätestatud, et määral, mis on vajalik majanduslikult oluliste koguste eksportimiseks, võib ühenduse poolt eksporditavate toodete eest anda eksporditoetusi, võttes arvesse asutamislepingu artikli 300 alusel sõlmitud lepingutest tulenevaid piiranguid.

| (3) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 2200/96 artikli 35 lõikele 2 tuleks tagada, et ei häirita eksporditoetuste korra raames varem eksisteerinud kaubavoogusid. Seepärast ning puu- ja köögivilja ekspordi hooajalise iseloomu tõttu tuleks kehtestada iga toote puhul kavandatavad kogused, võttes arvesse komisjoni määrusega (EMÜ) nr 3846/87 (3) kehtestatud põllumajandustoodete nomenklatuuri eksporditoetuste jaoks. Need kogused tuleb jaotada, võttes arvesse asjaomaste toodete riknemisohtu. |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 2200/96 artikli 35 lõikele 2 tuleks tagada, et ei häirita eksporditoetuste korra raames varem eksisteerinud kaubavoogusid. Seepärast ning puu- ja köögivilja ekspordi hooajalise iseloomu tõttu tuleks kehtestada iga toote puhul kavandatavad kogused, võttes arvesse komisjoni määrusega (EMÜ) nr 3846/87 (3) kehtestatud põllumajandustoodete nomenklatuuri eksporditoetuste jaoks. Need kogused tuleb jaotada, võttes arvesse asjaomaste toodete riknemisohtu.

| (4) | Määruse (EÜ) nr 2200/96 artikli 35 lõikes 4 on sätestatud, et toetused tuleb kehtestada, võttes arvesse hetkeolukorda ja arengusuundi seoses puu- ja köögivilja hindade ja kättesaadavusega ühenduse turul ühelt poolt ning puu- ja köögivilja hindadega rahvusvahelises kaubanduses teiselt poolt. Arvesse tuleb võtta ka turustus- ja transpordikulusid ning kavandatava ekspordi majandusaspekti. |
| --- | --- |

(4)

Määruse (EÜ) nr 2200/96 artikli 35 lõikes 4 on sätestatud, et toetused tuleb kehtestada, võttes arvesse hetkeolukorda ja arengusuundi seoses puu- ja köögivilja hindade ja kättesaadavusega ühenduse turul ühelt poolt ning puu- ja köögivilja hindadega rahvusvahelises kaubanduses teiselt poolt. Arvesse tuleb võtta ka turustus- ja transpordikulusid ning kavandatava ekspordi majandusaspekti.

| (5) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 2200/96 artikli 35 lõikele 5 tuleb ühenduse turu hinnad määrata kindlaks, võttes arvesse hindu, mis on ekspordi seisukohast kõige soodsamad. |
| --- | --- |

(5)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 2200/96 artikli 35 lõikele 5 tuleb ühenduse turu hinnad määrata kindlaks, võttes arvesse hindu, mis on ekspordi seisukohast kõige soodsamad.

| (6) | Olukord rahvusvahelises kaubanduses või teatavate turgude erinõudmised võivad nõuda toetuse muutmist vastavalt asjaomase toote sihtkohale. |
| --- | --- |

(6)

Olukord rahvusvahelises kaubanduses või teatavate turgude erinõudmised võivad nõuda toetuse muutmist vastavalt asjaomase toote sihtkohale.

| (7) | Ekstraklassi, I ja II klassi ühiste kvaliteedistandarditega tomateid, apelsine, sidruneid ja õunu võib praegu eksportida majanduslikult olulistes kogustes. |
| --- | --- |

(7)

Ekstraklassi, I ja II klassi ühiste kvaliteedistandarditega tomateid, apelsine, sidruneid ja õunu võib praegu eksportida majanduslikult olulistes kogustes.

| (8) | Olemasolevate vahendite võimalikult tõhusaks kasutamiseks ning ühenduse ekspordi struktuuri silmas pidades tuleks eksporditoetused kehtestada süsteemide A1 ja B raames. |
| --- | --- |

(8)

Olemasolevate vahendite võimalikult tõhusaks kasutamiseks ning ühenduse ekspordi struktuuri silmas pidades tuleks eksporditoetused kehtestada süsteemide A1 ja B raames.

| (9) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas värske puu- ja köögivilja turu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(9)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas värske puu- ja köögivilja turu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   A1 süsteemi puhul on toetusemäärad, toetuse taotlemise tähtaeg ja asjaomaste toodete kavandatavad kogused kehtestatud käesoleva määruse lisas. Süsteemi B puhul on soovituslikud toetusemäärad, litsentsi taotlemise tähtaeg ja asjaomaste toodete kavandatavad kogused kehtestatud käesoleva määruse lisas.

2.   Komisjoni määruse (EÜ) nr 1291/2000 (4) artiklis 16 osutatud toiduabiks väljaantud litsentsidega hõlmatud koguseid ei võeta arvesse käesoleva määruse lisas esitatud toetuse saamise tingimustele vastavate koguste puhul.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 9. mail 2006.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 5. aprill 2006

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  EÜT L 297, 21.11.1996, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 47/2003 (EÜT L 7, 11.1.2003, lk 64).

1

(2)  EÜT L 268, 9.10.2001, lk 8. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 386/2005 (ELT L 62, 9.3.2005, lk 3).

2

(3)  EÜT L 366, 24.12.1987, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2091/2005 (ELT L 343, 24.12.2005, lk 1).

3

(4)  EÜT L 152, 24.6.2000, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1856/2005 (ELT L 297, 15.11.2005, lk 7).

4

---

LISA

Komisjoni 5. aprilli 2006. aasta määrusele, millega kehtestatakse puu- ja köögivilja eksporditoetused (tomatid, apelsinid, sidrunid ja õunad)

| Tootekood (1) | Sihtkoht (2) | Süsteem A1
  Toetuse taotlemise tähtaeg: 9.5.2006–23.6.2006 | Süsteem B
  Litsentsitaotluste esitamise tähtaeg: 16.5.2006–30.6.2006 |
| --- | --- | --- | --- |
| Toetuse määr
  (EUR/t) | Kavandatav kogus
  (t) | Soovituslik toetuse määr
  (EUR/t) | Kavandatav kogus
  (t) |
| 0702 00 00 9100 | F08 | 30 | | 30 | 12 476 |
| 0805 10 20 9100 | A00 | 39 | | 39 | 19 378 |
| 0805 50 10 9100 | A00 | 60 | | 60 | 3 333 |
| 0808 10 80 9100 | F09 | 33 | | 33 | 38 080 |

Tootekood (1)

Sihtkoht (2)

Süsteem A1

Toetuse taotlemise tähtaeg: 9.5.2006–23.6.2006

Süsteem B

Litsentsitaotluste esitamise tähtaeg: 16.5.2006–30.6.2006

Toetuse määr

(EUR/t)

Kavandatav kogus

(t)

Soovituslik toetuse määr

(EUR/t)

Kavandatav kogus

(t)

0702 00 00 9100

F08

30

30

12 476

0805 10 20 9100

A00

39

39

19 378

0805 50 10 9100

A00

60

60

3 333

0808 10 80 9100

F09

33

33

38 080

---

(1)  Tootekoodid on sätestatud komisjoni määruses (EMÜ) nr 3846/87 (EÜT L 366, 24.12.1987, lk 1), muudetud.

(2)  A-rea sihtkohakoodid on sätestatud määruse (EMÜ) nr 3846/87 II lisas.

Numbrilised sihtkohakoodid on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 2081/2003 (ELT L 313, 28.11.2003, lk 11).

Muud sihtkohad on määratletud järgmiselt:

| F03 | : | kõik sihtkohad, välja arvatud Šveits; |
| --- | --- | --- |
| F04 | : | Hongkong, Singapur, Malaisia, Sri Lanka, Indoneesia, Tai, Taiwan, Paapua Uus-Guinea, Laos, Kambodža, Vietnam, Jaapan, Uruguay, Paraguay, Argentina, Mehhiko, Costa Rica; |
| F08 | : | kõik sihtkohad, välja arvatud Bulgaaria; |
| F09 | : | järgmised sihtkohad:






  — | Norra, Island, Gröönimaa, Fääri saared, Rumeenia, Albaania, Bosnia ja Hertsegoviina, Horvaatia, endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik, Serbia ja Montenegro (sh Kosovo, nagu seda määratletakse üninenud Rahvaste Organisatsiooni Julgeolekunõukogu 10. juuni 1999. aasta resolutsioonis nr 1244), Armeenia, Aserbaidžaan, Valgevene, Gruusia, Kasahstan, Kõrgõzstan, Moldova, Venemaa, Tadžikistan, Türkmenistan, Usbekistan, Ukraina, Saudi Araabia, Bahrein, Katar, Omaan, Araabia Ühendemiraadid (Abu Dhabi, Dubai, Sharjah, Ajman, Umm al-Qaywayn, Ra's al Khaymah ja Fujayrah), Kuveit, Jeemen, Süüria, Iraan, Jordaania, Boliivia, Brasiilia, Venezuela, Peruu, Panama, Ecuador ja Colombia, |

F03

:

kõik sihtkohad, välja arvatud Šveits;

F04

:

Hongkong, Singapur, Malaisia, Sri Lanka, Indoneesia, Tai, Taiwan, Paapua Uus-Guinea, Laos, Kambodža, Vietnam, Jaapan, Uruguay, Paraguay, Argentina, Mehhiko, Costa Rica;

F08

:

kõik sihtkohad, välja arvatud Bulgaaria;

F09

:

järgmised sihtkohad:

—

Norra, Island, Gröönimaa, Fääri saared, Rumeenia, Albaania, Bosnia ja Hertsegoviina, Horvaatia, endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik, Serbia ja Montenegro (sh Kosovo, nagu seda määratletakse üninenud Rahvaste Organisatsiooni Julgeolekunõukogu 10. juuni 1999. aasta resolutsioonis nr 1244), Armeenia, Aserbaidžaan, Valgevene, Gruusia, Kasahstan, Kõrgõzstan, Moldova, Venemaa, Tadžikistan, Türkmenistan, Usbekistan, Ukraina, Saudi Araabia, Bahrein, Katar, Omaan, Araabia Ühendemiraadid (Abu Dhabi, Dubai, Sharjah, Ajman, Umm al-Qaywayn, Ra's al Khaymah ja Fujayrah), Kuveit, Jeemen, Süüria, Iraan, Jordaania, Boliivia, Brasiilia, Venezuela, Peruu, Panama, Ecuador ja Colombia,

| — | Aafrika riigid ja territooriumid, välja arvatud Lõuna-Aafrika Vabariik, |
| --- | --- |

—

Aafrika riigid ja territooriumid, välja arvatud Lõuna-Aafrika Vabariik,

| — | komisjoni määruse (EÜ) nr 800/1999 (EÜT L 102, 17.4.1999, lk 11) artiklis 36 määratletud sihtkohad. |
| --- | --- |

—

komisjoni määruse (EÜ) nr 800/1999 (EÜT L 102, 17.4.1999, lk 11) artiklis 36 määratletud sihtkohad.

---

| 6.4.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 98/68 |
| --- | --- | --- | --- |

6.4.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 98/68

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 558/2006,

5. aprill 2006,

millega muudetakse teraviljasektori imporditollimakse alates 6. aprillist 2006

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 29. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1784/2003 teraviljaturu ühise korralduse kohta, (1)

võttes arvesse komisjoni 28. juuni 1996. aasta määrust (EÜ) nr 1249/96, millega kehtestati nõukogu määruse (EMÜ) nr 1766/92 üksikasjalikud rakenduseeskirjad teraviljasektori imporditollimaksude osas, (2) eriti selle artikli 2 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Teraviljasektori imporditollimaksud on kehtestatud Komisjoni määrusega (EÜ) nr 532/2006. (3) |
| --- | --- |

(1)

Teraviljasektori imporditollimaksud on kehtestatud Komisjoni määrusega (EÜ) nr 532/2006. (3)

| (2) | Määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 2 lõikes 1 on sätestatud, et kui kohaldamise ajal erineb arvutatud keskmine imporditollimaks 5 euro võrra tonni kohta kindlaksmääratud tollimaksust, siis tuleb teha vastav kohandus. Selline erinevus on tekkinud. Seepärast tuleb määrusega (EÜ) nr 532/2006 kehtestatud imporditollimakse kohandada, |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 2 lõikes 1 on sätestatud, et kui kohaldamise ajal erineb arvutatud keskmine imporditollimaks 5 euro võrra tonni kohta kindlaksmääratud tollimaksust, siis tuleb teha vastav kohandus. Selline erinevus on tekkinud. Seepärast tuleb määrusega (EÜ) nr 532/2006 kehtestatud imporditollimakse kohandada,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 532/2006 I ja II lisa asendatakse käesoleva määruse I ja II lisaga.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 6. aprill 2006.

Käesolevat määrus kohaldatakse alates 6. aprillist 2006.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 5. aprill 2006

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

J. L. DEMARTY

---

(1)  ELT L 270, 29.9.2003, lk 78. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1154/2005 (ELT L 187, 19.7.2005, lk 11).

1

(2)  EÜT L 161, 29.6.1996, lk 125. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1110/2003 (ELT L 158, 27.6.2003, lk 12).

2

(3)  ELT L 94, 1.4.2006, lk 3. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 551/2006 (ELT L 96, 5.4.2006, lk 6).

3

---

I LISA

Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikli 10 lõikes 2 loetletud toodete imporditollimaksud, mida kohaldatakse alates 6. aprillist 2006

| CN-kood | Kirjeldus | Imporditollimaks (1)

  (EUR/t) |
| --- | --- | --- |
| 1001 10 00 | Kõva nisu, kõrge kvaliteediga | 0,00 |
| keskmise kvaliteediga | 0,00 |
| madala kvaliteediga | 16,96 |
| 1001 90 91 | Pehme nisu seeme | 0,00 |
| ex 1001 90 99 | Pehme nisu, kõrge kvaliteediga, v.a külviks | 0,00 |
| 1002 00 00 | Rukis | 47,23 |
| 1005 10 90 | Mais, külviks, v.a hübriidmais | 58,86 |
| 1005 90 00 | Mais, v.a külviks (2) | 58,86 |
| 1007 00 90 | Terasorgo, v.a hübriidkülviseeme | 47,23 |

CN-kood

Kirjeldus

Imporditollimaks (1)

(EUR/t)

1001 10 00

Kõva nisu, kõrge kvaliteediga

0,00

keskmise kvaliteediga

0,00

madala kvaliteediga

16,96

1001 90 91

Pehme nisu seeme

0,00

ex 1001 90 99

Pehme nisu, kõrge kvaliteediga, v.a külviks

0,00

1002 00 00

Rukis

47,23

1005 10 90

Mais, külviks, v.a hübriidmais

58,86

1005 90 00

Mais, v.a külviks (2)

58,86

1007 00 90

Terasorgo, v.a hübriidkülviseeme

47,23

---

(1)  Kaupade puhul, mis jõuavad ühendusse Atlandi ookeani või Suessi kanali kaudu (määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 2 lõige 4), võib importija taotleda imporditollimaksu vähendamist:

| — | 3 EUR/t kohta, kui lossimissadam asub Vahemere ääres, või |
| --- | --- |

—

3 EUR/t kohta, kui lossimissadam asub Vahemere ääres, või

| — | 2 EUR/t kohta, kui lossimissadam asub Iirimaal, Ühendkuningriigis, Taanis, Rootsis, Eestis, Lätis, Leedus, Poolas, Soomes või Pürenee poolsaarel Atlandi ookeani poolsel rannikul. |
| --- | --- |

—

2 EUR/t kohta, kui lossimissadam asub Iirimaal, Ühendkuningriigis, Taanis, Rootsis, Eestis, Lätis, Leedus, Poolas, Soomes või Pürenee poolsaarel Atlandi ookeani poolsel rannikul.

(2)  Importija võib taotleda ühtset imporditollimaksu vähendamist 24 EUR/t kohta, kui on täidetud määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 2 lõikes 5 kehtestatud tingimused.

---

II LISA

Imporditollimaksude arvutamisel kasutatavad tegurid

ajavahemikul 31.3.2006–4.4.2006

| 1. | Määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 2 lõikes 2 viidatud keskmised:











  Börsinoteering | Minneapolis | Chicago | Minneapolis | Minneapolis | Minneapolis | Minneapolis |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Toode (valguprotsent 12 % niiskusesisalduse juures) | HRS2 | YC3 | HAD2 | keskmine kvaliteet (1) | madal kvaliteet (2) | US oder 2 |
| Noteering (EUR/t) | 135,05 (3) | 72,34 | 153,67 | 143,67 | 123,67 | 93,39 |
| Lahe lisatasu (EUR/t) | 41,14 | 13,22 | — | | | — |
| Suure järvistu lisatasu (EUR/t) | — | — | — | | | — |

1.

Määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 2 lõikes 2 viidatud keskmised:

Börsinoteering

Minneapolis

Chicago

Minneapolis

Minneapolis

Minneapolis

Minneapolis

Toode (valguprotsent 12 % niiskusesisalduse juures)

HRS2

YC3

HAD2

keskmine kvaliteet (1)

madal kvaliteet (2)

US oder 2

Noteering (EUR/t)

135,05 (3)

72,34

153,67

143,67

123,67

93,39

Lahe lisatasu (EUR/t)

41,14

13,22

—

—

Suure järvistu lisatasu (EUR/t)

—

—

—

—

| 2. | Määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 2 lõikes 2 viidatud keskmised:
  Last/veokulud: Mehhiko laht–Rotterdam: 17,32 EUR/t; Suur järvistu–Rotterdam: 20,68 EUR/t. |
| --- | --- |

2.

Määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 2 lõikes 2 viidatud keskmised:

Last/veokulud: Mehhiko laht–Rotterdam: 17,32 EUR/t; Suur järvistu–Rotterdam: 20,68 EUR/t.

| 3. | Määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 4 lõike 2 kolmandas lõigus osutatud subsiidiumid: | 0,00 EUR/t (HRW2)
  0,00 EUR/t (SRW2). |
| --- | --- | --- |

3.

Määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 4 lõike 2 kolmandas lõigus osutatud subsiidiumid:

0,00 EUR/t (HRW2)

0,00 EUR/t (SRW2).

---

(1)  Negatiivne lisatasu 10 EUR/t kohta (määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 4 lõige 3).

(2)  Negatiivne lisatasu 30 EUR/t kohta (määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 4 lõige 3).

(3)  Positiivne lisatasu 14 EUR/t kohta inkorporeeritud (määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 4 lõige 3).

---

| 6.4.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 98/71 |
| --- | --- | --- | --- |

6.4.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 98/71

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 559/2006,

5. aprill 2006,

millega muudetakse teatavate suhkrusektori toodete suhtes määrusega (EÜ) nr 1011/2005 2005/2006. turustusaastaks kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid imporditollimakse

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 19. juuni 2001. aasta määrust (EÜ) nr 1260/2001 suhkruturu ühise korralduse kohta, (1)

võttes arvesse komisjoni 23. juuni 1995. aasta määrust (EÜ) nr 1423/95, milles sätestatakse suhkrusektori toodete, välja arvatud melassi impordi üksikasjalikud rakenduseeskirjad, (2) eriti selle artikli 1 lõike 2 teise lõigu teist lauset ja artikli 3 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Valge suhkru, toorsuhkru ja teatavate siirupite tüüpilised hinnad ja täiendavad imporditollimaksud on 2005/2006. turustusaastaks kehtestatud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1011/2005. (3) Ülalmainitud hindu ja tollimakse on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 527/2006. (4) |
| --- | --- |

(1)

Valge suhkru, toorsuhkru ja teatavate siirupite tüüpilised hinnad ja täiendavad imporditollimaksud on 2005/2006. turustusaastaks kehtestatud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1011/2005. (3) Ülalmainitud hindu ja tollimakse on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 527/2006. (4)

| (2) | Praegu komisjoni käsutuses olevast teabest lähtuvalt tuleks ülalmainitud hindu ja tollimakse muuta määruses (EÜ) nr 1423/95 sätestatud eeskirjade kohaselt, |
| --- | --- |

(2)

Praegu komisjoni käsutuses olevast teabest lähtuvalt tuleks ülalmainitud hindu ja tollimakse muuta määruses (EÜ) nr 1423/95 sätestatud eeskirjade kohaselt,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1423/95 artiklis 1 nimetatud toodete suhtes 2005/2006. turustusaastaks määrusega (EÜ) nr 1011/2005 kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid imporditollimakse muudetakse käesoleva määruse lisa kohaselt.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 6. aprillil 2006.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 5. aprill 2006

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

J. L. DEMARTY

---

(1)  EÜT L 178, 30.6.2001, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 39/2004 (ELT L 6, 10.1.2004, lk 16).

1

(2)  EÜT L 141, 24.6.1995, lk 16. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 624/98 (EÜT L 85, 20.3.1998, lk 5).

2

(3)  ELT L 170, 1.7.2005, lk 35.

3

(4)  ELT L 93, 31.3.2006, lk 58.

4

---

LISA

Valge suhkru, toorsuhkru ja CN-koodi 1702 90 99 alla kuuluvate toodete muudetud tüüpilised hinnad ja täiendavad imporditollimaksud, mida kohaldatakse alates 6. aprillist 2006

| (EUR) |
| --- |
| CN-kood | Tüüpiline hind kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta | Täiendav imporditollimaks kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta |
| 1701 11 10 (1) | 35,66 | 0,59 |
| 1701 11 90 (1) | 35,66 | 4,21 |
| 1701 12 10 (1) | 35,66 | 0,45 |
| 1701 12 90 (1) | 35,66 | 3,91 |
| 1701 91 00 (2) | 38,95 | 5,78 |
| 1701 99 10 (2) | 38,95 | 2,65 |
| 1701 99 90 (2) | 38,95 | 2,65 |
| 1702 90 99 (3) | 0,39 | 0,29 |

(EUR)

CN-kood

Tüüpiline hind kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta

Täiendav imporditollimaks kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta

1701 11 10 (1)

35,66

0,59

1701 11 90 (1)

35,66

4,21

1701 12 10 (1)

35,66

0,45

1701 12 90 (1)

35,66

3,91

1701 91 00 (2)

38,95

5,78

1701 99 10 (2)

38,95

2,65

1701 99 90 (2)

38,95

2,65

1702 90 99 (3)

0,39

0,29

---

(1)  Nõukogu määruse (EÜ) nr 1260/2001 (EÜT L 178, 30.6.2001, lk 1) I lisa II punktis määratletud standardkvaliteedi suhtes.

(2)  Määruse (EÜ) nr 1260/2001 I lisa I punktis määratletud standardkvaliteedi suhtes.

(3)  1 % saharoosisisalduse kohta.

---

| 6.4.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 98/73 |
| --- | --- | --- | --- |

6.4.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 98/73

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 560/2006,

5. aprill 2006,

millega kehtestatakse lõplik toetusemäär ning protsendimäär, mille ulatuses antakse välja B-süsteemi ekspordilitsentse puu- ja köögiviljasektoris (tomatid, apelsinid, sidrunid ja õunad)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 28. oktoobri 1996. aasta määrust (EÜ) nr 2200/96 puu- ja köögiviljaturu ühise korralduse kohta, (1)

võttes arvesse komisjoni 8. oktoobri 2001. aasta määrust (EÜ) nr 1961/2001, millega sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 2200/96 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögivilja eksporditoetustega, (2) eriti selle artikli 6 lõiget 7,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määrusega (EÜ) nr 2044/2005 (3) on kehtestatud soovituslikud kogused, mille suhtes võib välja anda B-süsteemi ekspordilitsentse. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määrusega (EÜ) nr 2044/2005 (3) on kehtestatud soovituslikud kogused, mille suhtes võib välja anda B-süsteemi ekspordilitsentse.

| (2) | B-süsteemi alusel 17. jaanuarist kuni 16. märtsini 2006 taotletud litsentsidega hõlmatud tomatite, apelsinide, sidrunite ja õunte lõplik toetusemäär tuleks kehtestada soovitusliku määra tasemel ning tuleks ette näha protsendimäär, mille ulatuses antakse välja litsentse taotletavatele kogustele, |
| --- | --- |

(2)

B-süsteemi alusel 17. jaanuarist kuni 16. märtsini 2006 taotletud litsentsidega hõlmatud tomatite, apelsinide, sidrunite ja õunte lõplik toetusemäär tuleks kehtestada soovitusliku määra tasemel ning tuleks ette näha protsendimäär, mille ulatuses antakse välja litsentse taotletavatele kogustele,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 2044/2005 artikli 1 alusel 17. jaanuarist kuni 16. märtsini 2006 esitatud B-süsteemi ekspordilitsentside taotluste puhul on väljaantavate litsentside protsendimäär ja kohaldatavad toetusemäärad kehtestatud käesoleva määruse lisas.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 6. aprillil 2006.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 5. aprill 2006

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

J. L. DEMARTY

---

(1)  EÜT L 297, 21.11.1996, lk 1. Μäärust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 47/2003 (EÜT L 7, 11.1.2003, lk 64).

1

(2)  EÜT L 268, 9.10.2001, lk 8. Μäärust on muudetud määrusega (EÜ) nr 386/2005 (ELT L 62, 9.3.2005, lk 3).

2

(3)  ELT L 328, 15.12.2005, lk 54.

3

---

LISA

17. jaanuarist kuni 16. märtsini 2006 taotletud B-süsteemi litsentside väljaandmise protsendimäärad ja kohaldatavad toetusemäärad (tomatid, apelsinid, sidrunid ja õunad)

| Toode | Toetusemäär
  (EUR/t, neto) | Protsendimäär, mille ulatuses antakse välja litsentse taotletud koguste suhtes |
| --- | --- | --- |
| Tomatid | 30 | 100 % |
| Apelsinid | 36 | 100 % |
| Sidrunid | 60 | 100 % |
| Õunad | 34 | 100 % |

Toode

Toetusemäär

(EUR/t, neto)

Protsendimäär, mille ulatuses antakse välja litsentse taotletud koguste suhtes

Tomatid

30

100 %

Apelsinid

36

100 %

Sidrunid

60

100 %

Õunad

34

100 %

---

II Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

Komisjon

| 6.4.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 98/75 |
| --- | --- | --- | --- |

6.4.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 98/75

---

KOMISJONI OTSUS,

5. aprill 2006,

millega muudetakse otsust 2005/393/EÜ kitsendustega tsoonide osas, mis on seotud lammaste katarraalse palavikuga Itaalias

(teatavaks tehtud numbri K(2006) 1260 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2006/268/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. novembri 2000. aasta direktiivi 2000/75/EÜ, milles kehtestatakse erisätted lammaste katarraalse palaviku tõrjeks ja likvideerimiseks, (1) eriti selle artikli 8 lõike 3 punkti c ja artikli 19 kolmandat lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Direktiiviga 2000/75/EÜ on kehtestatud eeskirjad ja meetmed lammaste katarraalse palaviku vastu võitlemiseks ühenduses, sealhulgas ohustatud tsoonide ja järelevalvetsoonide kehtestamine ning loomade kõnealustest tsoonidest väljaviimise keeld. |
| --- | --- |

(1)

Direktiiviga 2000/75/EÜ on kehtestatud eeskirjad ja meetmed lammaste katarraalse palaviku vastu võitlemiseks ühenduses, sealhulgas ohustatud tsoonide ja järelevalvetsoonide kehtestamine ning loomade kõnealustest tsoonidest väljaviimise keeld.

| (2) | Komisjoni 23. mai 2005. aasta otsusega 2005/393/EÜ lammaste katarraalsest palavikust ohustatud tsoonide ja järelevalvetsoonide ning nendest tsoonidest välja- või läbiveo tingimuste kohta (2) on ette nähtud selliste geograafiliste piirkondade piiritlemine, kus liikmesriigid peavad kehtestama lammaste katarraalsest palavikust ohustatud tsoonid ja järelevalvetsoonid (kitsendustega tsoonid). |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni 23. mai 2005. aasta otsusega 2005/393/EÜ lammaste katarraalsest palavikust ohustatud tsoonide ja järelevalvetsoonide ning nendest tsoonidest välja- või läbiveo tingimuste kohta (2) on ette nähtud selliste geograafiliste piirkondade piiritlemine, kus liikmesriigid peavad kehtestama lammaste katarraalsest palavikust ohustatud tsoonid ja järelevalvetsoonid (kitsendustega tsoonid).

| (3) | Itaalia on komisjoni teavitanud sellest, et Livorno ja Pisa provintsides ei ole ükski viirus alates 2005. aasta aprillist levinud. |
| --- | --- |

(3)

Itaalia on komisjoni teavitanud sellest, et Livorno ja Pisa provintsides ei ole ükski viirus alates 2005. aasta aprillist levinud.

| (4) | Sellest tulenevalt tuleks kõnealuseid provintse käsitada lammaste katarraalsest palavikust vabana ning jätta need Itaalia põhjendatud taotluse alusel välja kitsendatud tsoonidena loetletud piirkondade hulgast. |
| --- | --- |

(4)

Sellest tulenevalt tuleks kõnealuseid provintse käsitada lammaste katarraalsest palavikust vabana ning jätta need Itaalia põhjendatud taotluse alusel välja kitsendatud tsoonidena loetletud piirkondade hulgast.

| (5) | Seepärast tuleks otsust 2005/393/EÜ vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(5)

Seepärast tuleks otsust 2005/393/EÜ vastavalt muuta.

| (6) | Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(6)

Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsuse 2005/393/EÜ I lisa tsooni B real “Toscana” jäetakse välja sõnad “Pisa” ja “Livorno”.

Artikkel 2

Käesolevat otsust kohaldatakse alates järgmisest päevast pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 5. aprill 2006

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Markos KYPRIANOU

---

(1)  EÜT L 327, 22.12.2000, lk 74.

1

(2)  ELT L 130, 24.5.2005, lk 22. Otsust on viimati muudetud otsusega 2005/828/EÜ (ELT L 311, 26.11.2005, lk 37).

2

---

EUROOPA MAJANDUSPIIRKOND

EFTA riikide alaline komitee

| 6.4.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 98/76 |
| --- | --- | --- | --- |

6.4.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 98/76

---

EFTA RIIKIDE ALALISE KOMITEE OTSUS

nr 2/2002/AK,

30. mai 2002,

üldsuse juurdepääsu kohta EFTA dokumentidele

EFTA RIIKIDE ALALINE KOMITEE,

ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Järgmised EMPd käsitlevad EFTA dokumendid on avalikud:

| — | Euroopa Majanduspiirkonna leping |
| --- | --- |

—

Euroopa Majanduspiirkonna leping

| — | EMP lepingu lisade ja protokollide koondversioon |
| --- | --- |

—

EMP lepingu lisade ja protokollide koondversioon

| — | Euroopa Liidu Teataja EMP lisa |
| --- | --- |

—

Euroopa Liidu Teataja EMP lisa

| — | Nimekiri EMP ühiskomitee otsustest |
| --- | --- |

—

Nimekiri EMP ühiskomitee otsustest

| — | Artikli 103 kohaselt esitatud teatised |
| --- | --- |

—

Artikli 103 kohaselt esitatud teatised

| — | Celexi nimekiri |
| --- | --- |

—

Celexi nimekiri

| — | Teabelehed teatavate IV alakomitee valdkonda kuuluvate programmide kohta |
| --- | --- |

—

Teabelehed teatavate IV alakomitee valdkonda kuuluvate programmide kohta

| — | EFTA eesistuja töökava |
| --- | --- |

—

EFTA eesistuja töökava

| — | EMP parlamentaarse ühiskomisjoni otsused |
| --- | --- |

—

EMP parlamentaarse ühiskomisjoni otsused

| — | EFTA nõuandekomitee arvamused |
| --- | --- |

—

EFTA nõuandekomitee arvamused

| — | EMP nõuandekomitee otsused |
| --- | --- |

—

EMP nõuandekomitee otsused

| — | EMP nõukogu päevakorrad |
| --- | --- |

—

EMP nõukogu päevakorrad

| — | EMP nõukogu järeldused |
| --- | --- |

—

EMP nõukogu järeldused

| — | EFTA alalise komitee päevakorrad |
| --- | --- |

—

EFTA alalise komitee päevakorrad

| — | EFTA alalise komitee järeldused |
| --- | --- |

—

EFTA alalise komitee järeldused

| — | EFTA parlamentaarse komitee päevakorrad ja protokollid |
| --- | --- |

—

EFTA parlamentaarse komitee päevakorrad ja protokollid

| — | EMP parlamentaarse ühiskomitee päevakorrad ja protokollid |
| --- | --- |

—

EMP parlamentaarse ühiskomitee päevakorrad ja protokollid

| — | EFTA nõuandekomitee päevakorrad ja protokollid |
| --- | --- |

—

EFTA nõuandekomitee päevakorrad ja protokollid

| — | EMP nõuandekomitee päevakorrad ja protokollid |
| --- | --- |

—

EMP nõuandekomitee päevakorrad ja protokollid

| — | EMP EFTA märkused |
| --- | --- |

—

EMP EFTA märkused

| — | EMP ühiskomitee päevakorrad |
| --- | --- |

—

EMP ühiskomitee päevakorrad

| — | EMP ühiskomitee protokollid (Euroopa Komisjoni nõusolekul) |
| --- | --- |

—

EMP ühiskomitee protokollid (Euroopa Komisjoni nõusolekul)

| — | EMP ühiskomitee otsused |
| --- | --- |

—

EMP ühiskomitee otsused

| — | EMP ühiskomitee aastaaruanne |
| --- | --- |

—

EMP ühiskomitee aastaaruanne

| — | Nimekiri ELi õigusaktide ettepanekutest, millel võib olla seos EMP lepinguga (menetlusesolev ELi õigustik) |
| --- | --- |

—

Nimekiri ELi õigusaktide ettepanekutest, millel võib olla seos EMP lepinguga (menetlusesolev ELi õigustik)

| — | Nimekiri vastu võetud ELi õigusaktidest, mille lisamist EMP lepingusse kaalutakse |
| --- | --- |

—

Nimekiri vastu võetud ELi õigusaktidest, mille lisamist EMP lepingusse kaalutakse

| — | EFTA statistikaameti kogutud EMPd käsitlev statistika |
| --- | --- |

—

EFTA statistikaameti kogutud EMPd käsitlev statistika

| — | Kõik muud EMPga seotud ametlikud dokumendid, mida ei ole salajasteks liigitatud. |
| --- | --- |

—

Kõik muud EMPga seotud ametlikud dokumendid, mida ei ole salajasteks liigitatud.

Artikkel 2

1.   EMPd käsitlevate EFTA dokumentide suhtes, mida ei ole loetletud artiklis 1, kohaldatakse alalise komitee poolt 27. juunil 1997. aastal heaks kiidetud EFTA nõukogu 1997. aasta otsuse nr 2 (ÜLDSUSE JUURDEPÄÄSU EFTA DOKUMENTIDELE KÄSITLEVAD SUUNISED) lisas olevate peatükkide “MUUD EFTA DOKUMENDID” ja “KUIDAS TAOTLEDA LUBA JUURDEPÄÄSUKS MUUDELE EFTA DOKUMENTIDELE” all kirjeldatud põhimõtteid.

2.   EFTA nõukogu 1997. aasta otsus nr 2 ja selle lisa on lisatud käesolevale otsusele teavitamise eesmärgil.

Brüssel, 30. mai 2002

Alalise komitee nimel

esimees

Gunnar Snorri GUNNARSON

peasekretär

William ROSSIER

---

LISA

NÕUKOGU OTSUS nr 2 AASTAST 1997

(Vastu võetud üheksandal istungil 18. juunil 1997)

ÜLDSUSE JUURDEPÄÄSU EFTA DOKUMENTIDELE KÄSITLEVAD SUUNISED

NÕUKOGU,

soovides saavutada suuremat läbipaistvust ja teavitada üldsust aktiivsemalt EFTA tegevusest,

olles kindel, et üldsuse võimalikult laiaulatuslik juurdepääs EFTA dokumentidele on kasulik,

võttes arvesse EFTA riikide alalise komitee 26. septembri 1996 aasta istungil EFTA nõukogule edastatud esialgseid suuniseid,

OTSUSTAB:

Üldsuse juurdepääsu EFTA dokumentidele käsitlevad suunised, mis on esitatud selle otsuse lisas, kiidetakse heaks ja tehakse üldsusele teatavaks.

Käesolev otsus jõustub niipea, kui EFTA riikide alaline komitee on selle heaks kiitnud.

LISA

ÜLDSUSE JUURDEPÄÄSU EFTA DOKUMENTIDELE KÄSITLEVAD SUUNISED

Suuniseid kohaldatakse EFTA sekretariaadile adresseeritud taotluste suhtes, mis käsitlevad üldsuse juurdepääsu EFTA dokumentidele:

AVALIKUD EFTA DOKUMENDID

Järgmised EFTA dokumendid on avalikud:

| — | Stockholmi konventsioon; |
| --- | --- |

—

Stockholmi konventsioon;

| — | Kolmandate riikidega sõlmitud vabakaubanduslepingud; |
| --- | --- |

—

Kolmandate riikidega sõlmitud vabakaubanduslepingud;

| — | Koostööd käsitlevad ühisdeklaratsioonid; |
| --- | --- |

—

Koostööd käsitlevad ühisdeklaratsioonid;

| — | EFTA aastaaruanded. |
| --- | --- |

—

EFTA aastaaruanded.

Järgmised EFTA/EMP dokumendid on avalikud:

| — | EMP leping; |
| --- | --- |

—

EMP leping;

| — | EMP lepingu lisade koondversioon ja Euroopa Liidu Teataja EMP lisa; |
| --- | --- |

—

EMP lepingu lisade koondversioon ja Euroopa Liidu Teataja EMP lisa;

| — | EMP nõukogu päevakorrad; |
| --- | --- |

—

EMP nõukogu päevakorrad;

| — | EMP nõukogu järeldused; |
| --- | --- |

—

EMP nõukogu järeldused;

| — | EMP ühiskomitee päevakorrad; |
| --- | --- |

—

EMP ühiskomitee päevakorrad;

| — | EMP ühiskomitee otsused; |
| --- | --- |

—

EMP ühiskomitee otsused;

| — | EFTA riikide alalise komitee päevakorrad; |
| --- | --- |

—

EFTA riikide alalise komitee päevakorrad;

| — | Nimekirjad EMP ühiskomitee vastu võetud otsustest; |
| --- | --- |

—

Nimekirjad EMP ühiskomitee vastu võetud otsustest;

| — | Nimekiri ELi õigusaktide ettepanekutest, millel võib olla seos EMP lepinguga (menetlusesolev ELi õigustik); |
| --- | --- |

—

Nimekiri ELi õigusaktide ettepanekutest, millel võib olla seos EMP lepinguga (menetlusesolev ELi õigustik);

| — | Nimekiri vastu võetud ELi õigusaktidest, mille lisamist EMP lepingusse kaalutakse; |
| --- | --- |

—

Nimekiri vastu võetud ELi õigusaktidest, mille lisamist EMP lepingusse kaalutakse;

| — | Teabelehed teatavate IV alakomitee valdkonda kuuluvate programmide kohta. |
| --- | --- |

—

Teabelehed teatavate IV alakomitee valdkonda kuuluvate programmide kohta.

Enamus ülalmainitud informatsioonist on kättesaadav EFTA koduleheküljel (www.efta.int).

MUUD EFTA DOKUMENDID

Avalikustatuse põhimõtet kohaldatakse võimalikult laiaulatuslikult. Üldsusele EFTA dokumentidele juurdepääsu võimaldades tuleb arvestada salastatud teabe kaitset reguleerivate sätetega. Teatud dokumendi liigitus ei välista siiski sellele avalikku juurdepääsu. Juurdepääsu võib keelata, kui avalikustamine kahjustaks:

| — | avaliku huvi kaitset (avalik julgeolek, rahvusvahelised suhted jne); |
| --- | --- |

—

avaliku huvi kaitset (avalik julgeolek, rahvusvahelised suhted jne);

| — | üksikisiku ja eraelu kaitset; |
| --- | --- |

—

üksikisiku ja eraelu kaitset;

| — | kaubandus- ja tööstussaladuse kaitset; |
| --- | --- |

—

kaubandus- ja tööstussaladuse kaitset;

| — | EFTA majandushuvide kaitset; |
| --- | --- |

—

EFTA majandushuvide kaitset;

| — | teavet andnud isiku taotletud või teavet andnud liikmesriigi seadusandlusele vastava konfidentsiaalsuse kaitset; |
| --- | --- |

—

teavet andnud isiku taotletud või teavet andnud liikmesriigi seadusandlusele vastava konfidentsiaalsuse kaitset;

| — | asutuse menetluse konfidentsiaalsust hõlmava huvi kaitset. |
| --- | --- |

—

asutuse menetluse konfidentsiaalsust hõlmava huvi kaitset.

KUIDAS TAOTLEDA JUURDEPÄÄSU MUUDELE EFTA DOKUMENTIDELE

Võttes vastu muudele EFTA dokumentidele juurdepääsu käsitlevaid taotlusi, saadab sekretariaat sellised taotlused heakskiidu saamiseks EFTA delegatsioonidele, kes tegelevad nendega viivitamata. Kui taotlust ei rahuldata, on Genfis teostatud toiminguid käsitlevate dokumentide puhul regressiinstantsiks EFTA nõukogu ja Brüsselis teostatud toiminguid käsitlevate dokumentide puhul EFTA riikide alaline komitee.

---

| 6.4.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 98/80 |
| --- | --- | --- | --- |

6.4.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 98/80

---

EFTA RIIKIDE ALALISE KOMITEE OTSUS

nr 3/2005/AK,

9. juuni 2005,

milles käsitletakse üldsuse juurdepääsu EFTA dokumentidele ja millega tunnistatakse kehtetuks EFTA riikide alalise komitee 30. mai 2002. aasta otsus nr 2/2002/AK

EFTA RIIKIDE ALALINE KOMITEE,

võttes arvesse EFTA riikide alalise komitee üldsuse juurdepääsu käsitlevat 30. mai 2002. aasta otsust nr 2/2002/AK, mis tunnistatakse käesolevaga kehtetuks,

tõdedes, et üldsuse huvides on avalik juurdepääs dokumentidele selgelt määratletud õigusliku raamistiku raames ja arvestades kohaldatavaid siseriiklikke seaduseid,

võttes arvesse, et menetledes dokumentidele juurdepääsu taotlusi, tuleb kohaldada avatuse põhimõtet võimalikult ulatuslikult,

ON OTSUSTANUD JÄRGMISELT:

Artikkel 1

EFTA sekretariaat teeb oma veebilehel avalikkusele kättesaadavaks käesoleva otsuse lisas loetletud dokumendid.

Artikkel 2

1.   Iga isik võib taotleda juurdepääsu EFTA sekretariaadi koostatud või vastu võetud EMPga seotud dokumentidele (edaspidi “dokumendid”), mis on EFTA sekretariaadi valduses.

2.   Juurdepääs dokumendile antakse juhul, kui ei kohaldata järgmistes artiklites nimetatud piiranguid.

Artikkel 3

1.   Juurdepääs dokumendile keelatakse, kui selle avalikustamine kahjustaks:

| a) | sellise avaliku huvi kaitset, mis on seotud avaliku julgeoleku, riigikaitse- ja sõjaliste küsimustega, rahvusvaheliste suhete, mõne EFTA riigi finants-, raha- või majanduspoliitikaga; |
| --- | --- |

a)

sellise avaliku huvi kaitset, mis on seotud avaliku julgeoleku, riigikaitse- ja sõjaliste küsimustega, rahvusvaheliste suhete, mõne EFTA riigi finants-, raha- või majanduspoliitikaga;

| b) | eraelu puutumatuse ja isikupuutumatuse kaitset, eelkõige kooskõlas EFTA riikide isikuandmete kaitset käsitlevate siseriiklike õigusaktidega. |
| --- | --- |

b)

eraelu puutumatuse ja isikupuutumatuse kaitset, eelkõige kooskõlas EFTA riikide isikuandmete kaitset käsitlevate siseriiklike õigusaktidega.

2.   Juurdepääs dokumendile keelatakse, kui selle avalikustamine kahjustaks:

| a) | füüsilise või juriidilise isiku kaubandushuvide, sealhulgas intellektuaalomandi kaitset, |
| --- | --- |

a)

füüsilise või juriidilise isiku kaubandushuvide, sealhulgas intellektuaalomandi kaitset,

| b) | kohtumenetluse ja õigusnõustamise kaitset, |
| --- | --- |

b)

kohtumenetluse ja õigusnõustamise kaitset,

| c) | kontrollimiste, uurimiste või audiitorkontrollide eesmärgi kaitset. |
| --- | --- |

c)

kontrollimiste, uurimiste või audiitorkontrollide eesmärgi kaitset.

3.   Juurdepääs keelatakse dokumentidele, mis on koostatud sisekasutuseks ja milles käsitletakse teemat, mille kohta ei ole veel otsust langetatud, ning dokumendi avalikustamine kahjustaks otsustusprotsessi.

4.   Juurdepääsu ei anta dokumendile, mis sisaldab aruteludel ja eelkonsultatsioonidel komisjonisiseseks kasutamiseks mõeldud seisukohti, seda isegi pärast otsuse langetamist, kui dokumendi avalikustamine kahjustaks otsustusprotsessi.

5.   Juhul, kui tegemist on EFTA sekretariaadile edastatud kolmandate isikute dokumentidega, konsulteerib EFTA sekretariaat nende kolmandate isikutega, et hinnata, kas tuleks kohaldada lõikes 1 või 2 sätestatud erandit, välja arvatud juhul, kui on ilmne, et dokument tuleb avalikustada või mitte.

6.   Lõigetele 2–4 vastavatel juhtumitel lubatakse dokumendile siiski juurdepääs täielikult või osaliselt, kui EFTA riigid on nõus, et ülekaalukas avalik huvi nõuab dokumendi avalikustamist.

Artikkel 4

EFTA liikmesriik võib taotleda, et EFTA sekretariaat ei avalikustaks kõnealusest liikmesriigist pärit dokumenti ilma tema eelneva nõusolekuta.

Artikkel 5

Kui mõni eranditest hõlmab ainult osa taotletud dokumendist, avalikustatakse dokumendi ülejäänud osad.

Artikkel 6

1.   Dokumentidele juurdepääsu taotlused esitatakse mis tahes kirjalikus vormis, sealhulgas elektroonilises vormis, inglise keeles ning piisava täpsusega, et EFTA sekretariaat võiks dokumendi kindlaks teha.

2.   Kui taotlus ei ole piisavalt täpne, palub EFTA sekretariaat taotlejal taotlust täpsustada ning abistab taotlejat selles, andes näiteks teavet vastavalt artiklile 11.

3.   Kui taotlus käsitleb väga pikka dokumenti või väga paljusid dokumente, võib EFTA sekretariaat taotlejaga mitteametlikult nõu pidada, et leida mõistlik lahendus.

Artikkel 7

1.   Dokumendile juurdepääsu taotlus menetletakse viivitamata. Taotlejale saadetakse vastuvõtuteatis taotluse kättesaamise kohta.

2.   EFTA sekretariaat esitab taotluse EFTA riikidele heakskiitmiseks, välja arvatud juhul, kui on kindel, kas EFTA riigid lubavad dokumendile juurdepääsu. EFTA riigid peavad otsuse langetama viivitamata.

3.   Olles saanud vastuse EFTA liikmesriikidelt, peab EFTA sekretariaat taotlejat teavitama, et juurdepääs taotletud dokumendile anti, ja tagama juurdepääsu vastavalt artiklile 10 või teatama kirjalikult täieliku või osalise juurdepääsust keeldumise põhjused ning teavitama taotlejat tema õigusest suunata oma taotlus EFTA riikide alalisele komiteele.

4.   Kui EFTA sekretariaadil ei ole võimalik vastata taotlejale 12 tööpäeva jooksul taotluse registreerimisest, teavitatakse taotlejat viivitusest kirjalikult ja teatakse, millal võib otsust oodata. Taotlejat tuleb teavitada tema õigusest suunata taotlus EFTA riikide alalisele komiteele, kui ta ei ole saanud vastust mõistliku aja jooksul.

5.   Täieliku või osalise keeldumise korral võib taotleja 15 tööpäeva jooksul EFTA sekretariaadi vastuse saamisest suunata taotluse EFTA riikide alalisele komiteele.

6.   Kui EFTA sekretariaat ei vasta taotluse registreerimisest mõistliku aja möödumisel, on taotlejal õigus suunata taotlus EFTA riikide alalisele komiteele.

Artikkel 8

EFTA riikide alalisele komiteele suunatud taotlused menetletakse viivitamata. Kui juurdepääsu ei lubata täielikult või osaliselt, teatatakse taotlejale keeldumise põhjused kirjalikult.

Artikkel 9

Teatud dokumendi liigitus (rangelt salastatud, salastatud, piiratud kasutusega) ei välista iseenesest avalikkuse juurdepääsu sellele dokumendile hilisemas etapis.

Artikkel 10

1.   Taotleja pääseb dokumentide juurde kas nendega kohapeal tutvumiseks või saades nendest koopia, sealhulgas võimaluse korral elektroonilise koopia. Taotlejalt võib nõuda koopia tegemis- ja saatmiskulude tasumist. See tasu ei tohi ületada koopiate tegemise ja saatmise tegelikku maksumust. Kohapealne dokumentidega tutvumine, vähem kui 20 A4 formaadis lehekülje koopiad ja, kui võimalik, vahetu juurdepääs elektroonilises vormis on tasuta.

2.   Kui EFTA sekretariaat on dokumendi juba avalikustanud ja see on taotlejale hõlpsasti kättesaadav, võib EFTA sekretariaat täita oma kohustuse tagada juurdepääs dokumentidele sellega, et teatab taotlejale, kuidas omandada soovitud dokumenti.

Artikkel 11

1.   EFTA sekretariaat peab dokumentide kohta registrit. Registris sisalduvate dokumentide nimekirjaga saab tutvuda taotluse alusel. Viited dokumentidele kantakse registrisse viivitamata.

2.   Iga dokumendi kohta sisaldab register viitenumbrit, teemat ja/või dokumendi sisu lühikirjeldust ning kuupäeva, mil see saadi või koostati ja registrisse kanti. Viited esitatakse viisil, mis ei kahjusta artiklis 3 loetletud huvide kaitsmist.

Artikkel 12

EFTA sekretariaat annab kodanikele teavet ja abi selle kohta, kuidas ja kuhu dokumentidele juurdepääsu taotlused tuleb esitada.

Artikkel 13

Käesoleva otsusega ei piirata selliste olemasolevate autoriõigusalaste eeskirjade kohaldamist, mis võivad piirata kolmanda isiku õigust avalikustatud dokumente paljundada või kasutada.

Artikkel 14

EFTA riikide alalise komitee 30. mai 2002. aasta otsus nr 2/2002/AK tunnistatakse kehtetuks.

Artikkel 15

Käesolev otsus jõustub 1. oktoobril 2005.

Artikkel 16

Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teataja EMP osas ja EMP kaasandes.

Artikkel 17

Käesolev otsus vaadatakse uuesti läbi aasta jooksul pärast selle kehtima hakkamist.

Brüssel, 9. juuni 2005

Alalise komitee nimel

esimees

Bjørn T. GRYDELAND

peasekretär

William ROSSIER

---

LISA

INTERNETIS AVALDATAVAD EMPd KÄSITLEVAD EFTA DOKUMENDID

| | EMP leping ja sellega seotud EFTA lepingud






  — | EMP lepingu, järelevalve- ja kohtulepingu ja alalise komitee lepingu originaalversioonid |
| --- | --- | --- |

EMP leping ja sellega seotud EFTA lepingud

—

EMP lepingu, järelevalve- ja kohtulepingu ja alalise komitee lepingu originaalversioonid

| — | EMP laienemisleping |
| --- | --- |

—

EMP laienemisleping

| — | EMP lepingu koondversioon |
| --- | --- |

—

EMP lepingu koondversioon

| — | EMP lepingu lisade ja protokollide koondversioon |
| --- | --- |

—

EMP lepingu lisade ja protokollide koondversioon

| — | Järelevalve- ja kohtulepingu koondversioon |
| --- | --- |

—

Järelevalve- ja kohtulepingu koondversioon

| — | Alalise komitee lepingu koondversioon |
| --- | --- |

—

Alalise komitee lepingu koondversioon

| | Institutsioonide vastuvõetud dokumendid






  — | EMP nõukogu vastu võetud otsused |
| --- | --- | --- |

Institutsioonide vastuvõetud dokumendid

—

EMP nõukogu vastu võetud otsused

| — | EMP ühiskomitee vastu võetud otsused






  — | EMP parlamentaarse ühiskomitee otsused |
| --- | --- | --- |

—

EMP ühiskomitee vastu võetud otsused

—

EMP parlamentaarse ühiskomitee otsused

| — | EMP nõuandekomitee otsused |
| --- | --- |

—

EMP nõuandekomitee otsused

| — | EFTA nõuandekomitee arvamused |
| --- | --- |

—

EFTA nõuandekomitee arvamused

| — | EMP EFTA märkused |
| --- | --- |

—

EMP EFTA märkused

| | Päevakorrad:






  — | EMP nõukogu |
| --- | --- | --- |

Päevakorrad:

—

EMP nõukogu

| — | EMP ühiskomitee |
| --- | --- |

—

EMP ühiskomitee

| — | EMP ühiskomitee allkomiteed (komisjoni nõusolekul) |
| --- | --- |

—

EMP ühiskomitee allkomiteed (komisjoni nõusolekul)

| — | EFTA riikide alaline komitee |
| --- | --- |

—

EFTA riikide alaline komitee

| — | EFTA riikide alalise komitee allkomiteed |
| --- | --- |

—

EFTA riikide alalise komitee allkomiteed

| — | EFTA riikide alalise komitee töörühmad |
| --- | --- |

—

EFTA riikide alalise komitee töörühmad

| — | EFTA parlamentaarne komitee |
| --- | --- |

—

EFTA parlamentaarne komitee

| — | EMP parlamentaarne ühiskomitee |
| --- | --- |

—

EMP parlamentaarne ühiskomitee

| — | EFTA nõuandekomitee |
| --- | --- |

—

EFTA nõuandekomitee

| — | EMP nõuandekomitee |
| --- | --- |

—

EMP nõuandekomitee

| | Otsused:






  — | EMP nõukogu |
| --- | --- | --- |

Otsused:

—

EMP nõukogu

| — | EFTA riikide alaline komitee |
| --- | --- |

—

EFTA riikide alaline komitee

| — | EFTA riikide alalise komitee allkomiteed |
| --- | --- |

—

EFTA riikide alalise komitee allkomiteed

| — | EMP ühiskomitee (komisjoni nõusolekul) |
| --- | --- |

—

EMP ühiskomitee (komisjoni nõusolekul)

| — | Ühine allkomitee (komisjoni nõusolekul) |
| --- | --- |

—

Ühine allkomitee (komisjoni nõusolekul)

| | Aruanded:






  — | EFTA parlamentaarne komitee |
| --- | --- | --- |

Aruanded:

—

EFTA parlamentaarne komitee

| — | EMP parlamentaarne ühiskomitee |
| --- | --- |

—

EMP parlamentaarne ühiskomitee

| — | EFTA nõuandekomitee |
| --- | --- |

—

EFTA nõuandekomitee

| — | EMP nõuandekomitee |
| --- | --- |

—

EMP nõuandekomitee

| | Teatised:






  — | EMP ühiskomitee aastaaruanne |
| --- | --- | --- |

Teatised:

—

EMP ühiskomitee aastaaruanne

| — | EFTA eesistuja töökava |
| --- | --- |

—

EFTA eesistuja töökava

| — | EFTA statistikaameti kogutud EMPd käsitlev statistika |
| --- | --- |

—

EFTA statistikaameti kogutud EMPd käsitlev statistika

| — | EMP ühiskomitee vastu võetud otsuste loetelu |
| --- | --- |

—

EMP ühiskomitee vastu võetud otsuste loetelu

| — | Artikli 103 kohaselt oodatavate teatiste loetelu |
| --- | --- |

—

Artikli 103 kohaselt oodatavate teatiste loetelu

| — | Loetelu EMP ühiskomitee otsustest, millel on põhiseadusest tulenevad nõuded |
| --- | --- |

—

Loetelu EMP ühiskomitee otsustest, millel on põhiseadusest tulenevad nõuded

| — | Celexi numbrite loetelu |
| --- | --- |

—

Celexi numbrite loetelu

| — | Loetelu EÜ õigusaktide eelnõudest, mida ühendus peab EMPs kohaldatavaks |
| --- | --- |

—

Loetelu EÜ õigusaktide eelnõudest, mida ühendus peab EMPs kohaldatavaks

| — | Loetelu vastu võetud EÜ õigustikust, mida ühendus peab EMPs kohaldatavaks, ja EÜ õigustikust, mida kõigi EMP EFTA liikmesriikide EMP ja EFTA asjatundjad peavad EMPs kohaldatavaks |
| --- | --- |

—

Loetelu vastu võetud EÜ õigustikust, mida ühendus peab EMPs kohaldatavaks, ja EÜ õigustikust, mida kõigi EMP EFTA liikmesriikide EMP ja EFTA asjatundjad peavad EMPs kohaldatavaks

| — | EMP ühiskomitee allkomiteede tulemustabelid |
| --- | --- |

—

EMP ühiskomitee allkomiteede tulemustabelid

| — | Pressiteade |
| --- | --- |

—

Pressiteade

| — | EFTA teabeleht |
| --- | --- |

—

EFTA teabeleht

| | EMP finantsmehhanism:






  — | EMP finantsmehhanismi eeskirjad ja menetlused |
| --- | --- | --- |

EMP finantsmehhanism:

—

EMP finantsmehhanismi eeskirjad ja menetlused

| — | EMP finantsmehhanismi suunised |
| --- | --- |

—

EMP finantsmehhanismi suunised

| — | EMP finantsmehhanismi vastastikuse mõistmise memorandum |
| --- | --- |

—

EMP finantsmehhanismi vastastikuse mõistmise memorandum

| | Norra finantsmehhanism:






  — | Norra finantsmehhanismi eeskirjad ja menetlused |
| --- | --- | --- |

Norra finantsmehhanism:

—

Norra finantsmehhanismi eeskirjad ja menetlused

| — | Norra finantsmehhanismi suunised |
| --- | --- |

—

Norra finantsmehhanismi suunised

| — | Norra finantsmehhanismi vastastikuse mõistmise memorandum |
| --- | --- |

—

Norra finantsmehhanismi vastastikuse mõistmise memorandum

---