# Az Európai Unió L 102/2006

| | ISSN 1725-5090 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 102 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 49. évfolyam2006. április 11. |

ISSN 1725-5090

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 102

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

49. évfolyam2006. április 11.

---

| Tartalom | | I   Kötelezően közzéteendő jogi aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | * | Az Európai Parlament és a Tanács 561/2006/EK rendelete (2006. március 15.) a közúti szállításra vonatkozó egyes szociális jogszabályok összehangolásáról, a 3821/85/EGK és a 2135/98/EK tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 3820/85/EGK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről
   (
  1
  ) | 1 |
| Nyilatkozat | 14 |
| | * | Az Európai Parlament és a Tanács 2006/21/EK irányelve (2006. március 15.) az ásványinyersanyag-kitermelő iparban keletkező hulladék kezeléséről és a 2004/35/EK irányelv módosításáról | 15 |
| A Tanács, az Európai Parlament és a Bizottság nyilatkozata | 34 |
| | * | Az Európai Parlament és a Tanács 2006/22/EK irányelve (2006. március 15.) a közúti szállításra vonatkozó egyes szociális jogszabályokkal kapcsolatos 3820/85/EGK és a 3821/85/EGK tanácsi rendelet végrehajtásának minimumfeltételeiről és a 88/599/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről
   (
  1
  ) | 35 |
| Nyilatkozatok | 44 |

Tartalom

I   Kötelezően közzéteendő jogi aktusok

Oldal

*

Az Európai Parlament és a Tanács 561/2006/EK rendelete (2006. március 15.) a közúti szállításra vonatkozó egyes szociális jogszabályok összehangolásáról, a 3821/85/EGK és a 2135/98/EK tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 3820/85/EGK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről
   (
  1
  )

(
  1

1

Nyilatkozat

14

*

Az Európai Parlament és a Tanács 2006/21/EK irányelve (2006. március 15.) az ásványinyersanyag-kitermelő iparban keletkező hulladék kezeléséről és a 2004/35/EK irányelv módosításáról

15

A Tanács, az Európai Parlament és a Bizottság nyilatkozata

34

*

Az Európai Parlament és a Tanács 2006/22/EK irányelve (2006. március 15.) a közúti szállításra vonatkozó egyes szociális jogszabályokkal kapcsolatos 3820/85/EGK és a 3821/85/EGK tanácsi rendelet végrehajtásának minimumfeltételeiről és a 88/599/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről
   (
  1
  )

(
  1

35

Nyilatkozatok

44

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT vonatkozású szöveg. |

---

(1)   EGT vonatkozású szöveg.

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

I Kötelezően közzéteendő jogi aktusok

| 11.4.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 102/1 |
| --- | --- | --- | --- |

11.4.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 102/1

---

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 561/2006/EK RENDELETE

(2006. március 15.)

a közúti szállításra vonatkozó egyes szociális jogszabályok összehangolásáról, a 3821/85/EGK és a 2135/98/EK tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 3820/85/EGK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről

(EGT vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 71. cikkére,

tekintettel a Bizottság javaslatára (1),

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (2),

a Régiók Bizottságával való konzultációt követően,

a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően (3), az egyeztetőbizottság által 2005. december 8-án jóváhagyott közös szövegtervezetre tekintettel,

mivel:

| (1) | A közúti szállítás területén a közúti fuvarozásra vonatkozó egyes szociális jogszabályok összehangolásáról szóló 1985. december 20-i 3820/85/EGK tanácsi rendelet (4) azt a célt tűzte ki, hogy összehangolja a szárazföldi szállítási módok közötti verseny feltételeit, különös tekintettel a közúti szállítási szektorra, és a munkakörülmények és közúti biztonság javítására. Ezeken a területeken biztosítani és szélesíteni kell a haladást. |
| --- | --- |

(1)

A közúti szállítás területén a közúti fuvarozásra vonatkozó egyes szociális jogszabályok összehangolásáról szóló 1985. december 20-i 3820/85/EGK tanácsi rendelet (4) azt a célt tűzte ki, hogy összehangolja a szárazföldi szállítási módok közötti verseny feltételeit, különös tekintettel a közúti szállítási szektorra, és a munkakörülmények és közúti biztonság javítására. Ezeken a területeken biztosítani és szélesíteni kell a haladást.

| (2) | A közúti szállításban utazó tevékenységet végző személyek munkaidejének szervezéséről szóló 2002. március 11-i 2002/15/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (5) előírja, hogy a tagállamok az utazó munkavállalók maximális heti munkaidejét korlátozó intézkedéseket állapítsanak meg. |
| --- | --- |

(2)

A közúti szállításban utazó tevékenységet végző személyek munkaidejének szervezéséről szóló 2002. március 11-i 2002/15/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (5) előírja, hogy a tagállamok az utazó munkavállalók maximális heti munkaidejét korlátozó intézkedéseket állapítsanak meg.

| (3) | A tág értelmű megfogalmazás miatt nehézséget okozott a 3820/85/EGK rendelet egyes, a Közösségen belüli belföldi és nemzetközi közúti szállításban foglalkoztatott járművezetők vezetési idejére, szüneteire és pihenőidejére vonatkozó rendelkezéseinek valamennyi tagállam általi egységes értelmezése, alkalmazása, végrehajtása és ellenőrzése. |
| --- | --- |

(3)

A tág értelmű megfogalmazás miatt nehézséget okozott a 3820/85/EGK rendelet egyes, a Közösségen belüli belföldi és nemzetközi közúti szállításban foglalkoztatott járművezetők vezetési idejére, szüneteire és pihenőidejére vonatkozó rendelkezéseinek valamennyi tagállam általi egységes értelmezése, alkalmazása, végrehajtása és ellenőrzése.

| (4) | Az ilyen intézkedések eredményes és egységes végrehajtása kívánatos a céljaik elérése, illetve annak érdekében, hogy a szabályok alkalmazására ne vetődjön rossz fény. Ezért tisztább és egyszerűbb szabályozás szükséges, amely a közúti szállítási ágazat és a végrehajtó hatóságok által könnyebben érthető, értelmezhető és alkalmazható. |
| --- | --- |

(4)

Az ilyen intézkedések eredményes és egységes végrehajtása kívánatos a céljaik elérése, illetve annak érdekében, hogy a szabályok alkalmazására ne vetődjön rossz fény. Ezért tisztább és egyszerűbb szabályozás szükséges, amely a közúti szállítási ágazat és a végrehajtó hatóságok által könnyebben érthető, értelmezhető és alkalmazható.

| (5) | Az e rendeletben szereplő, a munkakörülményekkel kapcsolatos intézkedések nem sérthetik az ágazat két oldalán álló szereplők arra vonatkozó jogait, hogy kollektív tárgyalás keretében, vagy egyéb módon a munkavállalók számára kedvezőbb rendelkezéseket fogadjanak el. |
| --- | --- |

(5)

Az e rendeletben szereplő, a munkakörülményekkel kapcsolatos intézkedések nem sérthetik az ágazat két oldalán álló szereplők arra vonatkozó jogait, hogy kollektív tárgyalás keretében, vagy egyéb módon a munkavállalók számára kedvezőbb rendelkezéseket fogadjanak el.

| (6) | Kívánatos ezen rendelet hatályának pontos meghatározása a szabályozása alá tartozó főbb járműkategóriák meghatározásával. |
| --- | --- |

(6)

Kívánatos ezen rendelet hatályának pontos meghatározása a szabályozása alá tartozó főbb járműkategóriák meghatározásával.

| (7) | Ez a rendelet egyrészt kizárólag a Közösségen belüli, illetve a Közösség, Svájc és az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás szerződő felei közötti közúti szállításra alkalmazandó. |
| --- | --- |

(7)

Ez a rendelet egyrészt kizárólag a Közösségen belüli, illetve a Közösség, Svájc és az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás szerződő felei közötti közúti szállításra alkalmazandó.

| (8) | A nemzetközi közúti fuvarozást végző járművek személyzetének munkájáról szóló 1970. július 1-jei, módosított európai megállapodás (AETR) előírásait továbbra is alkalmazni kell a közúti áru- és személyszállítás terén bármely tagállamban vagy az AETR szerződéses tagországaiban nyilvántartott járművek esetében a teljes útra vonatkozóan, ha az utat a Közösség és egy, Svájctól és az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodást aláíró országoktól eltérő harmadik ország között, vagy egy ilyen országon áthaladva teszik meg. Különösen fontos, hogy az AETR-t, amint lehet, de lehetőség szerint ezen rendelet hatálybalépésétől számított két éven belül úgy módosítsák, hogy rendelkezései ezen rendelettel összhangba kerüljenek. |
| --- | --- |

(8)

A nemzetközi közúti fuvarozást végző járművek személyzetének munkájáról szóló 1970. július 1-jei, módosított európai megállapodás (AETR) előírásait továbbra is alkalmazni kell a közúti áru- és személyszállítás terén bármely tagállamban vagy az AETR szerződéses tagországaiban nyilvántartott járművek esetében a teljes útra vonatkozóan, ha az utat a Közösség és egy, Svájctól és az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodást aláíró országoktól eltérő harmadik ország között, vagy egy ilyen országon áthaladva teszik meg. Különösen fontos, hogy az AETR-t, amint lehet, de lehetőség szerint ezen rendelet hatálybalépésétől számított két éven belül úgy módosítsák, hogy rendelkezései ezen rendelettel összhangba kerüljenek.

| (9) | Az olyan harmadik országban nyilvántartott járművel történő közúti szállítás esetén, mely nem szerződéses tagja az AETR-nek, az AETR rendelkezéseit kell alkalmazni az útnak a Közösség területén vagy olyan országok területén megtett szakaszán, melyek az AETR szerződés tagországai. |
| --- | --- |

(9)

Az olyan harmadik országban nyilvántartott járművel történő közúti szállítás esetén, mely nem szerződéses tagja az AETR-nek, az AETR rendelkezéseit kell alkalmazni az útnak a Közösség területén vagy olyan országok területén megtett szakaszán, melyek az AETR szerződés tagországai.

| (10) | Mivel az AETR tárgya e rendelet hatálya alá tartozik, a megállapodással kapcsolatos tárgyalások és megállapodás megkötése a Közösség hatáskörébe tartozik. |
| --- | --- |

(10)

Mivel az AETR tárgya e rendelet hatálya alá tartozik, a megállapodással kapcsolatos tárgyalások és megállapodás megkötése a Közösség hatáskörébe tartozik.

| (11) | Ha a belső közösségi szabályok módosítása a kérdéses területen szükségessé teszi az AETR ennek megfelelő módosítását, a tagállamok együttműködnek az AETR ilyen jellegű mielőbbi módosításában, az abban meghatározott eljárás szerint. |
| --- | --- |

(11)

Ha a belső közösségi szabályok módosítása a kérdéses területen szükségessé teszi az AETR ennek megfelelő módosítását, a tagállamok együttműködnek az AETR ilyen jellegű mielőbbi módosításában, az abban meghatározott eljárás szerint.

| (12) | A mentességi listát frissíteni kell annak érdekében, hogy az tükrözze a közúti szállítási szektor elmúlt tizenkilenc évben bekövetkezett fejlődését. |
| --- | --- |

(12)

A mentességi listát frissíteni kell annak érdekében, hogy az tükrözze a közúti szállítási szektor elmúlt tizenkilenc évben bekövetkezett fejlődését.

| (13) | Minden kulcsfogalom teljes meghatározását meg kell adni az értelmezés megkönnyítése és ezen rendelet egységes alkalmazásának biztosítása érdekében. Emellett a tagállamok ellenőrző hatóságainak törekedniük kell e rendelet egységes értelmezésére és alkalmazására. A „hét” kifejezésnek az e rendeletben szereplő meghatározása nem akadályozza a járművezetőket abban, hogy a hét bármely napján elkezdjék saját munkahetüket. |
| --- | --- |

(13)

Minden kulcsfogalom teljes meghatározását meg kell adni az értelmezés megkönnyítése és ezen rendelet egységes alkalmazásának biztosítása érdekében. Emellett a tagállamok ellenőrző hatóságainak törekedniük kell e rendelet egységes értelmezésére és alkalmazására. A „hét” kifejezésnek az e rendeletben szereplő meghatározása nem akadályozza a járművezetőket abban, hogy a hét bármely napján elkezdjék saját munkahetüket.

| (14) | Az eredményes végrehajtás biztosítása érdekében alapvető fontosságú, hogy az illetékes hatóságok a közúti ellenőrzés során és egy átmeneti időszakot követően képesek legyenek meggyőződni arról, hogy a vezetési és a pihenőidőt az ellenőrzés napján és az azt megelőző 28 napon megfelelően betartották. |
| --- | --- |

(14)

Az eredményes végrehajtás biztosítása érdekében alapvető fontosságú, hogy az illetékes hatóságok a közúti ellenőrzés során és egy átmeneti időszakot követően képesek legyenek meggyőződni arról, hogy a vezetési és a pihenőidőt az ellenőrzés napján és az azt megelőző 28 napon megfelelően betartották.

| (15) | A vezetési idők alapvető szabályait tisztázni és egyszerűsíteni kell a, közúti közlekedésben használt menetíró készülékekről szóló, 1985. december 20-i 3821/85/EGK rendeletben (6) és az e rendeletben meghatározott digitális menetíró készülék segítségével történő eredményes és egységes végrehajtás érdekében. Továbbá egy állandó bizottságon keresztül a tagállamok végrehajtó szerveinek törekedniük kell arra, hogy e rendelet alkalmazása terén közös megegyezésre jussanak. |
| --- | --- |

(15)

A vezetési idők alapvető szabályait tisztázni és egyszerűsíteni kell a, közúti közlekedésben használt menetíró készülékekről szóló, 1985. december 20-i 3821/85/EGK rendeletben (6) és az e rendeletben meghatározott digitális menetíró készülék segítségével történő eredményes és egységes végrehajtás érdekében. Továbbá egy állandó bizottságon keresztül a tagállamok végrehajtó szerveinek törekedniük kell arra, hogy e rendelet alkalmazása terén közös megegyezésre jussanak.

| (16) | A 3820/85/EGK rendelet szabályai alapján lehetségesnek bizonyult a napi vezetési időszakok és a szünetek olyan beosztása, hogy a járművezető túl hosszú ideig vezessen teljes szünet nélkül, ami csökkenti a közúti biztonságot és rontja a járművezetők munkakörülményeit. Ezért szükséges a szünetek olyan elrendelése, mellyel elkerülhető a visszaélés. |
| --- | --- |

(16)

A 3820/85/EGK rendelet szabályai alapján lehetségesnek bizonyult a napi vezetési időszakok és a szünetek olyan beosztása, hogy a járművezető túl hosszú ideig vezessen teljes szünet nélkül, ami csökkenti a közúti biztonságot és rontja a járművezetők munkakörülményeit. Ezért szükséges a szünetek olyan elrendelése, mellyel elkerülhető a visszaélés.

| (17) | E rendelet célja a hatálya alá tartozó alkalmazottak szociális helyzetének javítása, valamint az általános közúti biztonság javítása. Ezt főként olyan előírásokkal biztosítja, melyek a maximális napi, heti, és két egymást követő hétből álló időszakra vonatkozó vezetési időt határozzák meg, valamint olyan rendelkezésekkel, amelyek arra kötelezik a járművezetőt, hogy rendszeres heti pihenőidőt tartson két egymást követő héten legalább egyszer, illetve olyan rendelkezésekkel, amelyek előírják, hogy a napi pihenőidő semmilyen körülmények között nem lehet kevesebb kilenc egymást követő óránál. Mivel az említett rendelkezések megfelelő pihenőt biztosítanak, és az elmúlt évek végrehajtási gyakorlatával kapcsolatos tapasztalatot figyelembe véve, a csökkentett napi pihenőidők miatti kompenzációs rendszerre már nincs szükség. |
| --- | --- |

(17)

E rendelet célja a hatálya alá tartozó alkalmazottak szociális helyzetének javítása, valamint az általános közúti biztonság javítása. Ezt főként olyan előírásokkal biztosítja, melyek a maximális napi, heti, és két egymást követő hétből álló időszakra vonatkozó vezetési időt határozzák meg, valamint olyan rendelkezésekkel, amelyek arra kötelezik a járművezetőt, hogy rendszeres heti pihenőidőt tartson két egymást követő héten legalább egyszer, illetve olyan rendelkezésekkel, amelyek előírják, hogy a napi pihenőidő semmilyen körülmények között nem lehet kevesebb kilenc egymást követő óránál. Mivel az említett rendelkezések megfelelő pihenőt biztosítanak, és az elmúlt évek végrehajtási gyakorlatával kapcsolatos tapasztalatot figyelembe véve, a csökkentett napi pihenőidők miatti kompenzációs rendszerre már nincs szükség.

| (18) | A Közösségen belüli számos közúti szállítás esetében az út megtétele részben komppal vagy vasúton történik. Az ilyen szállítások esetére is világos, megfelelő rendelkezésekre van szükség a napi pihenőidőre és a szünetekre vonatkozóan. |
| --- | --- |

(18)

A Közösségen belüli számos közúti szállítás esetében az út megtétele részben komppal vagy vasúton történik. Az ilyen szállítások esetére is világos, megfelelő rendelkezésekre van szükség a napi pihenőidőre és a szünetekre vonatkozóan.

| (19) | A nemzetközi áru- és személyszállítás növekedésére való tekintettel a közúti biztonság és a közúti ellenőrzések, valamint a vállalkozások telephelyei ellenőrzése végrehajtásának megerősítése érdekében kívánatos a más tagállamban vagy harmadik országokban tartott vezetési időkre, pihenőidőkre és szünetekre való kiterjesztés, és meg kell győződni arról, hogy a vonatkozó szabályokat teljes mértékben és megfelelően betartották-e. |
| --- | --- |

(19)

A nemzetközi áru- és személyszállítás növekedésére való tekintettel a közúti biztonság és a közúti ellenőrzések, valamint a vállalkozások telephelyei ellenőrzése végrehajtásának megerősítése érdekében kívánatos a más tagállamban vagy harmadik országokban tartott vezetési időkre, pihenőidőkre és szünetekre való kiterjesztés, és meg kell győződni arról, hogy a vonatkozó szabályokat teljes mértékben és megfelelően betartották-e.

| (20) | A fuvarozó vállalkozások felelősségének ki kell terjednie legalább az olyan fuvarozó vállalkozásokra, amelyek jogi vagy természetes személyek, és nem zárható ki az olyan természetes személyek elleni eljárás lehetősége, akik ezen rendelet megszegése terén elkövetők, felbujtók vagy bűnrészesek. |
| --- | --- |

(20)

A fuvarozó vállalkozások felelősségének ki kell terjednie legalább az olyan fuvarozó vállalkozásokra, amelyek jogi vagy természetes személyek, és nem zárható ki az olyan természetes személyek elleni eljárás lehetősége, akik ezen rendelet megszegése terén elkövetők, felbujtók vagy bűnrészesek.

| (21) | A több fuvarozó vállalkozásnál foglalkoztatott járművezetőnek mindegyik munkaadót megfelelően tájékoztatnia kell annak érdekében, hogy az ezen rendeletből adódó kötelezettségeinek eleget tehessen. |
| --- | --- |

(21)

A több fuvarozó vállalkozásnál foglalkoztatott járművezetőnek mindegyik munkaadót megfelelően tájékoztatnia kell annak érdekében, hogy az ezen rendeletből adódó kötelezettségeinek eleget tehessen.

| (22) | A társadalmi fejlődés elősegítése és a közúti biztonság javítása érdekében minden tagállamnak fenn kell tartania az ennek megfelelő intézkedések megtételére vonatkozó jogot. |
| --- | --- |

(22)

A társadalmi fejlődés elősegítése és a közúti biztonság javítása érdekében minden tagállamnak fenn kell tartania az ennek megfelelő intézkedések megtételére vonatkozó jogot.

| (23) | A nemzeti eltéréseknek tükrözniük kell a közúti szállítási ágazatban bekövetkezett változásokat, és azokra az elemekre kell korlátozódniuk, melyeket a verseny nyomása jelenleg még nem érint. |
| --- | --- |

(23)

A nemzeti eltéréseknek tükrözniük kell a közúti szállítási ágazatban bekövetkezett változásokat, és azokra az elemekre kell korlátozódniuk, melyeket a verseny nyomása jelenleg még nem érint.

| (24) | A tagállamoknak szabályozniuk kell a menetrendszerű személyszállítást végző járművek közlekedésére vonatkozó előírásokat olyan esetekben, amikor a megtett út 50 km-nél kevesebb. Ezeknek a szabályoknak megfelelő védelmet kell nyújtaniuk a megengedett vezetési időkre, a kötelező szünetekre és a pihenőidőkre vonatkozóan. |
| --- | --- |

(24)

A tagállamoknak szabályozniuk kell a menetrendszerű személyszállítást végző járművek közlekedésére vonatkozó előírásokat olyan esetekben, amikor a megtett út 50 km-nél kevesebb. Ezeknek a szabályoknak megfelelő védelmet kell nyújtaniuk a megengedett vezetési időkre, a kötelező szünetekre és a pihenőidőkre vonatkozóan.

| (25) | Az eredményes végrehajtás érdekében kívánatos, hogy az összes menetrendszerű belföldi és nemzetközi személyszállítási szolgáltatást szabványos menetíró készülékkel ellenőrizzék. |
| --- | --- |

(25)

Az eredményes végrehajtás érdekében kívánatos, hogy az összes menetrendszerű belföldi és nemzetközi személyszállítási szolgáltatást szabványos menetíró készülékkel ellenőrizzék.

| (26) | A tagállamoknak le kell fektetniük az ezen rendelet megszegésének szankcióira vonatkozó szabályokat, és biztosítaniuk kell ezek alkalmazását. E szankcióknak hatékonyaknak, arányosnak, elrettentőnek és diszkriminációmentesnek kell lenniük. Komoly szabálysértés észlelése esetén a tagállamok által alkalmazható intézkedések általános körében szerepelnie kell a lehetőségnek a jármű továbbhaladásának megakadályozására. Az ezen rendeletben szereplő, szankciókra vagy eljárásokra vonatkozó előírások nem lehetnek kihatással a bizonyítási kötelezettségre vonatkozó nemzeti szabályozásokra. |
| --- | --- |

(26)

A tagállamoknak le kell fektetniük az ezen rendelet megszegésének szankcióira vonatkozó szabályokat, és biztosítaniuk kell ezek alkalmazását. E szankcióknak hatékonyaknak, arányosnak, elrettentőnek és diszkriminációmentesnek kell lenniük. Komoly szabálysértés észlelése esetén a tagállamok által alkalmazható intézkedések általános körében szerepelnie kell a lehetőségnek a jármű továbbhaladásának megakadályozására. Az ezen rendeletben szereplő, szankciókra vagy eljárásokra vonatkozó előírások nem lehetnek kihatással a bizonyítási kötelezettségre vonatkozó nemzeti szabályozásokra.

| (27) | A világos és erdeményes végrehajtás érdekében ajánlatos egységes rendelkezéseket biztosítani a fuvarozó vállalkozások és a járművezetők felelősségével kapcsolatosan az e rendelettel kapcsolatos jogsértések terén. Ez a felelősség tagállamoktól függően büntetőjogi, polgárjogi vagy közigazgatási szankciókat vonhat maga után. |
| --- | --- |

(27)

A világos és erdeményes végrehajtás érdekében ajánlatos egységes rendelkezéseket biztosítani a fuvarozó vállalkozások és a járművezetők felelősségével kapcsolatosan az e rendelettel kapcsolatos jogsértések terén. Ez a felelősség tagállamoktól függően büntetőjogi, polgárjogi vagy közigazgatási szankciókat vonhat maga után.

| (28) | Mivel ezen rendelet célját – nevezetesen a vezetési időkre, szünetekre és pihenőidőkre vonatkozó egyértelmű közös szabályok megállapítását – a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és az összehangolt tevékenység szükségessége miatt ez a cél közösségi szinten jobban megvalósítható, a Közösség a Szerződés 5. cikkében meghatározott szubszidiaritás elvével összhangban intézkedéseket fogadhat el. Ezen rendelet – az előbb említett cikkben meghatározott arányosság elvével összhangban – nem lépi túl a célkitűzés eléréséhez feltétlenül szükséges mértéket. |
| --- | --- |

(28)

Mivel ezen rendelet célját – nevezetesen a vezetési időkre, szünetekre és pihenőidőkre vonatkozó egyértelmű közös szabályok megállapítását – a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és az összehangolt tevékenység szükségessége miatt ez a cél közösségi szinten jobban megvalósítható, a Közösség a Szerződés 5. cikkében meghatározott szubszidiaritás elvével összhangban intézkedéseket fogadhat el. Ezen rendelet – az előbb említett cikkben meghatározott arányosság elvével összhangban – nem lépi túl a célkitűzés eléréséhez feltétlenül szükséges mértéket.

| (29) | Az ezen rendelet végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozattal (7) összhangban kell meghozni. |
| --- | --- |

(29)

Az ezen rendelet végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozattal (7) összhangban kell meghozni.

| (30) | Mivel a 2003/59/EK irányelvben (8) megállapításra kerültek a járművezetők minimális korhatárára vonatkozó rendelkezések, és 2009-re át kell ezeket ültetni, ebben a rendeletben csak átmeneti rendelkezésekre van szükség a személyzet minimális korhatára tekintetében. |
| --- | --- |

(30)

Mivel a 2003/59/EK irányelvben (8) megállapításra kerültek a járművezetők minimális korhatárára vonatkozó rendelkezések, és 2009-re át kell ezeket ültetni, ebben a rendeletben csak átmeneti rendelkezésekre van szükség a személyzet minimális korhatára tekintetében.

| (31) | A 3821/85/EGK rendeletet módosítani kell a fuvarozó vállalkozások és járművezetők bizonyos kötelezettségeinek tisztázása, valamint a jogbiztonság támogatása érdekében, valamint a vezetési idő- és a pihenőidő-határok közúti ellenőrzések során történő betartatásának megkönnyítése érdekében. |
| --- | --- |

(31)

A 3821/85/EGK rendeletet módosítani kell a fuvarozó vállalkozások és járművezetők bizonyos kötelezettségeinek tisztázása, valamint a jogbiztonság támogatása érdekében, valamint a vezetési idő- és a pihenőidő-határok közúti ellenőrzések során történő betartatásának megkönnyítése érdekében.

| (32) | Az 3821/85/EGK rendeletet módosítani kell a jogbiztonság garantálása érdekében a digitális menetíró készülék bevezetésének új időpontja és a járművezetői kártyák rendelkezésre állása tekintetében is. |
| --- | --- |

(32)

Az 3821/85/EGK rendeletet módosítani kell a jogbiztonság garantálása érdekében a digitális menetíró készülék bevezetésének új időpontja és a járművezetői kártyák rendelkezésre állása tekintetében is.

| (33) | A menetíró készülék 2135/98/EK rendelet általi bevezetésével és ezáltal a járművezető 28 napos időszakban végzett tevékenységeinek a járművezetői kártyáján történő elektronikus rögzítésével és a járművel 365 napos időszakban végzett tevékenységek elektronikus rögzítésével a jövőben gyorsabb és átfogóbb közúti ellenőrzés válik lehetővé. |
| --- | --- |

(33)

A menetíró készülék 2135/98/EK rendelet általi bevezetésével és ezáltal a járművezető 28 napos időszakban végzett tevékenységeinek a járművezetői kártyáján történő elektronikus rögzítésével és a járművel 365 napos időszakban végzett tevékenységek elektronikus rögzítésével a jövőben gyorsabb és átfogóbb közúti ellenőrzés válik lehetővé.

| (34) | A 88/599/EGK irányelv (9) a közúti ellenőrzések tekintetében csak a napi vezetési idő, a napi pihenőidők és a szünetek ellenőrzését írja elő. A digitális menetíró készülék bevezetésével a járművezető és a jármű adatai elektronikusan tárolódnak és lehetővé válik az adatok elektronikus értékelése a helyszínen. Ez idővel lehetővé kell, hogy tegye a rendszeres és a rövidített napi pihenőidőknek, valamint a rendszeres és a rövidített heti pihenőidőknek és a kiegyenlítő pihenőnek egyszerű ellenőrzését is. |
| --- | --- |

(34)

A 88/599/EGK irányelv (9) a közúti ellenőrzések tekintetében csak a napi vezetési idő, a napi pihenőidők és a szünetek ellenőrzését írja elő. A digitális menetíró készülék bevezetésével a járművezető és a jármű adatai elektronikusan tárolódnak és lehetővé válik az adatok elektronikus értékelése a helyszínen. Ez idővel lehetővé kell, hogy tegye a rendszeres és a rövidített napi pihenőidőknek, valamint a rendszeres és a rövidített heti pihenőidőknek és a kiegyenlítő pihenőnek egyszerű ellenőrzését is.

| (35) | A tapasztalatok azt mutatják, hogy ezen rendelet rendelkezéseit és különösen a kéthetes időszakra előírt maximális vezetési időt mindaddig nem lehet betartatni, amíg a közúti ellenőrzések során nem vezetnek be megfelelő és eredményes ellenőrzéseket a teljes időszak tekintetében. |
| --- | --- |

(35)

A tapasztalatok azt mutatják, hogy ezen rendelet rendelkezéseit és különösen a kéthetes időszakra előírt maximális vezetési időt mindaddig nem lehet betartatni, amíg a közúti ellenőrzések során nem vezetnek be megfelelő és eredményes ellenőrzéseket a teljes időszak tekintetében.

| (36) | A digitális menetíró készülékekre vonatkozó jogi szabályok alkalmazását e rendelettel összhangban kell megvalósítani annak érdekében, hogy a közúti közlekedés egyes szociális rendelkezései felügyelete és érvényesítése során optimális eredményességet lehessen elérni. |
| --- | --- |

(36)

A digitális menetíró készülékekre vonatkozó jogi szabályok alkalmazását e rendelettel összhangban kell megvalósítani annak érdekében, hogy a közúti közlekedés egyes szociális rendelkezései felügyelete és érvényesítése során optimális eredményességet lehessen elérni.

| (37) | Az egyértelműség és a racionalizálás érdekében a 3820/85/EGK rendeletet hatályon kívül kell helyezni, és e rendelettel kell helyettesíteni, |
| --- | --- |

(37)

Az egyértelműség és a racionalizálás érdekében a 3820/85/EGK rendeletet hatályon kívül kell helyezni, és e rendelettel kell helyettesíteni,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

I. FEJEZET

BEVEZETŐ RENDELKEZÉSEK

1. cikk

Ez a rendelet a közúti személy- és áruszállítást végző járművezetőkre vonatkozó vezetési időkkel, szünetekkel és pihenőidőkkel kapcsolatos szabályokat állapít meg a szárazföldi szállítási módok közötti verseny feltételeinek harmonizálása érdekében, különös tekintettel a közúti szektorra, valamint a munkakörülmények és a közúti biztonság javítására. Ezen rendelet célja továbbá a hatékonyabb tagállami ellenőrzési és végrehajtási gyakorlat elősegítése, valamint a jobb munkagyakorlat bevezetése a közúti szállítási iparágon belül.

2. cikk

(1)   Ez a rendelet a közúti szállításra vonatkozik:

| a) | áruszállítás esetében, ha a jármű megengedett legnagyobb össztömege pótkocsival vagy félpótkocsival meghaladja a 3,5 tonnát, vagy |
| --- | --- |

a)

áruszállítás esetében, ha a jármű megengedett legnagyobb össztömege pótkocsival vagy félpótkocsival meghaladja a 3,5 tonnát, vagy

| b) | személyszállítás esetében, ha a személyszállítást végző jármű eredeti építése vagy állandó átalakítása folytán a járművezetővel együtt 9-nél több személy szállítására alkalmas és erre a célra szolgál. |
| --- | --- |

b)

személyszállítás esetében, ha a személyszállítást végző jármű eredeti építése vagy állandó átalakítása folytán a járművezetővel együtt 9-nél több személy szállítására alkalmas és erre a célra szolgál.

(2)   Ez a rendelet a jármű nyilvántartásba vételének helyétől függetlenül a következő területeken végzett közúti fuvarozás esetén alkalmazandó:

| a) | kizárólag a Közösségen belül; vagy |
| --- | --- |

a)

kizárólag a Közösségen belül; vagy

| b) | a Közösség, Svájc és az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodást aláíró országok között. |
| --- | --- |

b)

a Közösség, Svájc és az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodást aláíró országok között.

(3)   Az AETR ezen rendelet helyett továbbra is alkalmazandó a részben a (2) bekezdésben említett területeken kívül folytatott nemzetközi közúti szállítási tevékenységekre:

| a) | a Közösségben vagy az AETR szerződéses tagországaiban nyilvántartott járművek esetében a teljes útra; |
| --- | --- |

a)

a Közösségben vagy az AETR szerződéses tagországaiban nyilvántartott járművek esetében a teljes útra;

| b) | olyan harmadik országban nyilvántartott járművek esetében, mely nem szerződéses tagja az AETR-nek, az útnak csak azon részén, mely a Közösség vagy az AETR szerződéses tagországainak területén vezet át. |
| --- | --- |

b)

olyan harmadik országban nyilvántartott járművek esetében, mely nem szerződéses tagja az AETR-nek, az útnak csak azon részén, mely a Közösség vagy az AETR szerződéses tagországainak területén vezet át.

Az AETR rendelkezéseit összhangba kell hozni ezen rendelet rendelkezéseivel, azért, hogy ezen rendelet fő rendelkezései az AETR-en keresztül vonatkozzanak az ilyen járművekre, az útnak a Közösség területén megtett bármely szakaszán.

3. cikk

Ez a rendelet nem alkalmazandó a következő járművekkel végzett közúti szállításra:

| a) | menetrend szerinti személyszállítási szolgáltatást végző járművek, ha a kérdéses menetrend szerinti szolgáltatás 50 km-t meg nem haladó útszakaszon történik; |
| --- | --- |

a)

menetrend szerinti személyszállítási szolgáltatást végző járművek, ha a kérdéses menetrend szerinti szolgáltatás 50 km-t meg nem haladó útszakaszon történik;

| b) | olyan járművek, melyeknél a megengedett legnagyobb sebesség nem haladja meg a 40 km/óra sebességet; |
| --- | --- |

b)

olyan járművek, melyeknél a megengedett legnagyobb sebesség nem haladja meg a 40 km/óra sebességet;

| c) | a fegyveres szolgálatok, a polgári védelem, a tűzoltóság és a közrend fenntartásáért felelős erők tulajdonában lévő vagy általuk járművezető nélkül bérelt járművek, ha a fuvar ezen szolgálatok számára meghatározott feladat eredményeként és saját ellenőrzésük alatt valósul meg; |
| --- | --- |

c)

a fegyveres szolgálatok, a polgári védelem, a tűzoltóság és a közrend fenntartásáért felelős erők tulajdonában lévő vagy általuk járművezető nélkül bérelt járművek, ha a fuvar ezen szolgálatok számára meghatározott feladat eredményeként és saját ellenőrzésük alatt valósul meg;

| d) | járművek, amelyeket szükséghelyzetben, vagy mentési műveletekben használnak, beleértve azokat is, amelyeket humanitárius segély nem kereskedelmi célú szállítására használnak; |
| --- | --- |

d)

járművek, amelyeket szükséghelyzetben, vagy mentési műveletekben használnak, beleértve azokat is, amelyeket humanitárius segély nem kereskedelmi célú szállítására használnak;

| e) | orvosi célra használt különleges járművek; |
| --- | --- |

e)

orvosi célra használt különleges járművek;

| f) | különleges üzemzavar-elhárító járművek a telephelyüktől számított 100 km sugarú körben; |
| --- | --- |

f)

különleges üzemzavar-elhárító járművek a telephelyüktől számított 100 km sugarú körben;

| g) | műszaki fejlesztési, javítási vagy karbantartási célú közúti vizsgálatoknak alávetett járművek, továbbá forgalomba még nem helyezett új vagy felújított járművek; |
| --- | --- |

g)

műszaki fejlesztési, javítási vagy karbantartási célú közúti vizsgálatoknak alávetett járművek, továbbá forgalomba még nem helyezett új vagy felújított járművek;

| h) | olyan járművek vagy járművek kombinációja, melyek megengedett legnagyobb össztömege nem haladja meg a 7,5 tonnát és nem kereskedelmi áruszállítást végeznek; |
| --- | --- |

h)

olyan járművek vagy járművek kombinációja, melyek megengedett legnagyobb össztömege nem haladja meg a 7,5 tonnát és nem kereskedelmi áruszállítást végeznek;

| i) | kereskedelmi járművek, melyek a használat helye szerinti tagállam törvényei szerint veterán gépjárműnek minősülnek és azokat nem kereskedelmi személy- vagy áruszállításra használják. |
| --- | --- |

i)

kereskedelmi járművek, melyek a használat helye szerinti tagállam törvényei szerint veterán gépjárműnek minősülnek és azokat nem kereskedelmi személy- vagy áruszállításra használják.

4. cikk

Ezen rendelet alkalmazásában:

| a) | „közúti szállítás”: személy- vagy áruszállításra használt rakott vagy üres jármű részben vagy egészében közforgalmú közutakon megtett bármely útja; |
| --- | --- |

a)

„közúti szállítás”: személy- vagy áruszállításra használt rakott vagy üres jármű részben vagy egészében közforgalmú közutakon megtett bármely útja;

| b) | „jármű”: bármilyen gépjármű, vontató, pótkocsi és félpótkocsi, vagy ezek kombinációja az alábbi meghatározások szerint:






  — | „gépjármű”: bármilyen önjáró, úton, és nem állandóan sínpályán közlekedő, rendszerint személy- vagy áruszállításra használt jármű, |
| --- | --- | --- |

b)

„jármű”: bármilyen gépjármű, vontató, pótkocsi és félpótkocsi, vagy ezek kombinációja az alábbi meghatározások szerint:

—

„gépjármű”: bármilyen önjáró, úton, és nem állandóan sínpályán közlekedő, rendszerint személy- vagy áruszállításra használt jármű,

| — | „vontató”: bármilyen önjáró, úton, és nem állandóan sínpályán közlekedő, kifejezetten pótkocsik, félpótkocsik, munkaeszközök és gépek húzására, tolására vagy mozgatására tervezett jármű, |
| --- | --- |

—

„vontató”: bármilyen önjáró, úton, és nem állandóan sínpályán közlekedő, kifejezetten pótkocsik, félpótkocsik, munkaeszközök és gépek húzására, tolására vagy mozgatására tervezett jármű,

| — | „pótkocsi”: bármely olyan jármű, amelyet gépjárművel vagy vontatóval történő vontatásra terveztek, |
| --- | --- |

—

„pótkocsi”: bármely olyan jármű, amelyet gépjárművel vagy vontatóval történő vontatásra terveztek,

| — | „félpótkocsi”: bármely első tengely nélküli pótkocsi, amelyet a vontatóval vagy a gépjárművel úgy kapcsolnak össze, hogy saját, valamint rakománya tömegének jelentős részét a vontató vagy a gépjármű veszi át; |
| --- | --- |

—

„félpótkocsi”: bármely első tengely nélküli pótkocsi, amelyet a vontatóval vagy a gépjárművel úgy kapcsolnak össze, hogy saját, valamint rakománya tömegének jelentős részét a vontató vagy a gépjármű veszi át;

| c) | „járművezető”: az a személy, aki akár csak rövid ideig is járművet vezet, vagy aki azért tartózkodik a járművön, hogy szükség esetén feladatai részeként vezesse azt; |
| --- | --- |

c)

„járművezető”: az a személy, aki akár csak rövid ideig is járművet vezet, vagy aki azért tartózkodik a járművön, hogy szükség esetén feladatai részeként vezesse azt;

| d) | „szünet” olyan időszak, amely alatt a járművezető nem vezethet, nem végezhet semmilyen egyéb munkát, és amely kizárólag regenerálódásra fordítható; |
| --- | --- |

d)

„szünet” olyan időszak, amely alatt a járművezető nem vezethet, nem végezhet semmilyen egyéb munkát, és amely kizárólag regenerálódásra fordítható;

| e) | „egyéb munka” az olyan tevékenység, amelyet a 2002/15/EK irányelv 3. cikkének a) pontja munkaidőként határoz meg, a „vezetést” kivéve, beleértve minden, a szállítási szektoron belül vagy kívül eső, ugyanazon vagy egy másik munkaadó részére végzett munka; |
| --- | --- |

e)

„egyéb munka” az olyan tevékenység, amelyet a 2002/15/EK irányelv 3. cikkének a) pontja munkaidőként határoz meg, a „vezetést” kivéve, beleértve minden, a szállítási szektoron belül vagy kívül eső, ugyanazon vagy egy másik munkaadó részére végzett munka;

| f) | „pihenő”: minden meg nem szakított időszak, melynek során a járművezető szabadon rendelkezik idejével; |
| --- | --- |

f)

„pihenő”: minden meg nem szakított időszak, melynek során a járművezető szabadon rendelkezik idejével;

| g) | „napi pihenőidő”: az a napi időszak, melynek során a járművezető szabadon rendelkezik idejével, és amely „rendszeres napi pihenőidőt” és „csökkentett napi pihenőidőt” foglal magába:






  — | „rendszeres napi pihenőidő”: bármely, legalább 11 órát tartó pihenő. Ezt a rendszeres napi pihenőidőt két időszakra is lehet bontani, melynek az első része szünet nélkül legalább 3 óra, a második része pedig szünet nélkül legalább 9 óra, |
| --- | --- | --- |

g)

„napi pihenőidő”: az a napi időszak, melynek során a járművezető szabadon rendelkezik idejével, és amely „rendszeres napi pihenőidőt” és „csökkentett napi pihenőidőt” foglal magába:

—

„rendszeres napi pihenőidő”: bármely, legalább 11 órát tartó pihenő. Ezt a rendszeres napi pihenőidőt két időszakra is lehet bontani, melynek az első része szünet nélkül legalább 3 óra, a második része pedig szünet nélkül legalább 9 óra,

| — | „csökkentett napi pihenőidő”: legalább 9 óra, de kevesebb, mint 11 óra pihenő; |
| --- | --- |

—

„csökkentett napi pihenőidő”: legalább 9 óra, de kevesebb, mint 11 óra pihenő;

| h) | „heti pihenőidő”: az a heti időszak, melynek során egy járművezető szabadon rendelkezik idejével, és amely „rendszeres heti pihenőidőt” és „csökkentett heti pihenőidőt” foglal magába:






  — | „rendszeres heti pihenőidő”: bármely, legalább 45 órás pihenő, |
| --- | --- | --- |

h)

„heti pihenőidő”: az a heti időszak, melynek során egy járművezető szabadon rendelkezik idejével, és amely „rendszeres heti pihenőidőt” és „csökkentett heti pihenőidőt” foglal magába:

—

„rendszeres heti pihenőidő”: bármely, legalább 45 órás pihenő,

| — | „csökkentett heti pihenőidő”: bármely, 45 óránál rövidebb pihenő, mely a 8. cikk (6) bekezdése feltételeinek megfelelően legalább 24 óra folyamatos időtartamra csökkenthető; |
| --- | --- |

—

„csökkentett heti pihenőidő”: bármely, 45 óránál rövidebb pihenő, mely a 8. cikk (6) bekezdése feltételeinek megfelelően legalább 24 óra folyamatos időtartamra csökkenthető;

| i) | „hét”: a hétfő 00.00 órától vasárnap 24.00 óráig terjedő időszak; |
| --- | --- |

i)

„hét”: a hétfő 00.00 órától vasárnap 24.00 óráig terjedő időszak;

| j) | „vezetési idő”: annak a vezetési tevékenységnek az időtartama, melyet:






  — | a 3821/85/EGK rendelet I. és IB. mellékletében meghatározott menetíró készülékkel automatikusan vagy félautomatikusan rögzítettek, vagy |
| --- | --- | --- |

j)

„vezetési idő”: annak a vezetési tevékenységnek az időtartama, melyet:

—

a 3821/85/EGK rendelet I. és IB. mellékletében meghatározott menetíró készülékkel automatikusan vagy félautomatikusan rögzítettek, vagy

| — | a 3821/85/EGK rendelet 16. cikkének (2) bekezdése alapján manuálisan rögzítettek; |
| --- | --- |

—

a 3821/85/EGK rendelet 16. cikkének (2) bekezdése alapján manuálisan rögzítettek;

| k) | „napi vezetési idő”: az adott napi pihenőidő vége és a következő napi pihenőidő kezdete, vagy adott napi pihenőidő vége és a heti pihenőidő kezdete között összeadódott összes vezetési idő; |
| --- | --- |

k)

„napi vezetési idő”: az adott napi pihenőidő vége és a következő napi pihenőidő kezdete, vagy adott napi pihenőidő vége és a heti pihenőidő kezdete között összeadódott összes vezetési idő;

| l) | „heti vezetési idő”: a hét során összeadódott összes vezetési idő; |
| --- | --- |

l)

„heti vezetési idő”: a hét során összeadódott összes vezetési idő;

| m) | „megengedett legnagyobb össztömeg”: a teljesen megrakott jármű engedélyezett legnagyobb menetkész tömege; |
| --- | --- |

m)

„megengedett legnagyobb össztömeg”: a teljesen megrakott jármű engedélyezett legnagyobb menetkész tömege;

| n) | „rendszeres személyszállítási szolgáltatás”: az autóbusszal végzett nemzetközi személyszállítás közös szabályairól szóló, 1992. március 16-i684/92/EGK tanácsi rendelet (10) 2. cikke szerinti nemzeti és nemzetközi szolgáltatások; |
| --- | --- |

n)

„rendszeres személyszállítási szolgáltatás”: az autóbusszal végzett nemzetközi személyszállítás közös szabályairól szóló, 1992. március 16-i684/92/EGK tanácsi rendelet (10) 2. cikke szerinti nemzeti és nemzetközi szolgáltatások;

| o) | „több fős személyzet”: az az eset, amikor egy vezetési időszak alatt a járművezető több fős személyzet részeként dolgozik, ha két egymást követő napi pihenőidő vagy egy napi pihenőidő és egy heti pihenőidő között vezetés céljából legalább két járművezető tartózkodik a járművön. A több fős személyzettel történő vezetés első órájában egy másik járművezető, vagy vezetők jelenléte nem kötelező, de az időszak további részében igen; |
| --- | --- |

o)

„több fős személyzet”: az az eset, amikor egy vezetési időszak alatt a járművezető több fős személyzet részeként dolgozik, ha két egymást követő napi pihenőidő vagy egy napi pihenőidő és egy heti pihenőidő között vezetés céljából legalább két járművezető tartózkodik a járművön. A több fős személyzettel történő vezetés első órájában egy másik járművezető, vagy vezetők jelenléte nem kötelező, de az időszak további részében igen;

| p) | „szállítási vállalkozás”: bármely természetes személy, jogi személy, társulás vagy jogi személyiség nélküli személyek csoportja, függetlenül attól, hogy nyereségérdekelt vagy nem nyereségérdekelt szervezetről van szó, vagy bármely hivatalos szerv, függetlenül attól, hogy önálló jogi személyiséggel bír-e vagy olyan hatóságtól függ, mely ilyen személyiséggel rendelkezik, amely közúti szállítást végez, függetlenül attól, hogy azt bérmunkában, díj ellenében vagy saját számlára végzi; |
| --- | --- |

p)

„szállítási vállalkozás”: bármely természetes személy, jogi személy, társulás vagy jogi személyiség nélküli személyek csoportja, függetlenül attól, hogy nyereségérdekelt vagy nem nyereségérdekelt szervezetről van szó, vagy bármely hivatalos szerv, függetlenül attól, hogy önálló jogi személyiséggel bír-e vagy olyan hatóságtól függ, mely ilyen személyiséggel rendelkezik, amely közúti szállítást végez, függetlenül attól, hogy azt bérmunkában, díj ellenében vagy saját számlára végzi;

| q) | „vezetési időszak” az az összeadódott vezetési idő, amely egy pihenőidő vagy egy szünet után kezdődik és addig tart, amíg a járművezető újabb pihenőidőt vagy szünetet tart. A vezetési időszak folyamatos vagy megszakított lehet. |
| --- | --- |

q)

„vezetési időszak” az az összeadódott vezetési idő, amely egy pihenőidő vagy egy szünet után kezdődik és addig tart, amíg a járművezető újabb pihenőidőt vagy szünetet tart. A vezetési időszak folyamatos vagy megszakított lehet.

II. FEJEZET

SZEMÉLYZET, VEZETÉSI IDŐK, SZÜNETEK ÉS PIHENŐIDŐK

5. cikk

(1)   Kalauz a 18. életévét betöltött személy lehet.

(2)   Kocsikísérő a 18. életévét betöltött személy lehet, de a tagállamok ezt 16 évre csökkenthetik, amennyiben:

| a) | a közúti szállítást egy tagállamon belül a jármű telephelyétől számított 50 km sugarú körben végzik, beleértve az olyan helyi igazgatási területeket, melyek központja az említett sugarú körön belülre esik; |
| --- | --- |

a)

a közúti szállítást egy tagállamon belül a jármű telephelyétől számított 50 km sugarú körben végzik, beleértve az olyan helyi igazgatási területeket, melyek központja az említett sugarú körön belülre esik;

| b) | a csökkentés a szakképzés célját szolgálja; és |
| --- | --- |

b)

a csökkentés a szakképzés célját szolgálja; és

| c) | ez a tagállamok nemzeti munkajogi szabályai által megszabott korlátozásokkal összhangban van. |
| --- | --- |

c)

ez a tagállamok nemzeti munkajogi szabályai által megszabott korlátozásokkal összhangban van.

6. cikk

(1)   A napi vezetési idő nem haladhatja meg a 9 órát.

A napi vezetési időt azonban meg lehet hosszabbítani legfeljebb 10 órára, legfeljebb hetente két alkalommal.

(2)   A heti vezetési idő nem haladhatja meg az 56 órát, és nem vezethet a 2002/15/EK irányelvben meghatározott maximális heti munkaidő túllépéséhez.

(3)   Az összeadódott összes vezetési idő bármely egymást követő két hét alatt nem lehet több 90 óránál.

(4)   A napi és heti vezetési időknek tartalmazniuk kell az összes, a Közösség vagy egy harmadik ország területén töltött vezetési időt.

(5)   A járművezetőnek egyéb munkaként kell bejegyeznie minden, a 4. cikk e) pontjában meghatározott módon töltött időt, valamint minden, az ezen rendelet hatálya alá nem tartozó kereskedelmi célú jármű vezetésével töltött időt, továbbá be kell jegyeznie minden, a 3821/85/EGK rendelet 15. cikke (3) bekezdésének c) pontjában meghatározott készenléti időt az utolsó napi vagy heti pihenőideje óta. Ezt a bejegyzést kézzel kell megtenni az adatrögzítő lapon, a kinyomaton, vagy azt kézzel kell bevinni a menetíró készülékbe.

7. cikk

Négy és fél óra vezetési időszak eltelte után a járművezetőnek legalább 45 perces megszakítás nélküli szünetet kell tartania, kivéve, ha pihenőidőt tart.

Ez a szünet felcserélhető egy legalább 15 perces szünettel, amelyet egy legalább 30 perces szünetnek kell követnie, elosztva e szüneteket oly módon hogy megfeleljenek az első bekezdés rendelkezéseinek.

8. cikk

(1)   A járművezetőnek napi és heti pihenőidőket kell tartania.

(2)   Az előző napi pihenőidő vagy heti pihenőidő vége után minden 24 órás időszakon belül a járművezetőnek újabb napi pihenőidőt kell tartania.

Amennyiben a napi pihenőidő 24 órás időtartamra eső része legalább 9, de kevesebb, mint 11 óra, a kérdéses napi pihenőidőt csökkentett napi pihenőidőnek kell tekinteni.

(3)   A napi pihenőidőt ki lehet terjeszteni rendszeres heti pihenőidővé vagy csökkentett heti pihenőidővé.

(4)   A járművezetőnek bármely két heti pihenőidő között legfeljebb három csökkentett napi pihenőideje lehet.

(5)   A (2) bekezdéstől eltérve, a napi vagy heti pihenőidő végétől számított 30 órán belül a több fős személyzet tagjaként működő járművezetőnek újabb, legalább 9 órás napi pihenőidőt kell tartania.

(6)   Bármely két, egymást követő héten a járművezetőnek tartania kell legalább:

| — | két rendszeres heti pihenőidőt, vagy |
| --- | --- |

—

két rendszeres heti pihenőidőt, vagy

| — | egy rendszeres heti pihenőidőt és egy legalább 24 órás csökkentett heti pihenőidőt. A csökkentést azonban kompenzálni kell egy, a kérdéses hetet követő harmadik hét vége előtt egészben megtartott, a csökkentésnek megfelelő pihenővel. |
| --- | --- |

—

egy rendszeres heti pihenőidőt és egy legalább 24 órás csökkentett heti pihenőidőt. A csökkentést azonban kompenzálni kell egy, a kérdéses hetet követő harmadik hét vége előtt egészben megtartott, a csökkentésnek megfelelő pihenővel.

A heti pihenőidőnek az előző, heti pihenőidő végétől számított hat, 24 órás időszak végéig meg kell kezdődnie.

(7)   A csökkentett heti pihenőidő kompenzációjaként tartott pihenőt egy másik, legalább 9 órás pihenőidőhöz kell kapcsolni.

(8)   Ha a járművezető ezt választja, a napi pihenőidők és a csökkentett heti pihenőidők, melyekre a telephelytől távol kerül sor, a járműben is tarthatók, amennyiben az megfelelő háló- vagy fekvőhellyel rendelkezik minden járművezető számára, és a jármű álló helyzetben van.

(9)   Az olyan heti pihenőidőt, mely két hétre oszlik el, bármelyik héthez lehet számítani, de mindkettőhöz nem.

9. cikk

(1)   A 8. cikktől eltérve, amennyiben a komppal vagy vonattal szállított járművet kísérő járművezető rendszeres napi pihenőidőt tart, ezt a pihenőidőt – legfeljebb kétszer – meg lehet szakítani egyéb tevékenységekkel, melyek együtt számított időtartama nem haladja meg az 1 órát. E rendszeres napi pihenőidő során a járművezető számára háló-vagy fekvőhelynek kell rendelkezésre állnia.

(2)   A járművezető által utazással töltött bármely időszak, annak érdekében hogy eljusson arra a helyre, vagy oda visszatérjen, ahol az ezen rendelet hatálya alá eső jármű található, azért, hogy azt a járművet átvegye, amely továbbá nem a járművezető otthonánál és nem is a járművezető általános tartózkodási helyeként szolgáló munkáltatói működési központnál található, nem számít pihenőnek, illetve szünetnek, hacsak nincs a járművezető kompon vagy vonaton, és nem áll a rendelkezésére háló-vagy fekvőhely.

(3)   A járművezető által egy ezen rendelet hatályán kívül eső jármű vezetésével annak érdekében töltött bármely időszak, hogy eljusson vagy visszatérjen az ezen rendelet hatálya alá tartozó járműhöz, amely nem a járművezető otthonánál és nem is a járművezető általános tartózkodási helyeként szolgáló munkáltatói működési központnál található, egyéb munkának számít.

III. FEJEZET

A SZÁLLÍTÁSI VÁLLALKOZÁSOK FELELŐSSÉGI KÖRE

10. cikk

(1)   A szállítási vállalkozás nem adhat az alkalmazott vagy a rendelkezésére bocsátott járművezetők számára a megtett úthosszhoz és/vagy a szállított áru mennyiségéhez kapcsolódó fizetést – jutalom vagy bérpótlék formájában sem – , ha az a kifizetés veszélyezteti a közlekedés biztonságát és/vagy ezen rendelet megsértésére ösztönöz.

(2)   A szállítási vállalkozás az (1) bekezdésben említett járművezetők munkáját úgy köteles szervezni, hogy a járművezetők meg tudjanak felelni a 3821/85/EGK rendeletnek és ezen rendelet II. fejezetének. A szállítási vállalkozásnak megfelelő utasításokat kell adnia a járművezetők számára és rendszeres ellenőrzéseket kell végeznie a 3821/85/EGK rendeletnek és ezen rendelet II. fejezetének való megfelelés érdekében.

(3)   A szállítási vállalkozás felelős a vállalkozás járművezetői által elkövetett szabálysértésekért, akkor is, ha a szabálysértést egy másik tagállam vagy harmadik ország területén követték el.

A tagállamok azon jogának sérelme nélkül, hogy a szállítási vállalkozásokat teljes mértékben felelősnek tartsák, a tagállamok ezt a felelősséget attól tehetik függővé, hogy a szállítási vállalkozás az (1) és a (2) bekezdésben foglaltakat megsértette-e. A tagállamok figyelembe vehetnek bármely bizonyítékot arra vonatkozóan, hogy a szállítási vállalkozást ésszerűen nem lehet az elkövetett jogsértésért felelősnek tekinteni.

(4)   A vállalkozások, a feladók, a szállítmányozók, az utazásszervezők, a fővállalkozók, az alvállalkozók és a járművezető munkaközvetítők kötelesek biztosítani, hogy a szerződésben megállapodott szállítási időbeosztás ezen rendeletnek megfeleljen.

| (5) | a) | Az olyan szállítási vállalkozásnak, mely a 3821/85/EGK rendelet IB. mellékletének megfelelő menetíró készülékkel felszerelt járműveket használ, és ezen rendelet előírásainak hatálya alá tartozik, biztosítania kell, hogy:






  i. | a tagállam által előírt rendszerességgel az összes adat letöltésre kerüljön a jármű egységről és a járművezetői kártyáról, és a jelentős adatokat gyakrabban letöltik, annak biztosítása érdekében, hogy az adott vállalkozás által vagy annak részére vállalt tevékenységek összes adata letöltésre kerüljön; |
| --- | --- | --- | --- |

(5)

a)

Az olyan szállítási vállalkozásnak, mely a 3821/85/EGK rendelet IB. mellékletének megfelelő menetíró készülékkel felszerelt járműveket használ, és ezen rendelet előírásainak hatálya alá tartozik, biztosítania kell, hogy:

i.

a tagállam által előírt rendszerességgel az összes adat letöltésre kerüljön a jármű egységről és a járművezetői kártyáról, és a jelentős adatokat gyakrabban letöltik, annak biztosítása érdekében, hogy az adott vállalkozás által vagy annak részére vállalt tevékenységek összes adata letöltésre kerüljön;

| ii. | mind a jármű egységről, mind pedig a járművezetői kártyáról letöltött összes adat a rögzítést követően legalább 12 hónapig tárolásra kerüljön és az ellenőrzést végző személy kérésére az ilyen adatoknak a vállalkozás telephelyéről közvetlenül vagy közvetve rendelkezésre kell állniuk; |
| --- | --- |

ii.

mind a jármű egységről, mind pedig a járművezetői kártyáról letöltött összes adat a rögzítést követően legalább 12 hónapig tárolásra kerüljön és az ellenőrzést végző személy kérésére az ilyen adatoknak a vállalkozás telephelyéről közvetlenül vagy közvetve rendelkezésre kell állniuk;

b)

E bekezdésben a „letöltés” megfelel a 3821/85/EGK rendelet IB. melléklete 1. fejezetének (Fogalommeghatározások) s) pontjában szereplő meghatározásnak;

c)

A maximális időtartamról, melyen belül a vonatkozó adatokat a fenti a) pont i. alpontjának megfelelően le kell tölteni, a Bizottság határozhat a 24. cikk (2) bekezdésében említett eljárásnak megfelelően.

IV. FEJEZET

KIVÉTELEK

11. cikk

A tagállamok a 6–9. cikkben meghatározottaknál hosszabb minimum szüneteket és pihenőidőt, vagy rövidebb maximális vezetési időket írhatnak elő a kizárólag a saját területükön folytatott közúti szállítási munkák esetében. Ezt a már hatályos kollektív szerződések, illetve a szociális partnerek közötti egyéb megállapodások figyelembe vételével teszik. Ezen rendeletet azonban továbbra is alkalmazni kell a nemzetközi szállítási tevékenységben részt vevő járművezetőkre.

12. cikk

Amennyiben az a közlekedés biztonságát nem veszélyezteti, és annak érdekében, hogy a gépjármű megfelelő megállóhelyet érhessen el, a járművezető a személyek, a jármű vagy a jármű rakományának biztonsága miatt a szükséges mértékben eltérhet a 6–9. cikktől. A járművezetőnek a menetíró készülék adatrögzítő lapján vagy a menetíróból kinyomtatott lapon, vagy a munkalapon kézi bejegyzéssel meg kell jelölnie az ilyen jellegű eltérések okát, legkésőbb egy megfelelő megállóhelyre érkezéskor.

13. cikk

(1)   Amennyiben ez az 1. cikkben szereplő célokat nem sérti, a tagállamok az 5–9. cikkel kapcsolatban a saját területükön vagy egy másik tagállam területén a kérdéses tagállam hozzájárulásával kivételeket engedélyezhetnek – amelyeket egyéni feltételekhez köthetnek –, a következő járművekkel történő szállítás esetében:

| a) | a hatóságok tulajdonában lévő vagy járművezető nélkül bérelt járművei, melyek közúti szállítást végeznek és nem állnak versenyben magán szállítási vállalkozásokkal; |
| --- | --- |

a)

a hatóságok tulajdonában lévő vagy járművezető nélkül bérelt járművei, melyek közúti szállítást végeznek és nem állnak versenyben magán szállítási vállalkozásokkal;

| b) | a mezőgazdaság, kertészet, erdőgazdálkodás, földművelés vagy halászat terén működő vállalkozások által járművezető nélkül használt vagy bérelt járművek saját tevékenységi körükkel kapcsolatos áruszállítás esetén a vállalkozás telephelyétől számított 100 km sugarú körön belül; |
| --- | --- |

b)

a mezőgazdaság, kertészet, erdőgazdálkodás, földművelés vagy halászat terén működő vállalkozások által járművezető nélkül használt vagy bérelt járművek saját tevékenységi körükkel kapcsolatos áruszállítás esetén a vállalkozás telephelyétől számított 100 km sugarú körön belül;

| c) | mezőgazdasági vagy erdészeti tevékenységre használt mezőgazdasági vontatók és erdészeti vontatók a járműtulajdonos, azt bérlő vagy lízingelő vállalkozás telephelyétől számított 100 km sugarú körön belül; |
| --- | --- |

c)

mezőgazdasági vagy erdészeti tevékenységre használt mezőgazdasági vontatók és erdészeti vontatók a járműtulajdonos, azt bérlő vagy lízingelő vállalkozás telephelyétől számított 100 km sugarú körön belül;

| d) | olyan járművek vagy járművek kombinációja, amelyek megengedett legnagyobb össztömege nem haladja meg a 7,5 tonnát és amelyeket:






  — | a közösségi postai szolgáltatások belső piacának fejlesztésére és a szolgáltatás minőségének javítására vonatkozó közös szabályokról szóló 1997. december 15-i97/67/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (11) 2. cikkének (13) bekezdése szerinti egyetemes szolgáltatók az egyetemes szolgáltatás keretébe tartozó szállításra használnak, vagy |
| --- | --- | --- |

d)

olyan járművek vagy járművek kombinációja, amelyek megengedett legnagyobb össztömege nem haladja meg a 7,5 tonnát és amelyeket:

—

a közösségi postai szolgáltatások belső piacának fejlesztésére és a szolgáltatás minőségének javítására vonatkozó közös szabályokról szóló 1997. december 15-i97/67/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (11) 2. cikkének (13) bekezdése szerinti egyetemes szolgáltatók az egyetemes szolgáltatás keretébe tartozó szállításra használnak, vagy

| — | a járművezető által munkája során használt anyagok, felszerelés, vagy gépezet szállítására használnak. |
| --- | --- |

—

a járművezető által munkája során használt anyagok, felszerelés, vagy gépezet szállítására használnak.

Ezeket a járműveket csak a vállalkozás telephelyétől számított 50 km sugarú körben szabad használni, azzal a feltétellel, hogy a jármű vezetése nem a járművezető fő tevékenysége;

| e) | kizárólagosan az ország területéhez gépjármű-használat számára nyitott híddal, gázlóval vagy alagúttal nem kapcsolódó, 2 300 négyzetkilométer alapterület alatti szigeteken használt járművek; |
| --- | --- |

e)

kizárólagosan az ország területéhez gépjármű-használat számára nyitott híddal, gázlóval vagy alagúttal nem kapcsolódó, 2 300 négyzetkilométer alapterület alatti szigeteken használt járművek;

| f) | a vállalkozás telephelyétől számított 50 km sugarú körben áruszállításra használt járművek, melyeket természetes vagy cseppfolyósított gáz vagy elektromosság hajt, és amelynek megengedett legnagyobb össztömege pótkocsival vagy félpótkocsival együtt nem haladja meg a 7,5 tonnát; |
| --- | --- |

f)

a vállalkozás telephelyétől számított 50 km sugarú körben áruszállításra használt járművek, melyeket természetes vagy cseppfolyósított gáz vagy elektromosság hajt, és amelynek megengedett legnagyobb össztömege pótkocsival vagy félpótkocsival együtt nem haladja meg a 7,5 tonnát;

| g) | autóvezetői engedély vagy pályaalkalmassági vizsga megszerzése céljából autóvezetés-oktatásra és vizsgáztatásra használt járművek, feltéve, hogy azokat nem használják kereskedelmi áru-, vagy személyszállításra; |
| --- | --- |

g)

autóvezetői engedély vagy pályaalkalmassági vizsga megszerzése céljából autóvezetés-oktatásra és vizsgáztatásra használt járművek, feltéve, hogy azokat nem használják kereskedelmi áru-, vagy személyszállításra;

| h) | csatornázási, árvízvédelem, víz, gáz, és villamos áram karbantartási szolgáltatás, autóút karbantartás és ellenőrzés, háztól-házig háztartási hulladékgyűjtés és szállítás, távirati és telefonos szolgáltatások, rádiós és televíziós műsorszolgáltatás vagy rádió és televízió adó- és vevőállomások bemérése során használt járművek; |
| --- | --- |

h)

csatornázási, árvízvédelem, víz, gáz, és villamos áram karbantartási szolgáltatás, autóút karbantartás és ellenőrzés, háztól-házig háztartási hulladékgyűjtés és szállítás, távirati és telefonos szolgáltatások, rádiós és televíziós műsorszolgáltatás vagy rádió és televízió adó- és vevőállomások bemérése során használt járművek;

| i) | 10 és 17 közötti ülőhellyel rendelkező gépjárművek, melyeket kizárólag nem-kereskedelmi célú személyszállításra használnak; |
| --- | --- |

i)

10 és 17 közötti ülőhellyel rendelkező gépjárművek, melyeket kizárólag nem-kereskedelmi célú személyszállításra használnak;

| j) | speciális járművek, melyek cirkuszi és vidámparki berendezést szállítanak; |
| --- | --- |

j)

speciális járművek, melyek cirkuszi és vidámparki berendezést szállítanak;

| k) | olyan különlegesen kialakított járművek, amelyek elsődleges célja álló helyzetben oktatási segédeszközként való használat, |
| --- | --- |

k)

olyan különlegesen kialakított járművek, amelyek elsődleges célja álló helyzetben oktatási segédeszközként való használat,

| l) | a gazdaságokból tej begyűjtésére és a tejkonténereknek, illetve állateledel céljára készült tejtermékeknek a gazdaság területére való visszaszállítására használt járművek; |
| --- | --- |

l)

a gazdaságokból tej begyűjtésére és a tejkonténereknek, illetve állateledel céljára készült tejtermékeknek a gazdaság területére való visszaszállítására használt járművek;

| m) | pénz és/vagy értékek szállítására kialakított járművek; |
| --- | --- |

m)

pénz és/vagy értékek szállítására kialakított járművek;

| n) | nem emberi fogyasztásra szánt állati hulladék vagy állati tetem szállítására szolgáló járművek; |
| --- | --- |

n)

nem emberi fogyasztásra szánt állati hulladék vagy állati tetem szállítására szolgáló járművek;

| o) | kizárólag olyan csomópont jellegű helyeken, mint kikötőkben, kombinált árufuvarozási terminálokon és vasútállomásokon használt járművek; |
| --- | --- |

o)

kizárólag olyan csomópont jellegű helyeken, mint kikötőkben, kombinált árufuvarozási terminálokon és vasútállomásokon használt járművek;

| p) | az élőállatoknak a gazdaságokból a helyi piacokra és fordítva, vagy a piacokról a helyi vágóhídra legfeljebb 50 km-es sugarú körben történő szállításához használt járművek. |
| --- | --- |

p)

az élőállatoknak a gazdaságokból a helyi piacokra és fordítva, vagy a piacokról a helyi vágóhídra legfeljebb 50 km-es sugarú körben történő szállításához használt járművek.

(2)   A tagállamok értesítik a Bizottságot az (1) bekezdésben foglaltaknak megfelelően biztosított kivételekről, a Bizottság pedig tájékoztatja erről a tagállamokat.

(3)   Amennyiben ez az 1. cikkben szereplő célokat nem sérti, és megfelelő védelem áll a járművezetők rendelkezésére, a tagállamok a következő esetekben a Bizottság jóváhagyását követően saját területükön kisebb kivételeket tehetnek ezen rendelet alól az olyan járművek esetében, amelyek használatára 5 fő/km2 alatti népsűrűségű, előre meghatározott területeken kerül sor:

| — | hatóságilag jóváhagyott menetrenddel rendelkező, menetrend szerinti belföldi személyszállítási szolgáltatás esetén (amelyekre vonatkozóan kizárólag a szünetekkel kapcsolatos mentességek engedhetők meg), és |
| --- | --- |

—

hatóságilag jóváhagyott menetrenddel rendelkező, menetrend szerinti belföldi személyszállítási szolgáltatás esetén (amelyekre vonatkozóan kizárólag a szünetekkel kapcsolatos mentességek engedhetők meg), és

| — | olyan saját részre, bérmunkában vagy díjazás ellenében végzett belföldi szállítási műveletek esetén, amelyeknek nincs kihatása az egységes piacra és bizonyos ipari szektorok fenntartásához szükségesek az adott területen, és ahol ezen rendelet mentességi előírásai legfeljebb 100 km sugarú kört írnak elő. |
| --- | --- |

—

olyan saját részre, bérmunkában vagy díjazás ellenében végzett belföldi szállítási műveletek esetén, amelyeknek nincs kihatása az egységes piacra és bizonyos ipari szektorok fenntartásához szükségesek az adott területen, és ahol ezen rendelet mentességi előírásai legfeljebb 100 km sugarú kört írnak elő.

Az ezen mentesség körébe tartozó közúti szállítás magában foglalhat egy négyzetkilométerenként 5, vagy annál több személy által lakott területre történő utat az utazás befejezése vagy megkezdése céljából. Az ilyen intézkedéseknek természetüket és terjedelmüket tekintve arányosnak kell lenniük.

14. cikk

(1)   Amennyiben ez az 1. cikkben szereplő célokat nem sérti, a tagállamok a Bizottság jóváhagyását követően kivételes körülmények között folytatott szállítási tevékenységek esetére kivételt engedélyezhetnek a 6–9. cikk alkalmazása alól.

(2)   Sürgős esetekben a tagállamok átmeneti kivételt engedélyezhetnek legfeljebb 30 napos időszakra, amelyről haladéktalanul értesítik a Bizottságot.

(3)   A Bizottság tájékoztatja a többi tagállamot az e cikk értelemében adott bármely kivételről.

15. cikk

A tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy a 3. cikk a) pontjában szereplő járművek vezetőire a nemzeti szabályozás vonatkozzon, mely megfelelő védelmet nyújt a megengedett vezetési idők és kötelező szünetek, illetve pihenőidők tekintetében.

V. FEJEZET

ELLENŐRZÉSI ELJÁRÁSOK ÉS SZANKCIÓK

16. cikk

(1)   Ha a gépjárművet nem szerelték fel menetíró készülékkel a 3821/85/EGK rendeletnek megfelelően, e cikk (2) és (3) bekezdése vonatkozik a:

| a) | menetrend szerinti országos személyszállítási szolgáltatásokra, és |
| --- | --- |

a)

menetrend szerinti országos személyszállítási szolgáltatásokra, és

| b) | azon menetrend szerinti nemzetközi személyszállítási szolgáltatásokra, melyek útvonalának végállomásai légvonalban legfeljebb 50 km távolságra van valamely két tagállam között húzódó határtól és az útvonal teljes hossza nem haladja meg a 100 km-t. |
| --- | --- |

b)

azon menetrend szerinti nemzetközi személyszállítási szolgáltatásokra, melyek útvonalának végállomásai légvonalban legfeljebb 50 km távolságra van valamely két tagállam között húzódó határtól és az útvonal teljes hossza nem haladja meg a 100 km-t.

(2)   A szállítási vállalkozásnak olyan szolgáltatási menetrendet és munkabeosztást kell készítenie, amely minden egyes járművezetőre vonatkozóan megjelöli a nevet, az állomáshelyet és az előzetes munkabeosztást a különböző vezetési időszakokra, egyéb munkákra, szünetekre és rendelkezésre állásra vonatkozóan.

Minden, az (1) bekezdésben említett szolgáltatásra beosztott járművezető köteles magával hordani egy kivonatot a munkabeosztásból és a szolgáltatási menetrendből.

(3)   A munkabeosztás(t):

| a) | legalább a megelőző 28 napos időszakra vonatkozóan tartalmazza a (2) bekezdésben meghatározott adatokat; ezeket az adatokat rendszeres időközönként, legalább havonta frissíteni kell; |
| --- | --- |

a)

legalább a megelőző 28 napos időszakra vonatkozóan tartalmazza a (2) bekezdésben meghatározott adatokat; ezeket az adatokat rendszeres időközönként, legalább havonta frissíteni kell;

| b) | alá kell írnia a szállítási vállalkozás vezetőjének vagy a képviseletére felhatalmazott személynek; |
| --- | --- |

b)

alá kell írnia a szállítási vállalkozás vezetőjének vagy a képviseletére felhatalmazott személynek;

| c) | a szállítási vállalkozásnak meg kell tartania a munkabeosztás által lefedett időszak lejártát követő egy évig. A szállítási vállalkozás az érintett járművezetők kérésére a járművezetők részére kivonatot ad a munkabeosztásból; |
| --- | --- |

c)

a szállítási vállalkozásnak meg kell tartania a munkabeosztás által lefedett időszak lejártát követő egy évig. A szállítási vállalkozás az érintett járművezetők kérésére a járművezetők részére kivonatot ad a munkabeosztásból;

| d) | be kell mutatni, és át kell adni a felhatalmazott ellenőrzést végző személy kérésére. |
| --- | --- |

d)

be kell mutatni, és át kell adni a felhatalmazott ellenőrzést végző személy kérésére.

17. cikk

(1)   Azok a tagállamok, amelyek a 93/173/EGK határozatban (12) szereplő szabvány űrlapot használják, a szükséges információt a Bizottság rendelkezésére bocsátják annak érdekében, hogy az kétévente jelentést készíthessen ezen rendelet és a 3821/85/EGK rendelet alkalmazásáról és a kérdéses területeken elért fejlődésről.

(2)   Ennek az információnak legkésőbb az érintett kétéves időszakot követő év szeptember 30-ig el kell jutnia a Bizottsághoz.

(3)   A jelentésnek meg kell állapítania, hogy milyen hasznát vették a 13. cikkben foglalt kivételeknek.

(4)   A Bizottság a jelentést az érintett két éves időszak végétől számított 13 hónapon belül eljuttatja az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz.

18. cikk

A tagállamok elfogadják az e rendelet végrehajtásához szükséges intézkedéseket.

19. cikk

(1)   A tagállamoknak az ezen rendelettel és a 3821/85/EGK rendelettel kapcsolatos jogsértésekre vonatkozó szankciókra vonatkozó szabályokat kell lefektetniük, és meg kell tenniük minden olyan intézkedést mely azok végrehajtásához szükséges. Az említett szankcióknak hatékonyaknak, arányosnak, visszatartónak és diszkriminációmentesnek kell lenniük. E rendelet és a 3821/85/EGK rendelet semmilyen megszegése nem vonhat maga után több mint egy szankciót vagy eljárást. A tagállamoknak értesíteniük kell a Bizottságot ezekről az intézkedésekről és a szankciókra vonatkozó szabályokról legkésőbb a 29. cikk második albekezdésében meghatározott időpontig. A Bizottság ennek megfelelően tájékoztatja a tagállamokat.

(2)   A tagállamok lehetővé teszik az illetékes hatóságok számára, hogy azok szankciókkal sújtsanak egy vállalkozást és/vagy a járművezetőt e rendelet saját területükön észlelt olyan megszegéséért, amely miatt korábban nem szabtak ki szankciót, abban az esetben is, ha a jogsértést egy másik tagállam vagy egy harmadik ország területén követték el.

Kivételes esetben, olyan jogsértés észlelése esetén:

| — | melyet nem az érintett tagállam területén követtek el, és |
| --- | --- |

—

melyet nem az érintett tagállam területén követtek el, és

| — | melyet olyan vállalkozás követett el, melynek székhelye, illetve olyan járművezető követett el, aki esetében a szolgálatteljesítés helye egy másik tagállamban, illetve egy harmadik országban található, |
| --- | --- |

—

melyet olyan vállalkozás követett el, melynek székhelye, illetve olyan járművezető követett el, aki esetében a szolgálatteljesítés helye egy másik tagállamban, illetve egy harmadik országban található,

a tagállamok 2009. január 1-ig szankció kiszabása helyett jelenthetik a jogsértés tényét az abban a tagállamban vagy harmadik országban működő illetékes hatóságnak, ahol a vállalkozások székhelye, illetve a járművezető szolgálatteljesítésének helye található.

(3)   Ha egy tagállam eljárást kezdeményez, vagy szankciókat vet ki egy adott jogsértés miatt, a járművezető számára megfelelő írásos bizonyítékot kell szolgáltatnia erről.

(4)   A tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy arányos, adott esetben pénzügyi szankciókat is tartalmazó szankciórendszer működjön e rendelet vagy a 3821/85/EGK rendelet vállalkozások vagy az ahhoz kapcsolódó feladók, szállítmányozók, utazásszervezők, fővállalkozók, alvállalkozók és járművezető munkaközvetítők általi megszegése esetén.

20. cikk

(1)   A járművezetőnek meg kell őriznie minden bizonyítékot, melyet egy tagállamtól a kiszabott szankciókkal vagy az eljárás indításával kapcsolatosan kapott mindaddig, amíg a rendelet ugyanazon megsértése nem vezethet második eljáráshoz vagy szankcióhoz a rendelet előírásai szerint.

(2)   A járművezetőnek kérésre be kell mutatnia az (1) bekezdésben említett bizonyítékot.

(3)   Az olyan járművezetőnek, aki egynél több szállítási vállalkozásnak dolgozik, vagy egynél több vállalkozás alkalmazásában van, megfelelő információt kell nyújtania minden vállalkozás számára ahhoz, hogy eleget tudjanak tenni a II. fejezetben szereplő előírásoknak.

21. cikk

Olyan esetek rendezése céljából, ahol egy tagállam úgy véli, hogy az ezen rendelet előírásait oly módon megsértették, hogy az egyértelműen veszélyeztette a közúti biztonságot, a tagállam felhatalmazza az illetékes hatóságot az érintett jármű továbbhaladásának megakadályozására olyan időtartamra, mely a jogsértés okának megszüntetéséhez szükséges. A tagállam kötelezheti a járművezetőt arra, hogy egy napi pihenőidőt tartson. A tagállamok, ahol megfelelőnek ítélik, be is vonhatják, felfüggeszthetik vagy korlátozhatják a vállalkozás engedélyét, ha a vállalkozás az adott tagállamban került bejegyzésre, vagy bevonhatják, felfüggeszthetik vagy korlátozhatják a járművezetői engedély érvényességét. A 24. cikk (2) bekezdése eljárása szerint a Bizottság olyan iránymutatásokat dolgoz ki, melyek ezen cikk előírásainak összehangolt alkalmazását segítik elő.

22. cikk

(1)   A tagállamok segítik egymást ezen rendelet alkalmazásában és annak ellenőrzésében.

(2)   A tagállamok illetékes hatóságai rendszeresen kicserélik egymással az összes rendelkezésre álló információt az alábbiakról:

| a) | a II. fejezetben megadott szabályoknak a területükön lakóhellyel nem rendelkezők általi megsértése, és az ezekkel kapcsolatosan elrendelt szankciók; |
| --- | --- |

a)

a II. fejezetben megadott szabályoknak a területükön lakóhellyel nem rendelkezők általi megsértése, és az ezekkel kapcsolatosan elrendelt szankciók;

| b) | a tagállamok által a területükön lakóhellyel rendelkező személyek más tagállamban elkövetett ilyen jellegű szabálysértései esetén elrendelt szankciók. |
| --- | --- |

b)

a tagállamok által a területükön lakóhellyel rendelkező személyek más tagállamban elkövetett ilyen jellegű szabálysértései esetén elrendelt szankciók.

(3)   A tagállamok rendszeresen információt küldenek a Bizottság számára e rendelet előírásainak az adott országban érvényes értelmezésével és alkalmazásával kapcsolatosan, aminek köszönhetően ez az információ elektronikus úton elérhetővé válik a többi tagállam számára is.

(4)   A Bizottság a 24. cikk (1) bekezdésében említett bizottság segítségével támogatja a tagállamok közötti párbeszédet a rendelet tagállami értelmezéséről és alkalmazásáról.

23. cikk

A Közösség tárgyalásokat kezdeményez harmadik országokkal, amennyiben ez a rendelet végrehajtása érdekében szükséges.

24. cikk

(1)   A Bizottságot a 3821/85/EGK rendelet 18. cikke (1) bekezdése alapján felállított bizottság segíti.

(2)   Ahol hivatkozás szerepel erre a bekezdésre, az 1999/468/EK határozat 3. és 7. cikkében lefektetett tanácsadási eljárást kell alkalmazni annak 8. cikke értelmében.

(3)   A bizottság elfogadja eljárási szabályzatát.

25. cikk

(1)   Egy tagállam kérésére vagy saját kezdeményezésére a Bizottság:

| a) | megvizsgálja az olyan eseteket, amikor a rendelet bármely előírásának alkalmazása és végrehajtatása terén különbségek tapasztalhatók, különösen a vezetési idők, a szünetek és a pihenőidők terén; |
| --- | --- |

a)

megvizsgálja az olyan eseteket, amikor a rendelet bármely előírásának alkalmazása és végrehajtatása terén különbségek tapasztalhatók, különösen a vezetési idők, a szünetek és a pihenőidők terén;

| b) | tisztázza az ezen rendelet előírásaival kapcsolatos nézeteltéréseket, tekintettel a közös megközelítés elősegítésére. |
| --- | --- |

b)

tisztázza az ezen rendelet előírásaival kapcsolatos nézeteltéréseket, tekintettel a közös megközelítés elősegítésére.

(2)   Az (1) bekezdésben említett sajátos esetekben a Bizottság határoz a javasolt megközelítésre vonatkozóan a 24. cikk (2) bekezdésében szereplő bizottsági eljárásnak megfelelően. A Bizottság tájékoztatja döntéséről az Európai Parlamentet, a Tanácsot és a tagállamokat.

VI. FEJEZET

ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

26. cikk

A 3821/85/EGK rendelet a következőképpen módosul:

| 1. | A 2. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „2. cikk
  E rendelet céljából a közúti szállításra vonatkozó egyes szociális jogszabályok összehangolásáról, valamint a 3821/85/EGK és a 2135/98/EK tanácsi rendelet módosításáról, szóló 2005. március 15-i 561/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (13)4. cikkében szereplő fogalommeghatározások alkalmazandók. |
| --- | --- |

1.

A 2. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„2. cikk

E rendelet céljából a közúti szállításra vonatkozó egyes szociális jogszabályok összehangolásáról, valamint a 3821/85/EGK és a 2135/98/EK tanácsi rendelet módosításáról, szóló 2005. március 15-i 561/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (13)4. cikkében szereplő fogalommeghatározások alkalmazandók.

| 2. | A 3. cikk (1), (2), és (3) bekezdése a következőképpen módosul:
  „(1)   Menetíró berendezést kell beszerelni és használni a tagállamokban nyilvántartott olyan járművekbe, melyeket közúti áru- vagy személyszállításra alkalmaznak, kivéve a 561/2006/EK rendelet 3. cikkében említett járműveket. A 561/2006/EK rendelet 16. cikke (1) bekezdésében említett, és azon járműveknek, melyek mentességet kaptak a 3820/85/EGK rendelet alkalmazási hatálya alól, de nem mentesülnek a 561/2006 rendelet előírásai alól, 2007. december 31-ig meg kell felelniük e rendeletnek.
  (2)   A tagállamok mentesíthetik a 561/2006/EK rendelet 13. cikke (1) és (3) bekezdésében említett járműveket e rendelet alkalmazása alól.
  (3)   A tagállamok a Bizottság általi felhatalmazást követően mentesíthetik a 561/2006/EK rendelet 14. cikkében meghatározott szállítási célokra használt járműveket e rendelet hatálya alól.” |
| --- | --- |

2.

A 3. cikk (1), (2), és (3) bekezdése a következőképpen módosul:

„(1)   Menetíró berendezést kell beszerelni és használni a tagállamokban nyilvántartott olyan járművekbe, melyeket közúti áru- vagy személyszállításra alkalmaznak, kivéve a 561/2006/EK rendelet 3. cikkében említett járműveket. A 561/2006/EK rendelet 16. cikke (1) bekezdésében említett, és azon járműveknek, melyek mentességet kaptak a 3820/85/EGK rendelet alkalmazási hatálya alól, de nem mentesülnek a 561/2006 rendelet előírásai alól, 2007. december 31-ig meg kell felelniük e rendeletnek.

(2)   A tagállamok mentesíthetik a 561/2006/EK rendelet 13. cikke (1) és (3) bekezdésében említett járműveket e rendelet alkalmazása alól.

(3)   A tagállamok a Bizottság általi felhatalmazást követően mentesíthetik a 561/2006/EK rendelet 14. cikkében meghatározott szállítási célokra használt járműveket e rendelet hatálya alól.”

| 3. | A 14. cikk (2) bekezdése a következőképpen módosul:
  „(2)   A vállalkozás a 15. cikk (1) bekezdésének megfelelően köteles időrendi sorrendben és olvasható formában, használatukat követően legalább egy évig megőrizni az adatrögzítő lapokat és amennyiben készültek, a kinyomatokat is, és ezekről másolatokat kell adnia az érintett járművezetőknek azok kérésére. A vállalkozás a járművezetői kártyákról letöltött adatokból is másolatokat, illetve nyomtatott példányt ad az érintett járművezetőknek azok kérésére. Az adatrögzítő lapokat, kinyomatokat és a letöltött adatokat be kell mutatni vagy át kell adni az arra jogosult ellenőrzést végző személy kérésére.” |
| --- | --- |

3.

A 14. cikk (2) bekezdése a következőképpen módosul:

„(2)   A vállalkozás a 15. cikk (1) bekezdésének megfelelően köteles időrendi sorrendben és olvasható formában, használatukat követően legalább egy évig megőrizni az adatrögzítő lapokat és amennyiben készültek, a kinyomatokat is, és ezekről másolatokat kell adnia az érintett járművezetőknek azok kérésére. A vállalkozás a járművezetői kártyákról letöltött adatokból is másolatokat, illetve nyomtatott példányt ad az érintett járművezetőknek azok kérésére. Az adatrögzítő lapokat, kinyomatokat és a letöltött adatokat be kell mutatni vagy át kell adni az arra jogosult ellenőrzést végző személy kérésére.”

| 4. | A 15. cikk a következőképpen módosul






  — | Az (1) bekezdés a következő albekezdéssel egészül ki:
  „Ha egy járművezetői kártya megsérült, hibásan működik vagy nincs a járművezető birtokában, a járművezető:






  a) | az út megkezdése előtt kinyomtatja a járművezető által használt járműre vonatkozó adatokat és erre a kinyomatra ráírja:






  i. | azokat az adatokat, melyek a járművezető azonosításához szükségesek (név, járművezetői kártya vagy vezetői engedély száma), aláírással ellátva; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

4.

A 15. cikk a következőképpen módosul

—

Az (1) bekezdés a következő albekezdéssel egészül ki:

„Ha egy járművezetői kártya megsérült, hibásan működik vagy nincs a járművezető birtokában, a járművezető:

a)

az út megkezdése előtt kinyomtatja a járművezető által használt járműre vonatkozó adatokat és erre a kinyomatra ráírja:

i.

azokat az adatokat, melyek a járművezető azonosításához szükségesek (név, járművezetői kártya vagy vezetői engedély száma), aláírással ellátva;

| ii. | a (3) bekezdés b), c) és d) pontjaiban említett időtartamok; |
| --- | --- |

ii.

a (3) bekezdés b), c) és d) pontjaiban említett időtartamok;

| b) | az út végén a menetíró készülék által rögzített időtartamokkal kapcsolatos információt ki kell nyomtatni, az egyéb munkával töltött időt, rendelkezésre állást és az induláskor készített nyomtatás óta tartott pihenőket, melyeket a menetíró nem jegyzett fel, be kell jegyezni, és meg kell jelölni a dokumentumon azokat az adatokat, melyek lehetővé teszik a járművezető azonosítását (név, járművezetői kártya vagy vezetői engedély száma), beleértve a járművezető aláírását.” |
| --- | --- |

b)

az út végén a menetíró készülék által rögzített időtartamokkal kapcsolatos információt ki kell nyomtatni, az egyéb munkával töltött időt, rendelkezésre állást és az induláskor készített nyomtatás óta tartott pihenőket, melyeket a menetíró nem jegyzett fel, be kell jegyezni, és meg kell jelölni a dokumentumon azokat az adatokat, melyek lehetővé teszik a járművezető azonosítását (név, járművezetői kártya vagy vezetői engedély száma), beleértve a járművezető aláírását.”

| — | A (2) bekezdés második albekezdése helyébe a következő szöveg lép:
  „Ha a gépjármű elhagyásának következtében a járművezető nem tudja használni a járműbe szerelt berendezést, a (3) bekezdés b), c) és d) pontjaiban említett időszakokat:






  a) | ha a járművet az I. melléklet szerinti menetíró készülékkel látták el, be kell jegyezni az adatrögzítő lapra kézzel, automata feljegyzéssel vagy egyéb módon, olvashatóan, a lap beszennyezése nélkül; vagy |
| --- | --- | --- |

—

A (2) bekezdés második albekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„Ha a gépjármű elhagyásának következtében a járművezető nem tudja használni a járműbe szerelt berendezést, a (3) bekezdés b), c) és d) pontjaiban említett időszakokat:

a)

ha a járművet az I. melléklet szerinti menetíró készülékkel látták el, be kell jegyezni az adatrögzítő lapra kézzel, automata feljegyzéssel vagy egyéb módon, olvashatóan, a lap beszennyezése nélkül; vagy

| b) | ha a járművet az IB. mellékletnek megfelelő menetíró készülékkel látták el, be kell írni a járművezetői kártyára a menetíró készülék kézi adatbeviteli eszközeivel. |
| --- | --- |

b)

ha a járművet az IB. mellékletnek megfelelő menetíró készülékkel látták el, be kell írni a járművezetői kártyára a menetíró készülék kézi adatbeviteli eszközeivel.

Ha egynél több járművezető van az IB. mellékletnek megfelelő menetíró készülékkel felszerelt járművön, minden egyes járművezetőnek biztosítania kell, hogy járművezetői kártyája a menetíró megfelelő nyílásába legyen beillesztve.”

| — | a (3) bekezdés b) és c) pontja helyébe a következő rendelkezések lépnek:






  „b) | »egyéb munka«: a vezetésen kívüli más tevékenység, a közúti szállításban utazó tevékenységet végző személyek munkaidejének szervezéséről szóló, 2002. március 11-i2002/15/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (14)3. cikkének a) pontja szerinti meghatározás szerint, valamint bármely olyan munka, amit ugyanannak vagy más munkaadónak végeznek a szállítási szektoron belül vagy azon kívül, és ... jellel kell rögzíteni

  . |
| --- | --- | --- |

—

a (3) bekezdés b) és c) pontja helyébe a következő rendelkezések lépnek:

„b)

Image

| c) | »készenléti idő«: a Tanács 2002/15/EK irányelv 3. cikke b) pontja szerinti meghatározásnak megfelelően, ... jellel kell rögzíteni

  . |
| --- | --- |

c)

Image

| — | A (4) bekezdés hatályát veszti. |
| --- | --- |

—

A (4) bekezdés hatályát veszti.

| — | A (7) bekezdés helyébe a következő rendelkezés lép:







  „(7) | a) | Ha a járművezető menetíró készülékkel felszerelt járművet vezet az I. mellékletnek megfelelően, a járművezetőnek az ellenőrzést végző hatósági személy kérésére a következőket be kell tudnia mutatni:






  i. | az adott héten és az azt megelőző 15 napon a járművezető által használt adatrögzítő lapok; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

—

A (7) bekezdés helyébe a következő rendelkezés lép:

„(7)

a)

Ha a járművezető menetíró készülékkel felszerelt járművet vezet az I. mellékletnek megfelelően, a járművezetőnek az ellenőrzést végző hatósági személy kérésére a következőket be kell tudnia mutatni:

i.

az adott héten és az azt megelőző 15 napon a járművezető által használt adatrögzítő lapok;

| ii. | járművezetői kártya, ha van ilyen a birtokában, és |
| --- | --- |

ii.

járművezetői kártya, ha van ilyen a birtokában, és

| iii. | bármely kézi feljegyzést és kinyomatot, amelyet az adott héten és az azt megelőző 15 napon készítettek e rendelet és a 561/2006/EK rendeletnek megfelelően. |
| --- | --- |

iii.

bármely kézi feljegyzést és kinyomatot, amelyet az adott héten és az azt megelőző 15 napon készítettek e rendelet és a 561/2006/EK rendeletnek megfelelően.

2008. január 1. után azonban az i. és iii. pontokban megadott időszakok az adott napot és az azt megelőző 28 napot fedik.

b)

Ha a járművezető az IB. mellékletnek megfelelő adatrögzítő berendezéssel felszerelt járművet vezet, a járművezetőnek be kell tudnia mutatni az ellenőrzést végző személy kérésére a következőket:

| i. | a nevére szóló járművezetői kártyáját; |
| --- | --- |

i.

a nevére szóló járművezetői kártyáját;

| ii. | bármely kézi feljegyzést és kinyomatot, melyet az adott héten és azt megelőző 15 napon készítettek ezen rendeletnek és a 561/2006/EK rendeletnek megfelelően, és |
| --- | --- |

ii.

bármely kézi feljegyzést és kinyomatot, melyet az adott héten és azt megelőző 15 napon készítettek ezen rendeletnek és a 561/2006/EK rendeletnek megfelelően, és

| iii. | az adatrögzítő lapokat az előző albekezdésben megadott olyan időszakra vonatkozóan, melyek során az I. mellékletnek megfelelő adatrögzítő berendezéssel felszerelt járművet vezetett. |
| --- | --- |

iii.

az adatrögzítő lapokat az előző albekezdésben megadott olyan időszakra vonatkozóan, melyek során az I. mellékletnek megfelelő adatrögzítő berendezéssel felszerelt járművet vezetett.

2008. január 1. után azonban az ii. pontban megadott időszakok az adott napot és az azt megelőző 28 napot fedik.

c)

Az arra felhatalmazott ellenőrzést végző személy az adatrögzítő lapok, az adatrögzítő berendezés vagy a járművezetői kártya által rögzített, kijelzett vagy kinyomtatott adatok elemzésével ellenőrizheti a 561/2006/EK rendeletnek való megfelelést, illetve ha ezek nem állnak rendelkezésre, bármely más olyan dokumentum ellenőrzésével, mely egy előírás be nem tartását bizonyítja, mint például a 16. cikk (2) és (3) bekezdésében megadottak.”

27. cikk

A 2135/98/EK rendelet a következőképpen módosul:

| 1. | A 2. cikk (1) bekezdésének a) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:






  „(1) | a) | A közúti szállításra vonatkozó egyes szociális jogszabályok összehangolásáról, valamint a 3821/85/EGK és a 2135/98/EK tanácsi rendelet módosításáról, szóló ...-i 561/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (15) kihirdetését követő huszadik naptól kezdődően az először forgalomba helyezett járműveket a 3821/85/EGK rendelet IB. melléklete követelményeinek megfelelő adatrögzítő berendezéssel kell felszerelni. |
| --- | --- | --- | --- |

1.

A 2. cikk (1) bekezdésének a) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:

„(1)

a)

A közúti szállításra vonatkozó egyes szociális jogszabályok összehangolásáról, valamint a 3821/85/EGK és a 2135/98/EK tanácsi rendelet módosításáról, szóló ...-i 561/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (15) kihirdetését követő huszadik naptól kezdődően az először forgalomba helyezett járműveket a 3821/85/EGK rendelet IB. melléklete követelményeinek megfelelő adatrögzítő berendezéssel kell felszerelni.

15

| 2. | A 2. cikk (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
  „(2)   A tagállamoknak meg kell tenniük a megfelelő lépéseket annak biztosítására, hogy képesek legyenek járművezetői kártyákat kiadni legkésőbb a 561/2006/EK rendelet kihirdetését követő huszadik napon.” |
| --- | --- |

2.

A 2. cikk (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:

„(2)   A tagállamoknak meg kell tenniük a megfelelő lépéseket annak biztosítására, hogy képesek legyenek járművezetői kártyákat kiadni legkésőbb a 561/2006/EK rendelet kihirdetését követő huszadik napon.”

28. cikk

A 3820/85/EGK rendelet hatályát veszti, és helyébe jelen rendelet lép.

Mindazonáltal a 3820/85/EGK rendelet 5. cikke (1), (2) és (4) bekezdése továbbra is hatályban marad a 2003/59/EK irányelv 15. cikkének (1) bekezdésében meghatározott időpontokig.

29. cikk

Ez a rendelet 2007. április 11-én lép hatályba, a 10. cikk (5) bekezdése, a 26. cikk (3) és (4) bekezdése és a 27. cikk kivételével, melyek 2006. május 1-jén lépnek hatályba.

E rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Strasbourgban, 2006. március 15-én.

az Európai Parlament részéről

az elnök

J. BORRELL FONTELLES

a Tanács részéről

az elnök

H. WINKLER

---

(1)  HL C 51. E, 2002.2.26., 234. o.

1

(2)  HL C 221., 2002.9.17., 19. o.

2

(3)  Az Európai Parlament 2003. január 14-i véleménye (HL C 38. E, 2004.2.12., 152. o.), a Tanács 2004. december 9-i közös álláspontja (HL C 63. E, 2005.3.15., 11. o.) és az Európai Parlament 2005. április 13-i álláspontja (HL C 33. E, 2006.2.9, 425. o.). Az Európai Parlament 2006. február 2-i jogalkotási állásfoglalása és Tanács 2006. február 2-i határozata.

3

(4)  HL L 370., 1985.12.31. 1. o. A legutóbb a 2003/59/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (HL L 226., 2003.9.10., 4. o.) módosított rendelet.

4

(5)  HL L 80., 2002.3.23., 35. o.

5

(6)  HL L 370., 1985.12.31., 8. o. A legutóbb a 432/2004/EK bizottsági rendelettel (HL L 71., 2004.3.10., 3. o.) módosított rendelet.

6

(7)  HL L 184., 1999.7.17., 23. o.

7

(8)  Az egyes közúti árufuvarozást vagy személyszállítást végző járművek vezetőinek alapképzéséről és továbbképzéséről, továbbá a 3820/85/EGK tanácsi rendelet és a 91/439/EGK tanácsi irányelv módosításáról, valamint a 76/914/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2003. július 15-i 2003/59/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL L 226., 2003.9.10., 4. o.). A 2004/66/EK tanácsi irányelvvel módosított irányelv (HL L 168., 2004.5.1., 35. o.).

8

(9)  A közúti szállításra vonatkozó egyes szociális jogszabályok összehangolásáról szóló 3820/85/EGK rendelet és a közúti közlekedésben használt menetíró készülékekről szóló 3821/85/EGK rendelet végrehajtására vonatkozó egységes ellenőrzési eljárásról szóló, 1988. november 23-i 88/599/EK tanácsi irányelv (HL L 325., 1988.11.29., 55. o.)

9

(10)  HL L 74., 1992.3.20., 1. o. A legutóbb a 2003-as csatlakozási okmánnyal módosított rendelet.

10

(11)  HL L 15., 1998.1.21., 14. o. A legutóbb az 1882/2003/EK rendelettel (HL L 284., 2003.10.31., 1. o.) módosított irányelv.

11

(12)  HL L 72., 1993.3.25., 33. o.

12

(13)  HL L 102, 2006.4.11., 1 o.”

13

(14)  HL L 80., 2002.3.23., 35. o.”

14

(15)  HL L 102, 2006.4.11., 1 o.”

15

---

NYILATKOZAT

A Bizottság és a tagállamok megtesznek minden tőlük telhetőt annak érdekében, hogy ezen irányelv hatályba lépése utáni két éven belül az AETR rendelkezései ezen rendelet rendelkezéseivel összhangba kerüljenek. Ha ezen időszak alatt nem hangolják össze a rendelkezéseket, a Bizottság a kérdést rendező, megfelelő intézkedéseket javasol.

---

| 11.4.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 102/15 |
| --- | --- | --- | --- |

11.4.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 102/15

---

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 2006/21/EK IRÁNYELVE

(2006. március 15.)

az ásványinyersanyag-kitermelő iparban keletkező hulladék kezeléséről és a 2004/35/EK irányelv módosításáról

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 175. cikke (1) bekezdésére,

tekintettel a Bizottság javaslatára,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),

tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére (2),

a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően (3), az egyeztetőbizottság által 2005. december 8-án jóváhagyott közös szövegre tekintettel,

mivel:

| (1) | A Bizottságnak „A bányászati tevékenységek biztonságos végzése: a közelmúltban történt bányabalesetek nyomon követése” című közleménye egyik kiemelt intézkedésként az ásványinyersanyag-kitermelő iparban keletkező hulladék kezelésének szabályozását célzó kezdeményezést jelöli meg. Ez az intézkedés a veszélyes anyagokkal kapcsolatos súlyos balesetek veszélyeinek ellenőrzéséről szóló 96/82/EK tanácsi irányelv módosításáról szóló, 2003. december 16-i 2003/105/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (4), valamint egy, a bányászati tevékenység során keletkező meddő kőzet és dúsítási maradékok kezelése terén elérhető legjobb technikákról szóló dokumentumnak a környezetszennyezés integrált megelőzéséről és csökkentéséről szóló, 1996. szeptember 24-i96/61/EK tanácsi irányelv (5) keretei között történő kidolgozásával kapcsolatos kezdeményezések kiegészítésére irányul. |
| --- | --- |

(1)

A Bizottságnak „A bányászati tevékenységek biztonságos végzése: a közelmúltban történt bányabalesetek nyomon követése” című közleménye egyik kiemelt intézkedésként az ásványinyersanyag-kitermelő iparban keletkező hulladék kezelésének szabályozását célzó kezdeményezést jelöli meg. Ez az intézkedés a veszélyes anyagokkal kapcsolatos súlyos balesetek veszélyeinek ellenőrzéséről szóló 96/82/EK tanácsi irányelv módosításáról szóló, 2003. december 16-i 2003/105/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (4), valamint egy, a bányászati tevékenység során keletkező meddő kőzet és dúsítási maradékok kezelése terén elérhető legjobb technikákról szóló dokumentumnak a környezetszennyezés integrált megelőzéséről és csökkentéséről szóló, 1996. szeptember 24-i96/61/EK tanácsi irányelv (5) keretei között történő kidolgozásával kapcsolatos kezdeményezések kiegészítésére irányul.

| (2) | A fenti közleményre vonatkozó, 2001. július 5-i állásfoglalásában (6) az Európai Parlament határozottan támogatta egy, az ásványinyersanyag-kitermelő iparban keletkező hulladékról szóló irányelv szükségességét. |
| --- | --- |

(2)

A fenti közleményre vonatkozó, 2001. július 5-i állásfoglalásában (6) az Európai Parlament határozottan támogatta egy, az ásványinyersanyag-kitermelő iparban keletkező hulladékról szóló irányelv szükségességét.

| (3) | A hatodik közösségi környezetvédelmi cselekvési program megállapításáról szóló, 2002. július 22-i 1600/2002/EK európai parlamenti és tanácsi határozat (7) célul tűzi ki, hogy a még keletkező hulladékok veszélyességi szintjét csökkenteni kell, úgy, hogy azok a lehető legkisebb veszélyt jelentsék, hogy előnyben kell részesíteni a hasznosítást, különösen az újrafeldolgozást, hogy az ártalmatlanított hulladék mennyiségét a lehető legkisebbre kell csökkenteni, és az ártalmatlanítást biztonságosan kell végezni, továbbá hogy az ártalmatlanításra szánt hulladékot a keletkezés helyéhez lehető legközelebb kell kezelni, úgy, hogy az ne rontsa a hulladékkezelési műveletek hatékonyságát. A balesetek és katasztrófák tekintetében, az 1600/2002/EK határozat szintén kiemelt intézkedésként írja elő a súlyos baleseti veszélyek – különös tekintettel a bányászati tevékenységből eredő súlyos baleseti veszélyekre – megelőzését elősegítő, valamint a bányászati hulladékra vonatkozó intézkedések kidolgozását. Az 1600/2002/EK határozat szintén a kiemelt intézkedések közé sorolja az ásványinyersanyag-kitermelő iparágak fenntartható gazdálkodásának elősegítését azzal a céllal, hogy környezetre gyakorolt hatásukat csökkentsék. |
| --- | --- |

(3)

A hatodik közösségi környezetvédelmi cselekvési program megállapításáról szóló, 2002. július 22-i 1600/2002/EK európai parlamenti és tanácsi határozat (7) célul tűzi ki, hogy a még keletkező hulladékok veszélyességi szintjét csökkenteni kell, úgy, hogy azok a lehető legkisebb veszélyt jelentsék, hogy előnyben kell részesíteni a hasznosítást, különösen az újrafeldolgozást, hogy az ártalmatlanított hulladék mennyiségét a lehető legkisebbre kell csökkenteni, és az ártalmatlanítást biztonságosan kell végezni, továbbá hogy az ártalmatlanításra szánt hulladékot a keletkezés helyéhez lehető legközelebb kell kezelni, úgy, hogy az ne rontsa a hulladékkezelési műveletek hatékonyságát. A balesetek és katasztrófák tekintetében, az 1600/2002/EK határozat szintén kiemelt intézkedésként írja elő a súlyos baleseti veszélyek – különös tekintettel a bányászati tevékenységből eredő súlyos baleseti veszélyekre – megelőzését elősegítő, valamint a bányászati hulladékra vonatkozó intézkedések kidolgozását. Az 1600/2002/EK határozat szintén a kiemelt intézkedések közé sorolja az ásványinyersanyag-kitermelő iparágak fenntartható gazdálkodásának elősegítését azzal a céllal, hogy környezetre gyakorolt hatásukat csökkentsék.

| (4) | A közösségi környezetpolitika célkitűzéseinek megfelelően, minimumkövetelményeket szükséges megállapítani, amelyek lehetőség szerint megakadályozzák, vagy csökkentik az ásványinyersanyag-kitermelő iparban keletkező hulladék – mint például dúsítási maradékok (azaz olyan szilárd vagy iszapszerű hulladékok, amelyek az ásványok különböző eljárásokkal történő kezelése után maradnak vissza), meddő kőzet vagy fedőréteg (azaz olyan anyag, amelyet az ásványinyersanyag-kitermelő tevékenység során mozgatnak az érchez vagy ásványi testhez való hozzáférés folyamatában, beleértve a kitermelés előtti fázist is) és termőtalaj (azaz a föld felső rétege) – kezelésének következtében a környezetre és az emberi egészségre gyakorolt káros hatásokat, mindaddig, amíg azok hulladéknak minősülnek a hulladékokról szóló, 1975. július 15-i75/442/EGK tanácsi irányelvben (8) foglalt vonatkozó fogalommeghatározásnak megfelelően. |
| --- | --- |

(4)

A közösségi környezetpolitika célkitűzéseinek megfelelően, minimumkövetelményeket szükséges megállapítani, amelyek lehetőség szerint megakadályozzák, vagy csökkentik az ásványinyersanyag-kitermelő iparban keletkező hulladék – mint például dúsítási maradékok (azaz olyan szilárd vagy iszapszerű hulladékok, amelyek az ásványok különböző eljárásokkal történő kezelése után maradnak vissza), meddő kőzet vagy fedőréteg (azaz olyan anyag, amelyet az ásványinyersanyag-kitermelő tevékenység során mozgatnak az érchez vagy ásványi testhez való hozzáférés folyamatában, beleértve a kitermelés előtti fázist is) és termőtalaj (azaz a föld felső rétege) – kezelésének következtében a környezetre és az emberi egészségre gyakorolt káros hatásokat, mindaddig, amíg azok hulladéknak minősülnek a hulladékokról szóló, 1975. július 15-i75/442/EGK tanácsi irányelvben (8) foglalt vonatkozó fogalommeghatározásnak megfelelően.

| (5) | Az Egyesült Nemzetek Szervezete fenntartható fejlődésről szóló 2002. évi világ-csúcstalálkozójának keretében elfogadott, a fenntartható fejlődésről szóló johannesburgi végrehajtási terv (24) bekezdésének megfelelően, szükséges a gazdasági és társadalmi fejlődéshez nélkülözhetetlen természeti erőforrások megóvása és e természeti erőforrások romlásában jelenleg mutatkozó tendencia visszafordítása azáltal, hogy felhasználásukat fenntartható és összefogott módon szervezik meg. |
| --- | --- |

(5)

Az Egyesült Nemzetek Szervezete fenntartható fejlődésről szóló 2002. évi világ-csúcstalálkozójának keretében elfogadott, a fenntartható fejlődésről szóló johannesburgi végrehajtási terv (24) bekezdésének megfelelően, szükséges a gazdasági és társadalmi fejlődéshez nélkülözhetetlen természeti erőforrások megóvása és e természeti erőforrások romlásában jelenleg mutatkozó tendencia visszafordítása azáltal, hogy felhasználásukat fenntartható és összefogott módon szervezik meg.

| (6) | Ennek megfelelően ezen irányelv hatályának ki kell terjednie a szárazföldi ásványinyersanyag-kitermelő iparban keletkező hulladék, azaz az ásványkincsek kutatásából, kitermeléséből (beleértve a kitermelés előtti fázist is), feldolgozásából és tárolásából, valamint külszíni fejtések működéséből származó hulladék kezelésére. Ugyanakkor az ilyen kezelésnek tükröznie kell a 75/442/EGK irányelvben megállapított elveket és prioritásokat, amelyek – az említett irányelv 2. cikke (1) bekezdése b) pontjának ii. alpontja értelmében – továbbra is alkalmazandók az ásványinyersanyag-kitermelő iparban keletkező hulladék kezelésének valamennyi olyan vonatkozására, amelyek nem tartoznak ezen irányelv hatálya alá. |
| --- | --- |

(6)

Ennek megfelelően ezen irányelv hatályának ki kell terjednie a szárazföldi ásványinyersanyag-kitermelő iparban keletkező hulladék, azaz az ásványkincsek kutatásából, kitermeléséből (beleértve a kitermelés előtti fázist is), feldolgozásából és tárolásából, valamint külszíni fejtések működéséből származó hulladék kezelésére. Ugyanakkor az ilyen kezelésnek tükröznie kell a 75/442/EGK irányelvben megállapított elveket és prioritásokat, amelyek – az említett irányelv 2. cikke (1) bekezdése b) pontjának ii. alpontja értelmében – továbbra is alkalmazandók az ásványinyersanyag-kitermelő iparban keletkező hulladék kezelésének valamennyi olyan vonatkozására, amelyek nem tartoznak ezen irányelv hatálya alá.

| (7) | Az átfedések és az aránytalan közigazgatási követelmények elkerülése érdekében, ezen irányelv alkalmazási körét azokra a konkrét tevékenységekre kell korlátozni, amelyek célkitűzései megvalósításához nélkülözhetetlennek minősülnek. |
| --- | --- |

(7)

Az átfedések és az aránytalan közigazgatási követelmények elkerülése érdekében, ezen irányelv alkalmazási körét azokra a konkrét tevékenységekre kell korlátozni, amelyek célkitűzései megvalósításához nélkülözhetetlennek minősülnek.

| (8) | Ennek megfelelően ezen irányelv rendelkezései nem alkalmazandók azokra a hulladékáramokra, amelyek ugyan az ásványkitermelési vagy -feldolgozási műveletek során keletkeznek, de nem kapcsolódnak közvetlenül a kitermelési vagy a feldolgozási eljáráshoz, pl. az élelmiszer-hulladékra, a hulladékolajra, a hulladékká vált járművekre, a hulladékká vált elemekre és akkumulátorokra. Az ilyen hulladékok kezelése a 75/442/EGK irányelvnek, a hulladéklerakókról szóló, 1999. április 26-i 1999/31/EK tanácsi irányelvnek (9) vagy bármely más vonatkozó közösségi jogszabály rendelkezéseinek a hatálya alá tartozik, ugyanúgy, mint azok a hulladékok, amelyek a kutatás, kitermelés és feldolgozás helyszínén keletkeznek, és amelyeket olyan helyre szállítanak át, amely ezen irányelv értelmében nem minősül hulladékot feldolgozó hulladékkezelő létesítménynek. |
| --- | --- |

(8)

Ennek megfelelően ezen irányelv rendelkezései nem alkalmazandók azokra a hulladékáramokra, amelyek ugyan az ásványkitermelési vagy -feldolgozási műveletek során keletkeznek, de nem kapcsolódnak közvetlenül a kitermelési vagy a feldolgozási eljáráshoz, pl. az élelmiszer-hulladékra, a hulladékolajra, a hulladékká vált járművekre, a hulladékká vált elemekre és akkumulátorokra. Az ilyen hulladékok kezelése a 75/442/EGK irányelvnek, a hulladéklerakókról szóló, 1999. április 26-i 1999/31/EK tanácsi irányelvnek (9) vagy bármely más vonatkozó közösségi jogszabály rendelkezéseinek a hatálya alá tartozik, ugyanúgy, mint azok a hulladékok, amelyek a kutatás, kitermelés és feldolgozás helyszínén keletkeznek, és amelyeket olyan helyre szállítanak át, amely ezen irányelv értelmében nem minősül hulladékot feldolgozó hulladékkezelő létesítménynek.

| (9) | Ezen irányelv rendelkezései nem alkalmazandók azokra a hulladékokra sem, amelyek az ásványkincseknek a tengeri kutatásából, kitermeléséből és feldolgozásából származnak, vagy a víz és a kitermelt víz visszasajtolására sem, míg az inert hulladékra, a nem veszélyes, kutatásból származó hulladékra, a nem szennyezett talajra, a tőzeg kitermeléséből, feldolgozásából és tárolásából származó hulladékra csak korlátozott számú követelmény alkalmazandó, mivel kisebb környezeti kockázatot jelentenek. A nem veszélyes és nem inert hulladékok esetében a tagállamok mérsékelhetnek vagy felfüggeszthetnek bizonyos követelményeket. Ugyanakkor ezek a mentességek nem alkalmazandók az „A” osztályba sorolt hulladékkezelő létesítményekre. |
| --- | --- |

(9)

Ezen irányelv rendelkezései nem alkalmazandók azokra a hulladékokra sem, amelyek az ásványkincseknek a tengeri kutatásából, kitermeléséből és feldolgozásából származnak, vagy a víz és a kitermelt víz visszasajtolására sem, míg az inert hulladékra, a nem veszélyes, kutatásból származó hulladékra, a nem szennyezett talajra, a tőzeg kitermeléséből, feldolgozásából és tárolásából származó hulladékra csak korlátozott számú követelmény alkalmazandó, mivel kisebb környezeti kockázatot jelentenek. A nem veszélyes és nem inert hulladékok esetében a tagállamok mérsékelhetnek vagy felfüggeszthetnek bizonyos követelményeket. Ugyanakkor ezek a mentességek nem alkalmazandók az „A” osztályba sorolt hulladékkezelő létesítményekre.

| (10) | Ezen túlmenően, bár az ásványinyersanyag-kitermelő iparban keletkező azon hulladék kezelése, amely radioaktívnak bizonyulhat, ezen irányelv hatálya alá tartozik, a hatály nem terjed ki a radioaktivitásból eredő sajátosságokra, ha arra már az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés (Euratom-szerződés) hatálya kiterjed. |
| --- | --- |

(10)

Ezen túlmenően, bár az ásványinyersanyag-kitermelő iparban keletkező azon hulladék kezelése, amely radioaktívnak bizonyulhat, ezen irányelv hatálya alá tartozik, a hatály nem terjed ki a radioaktivitásból eredő sajátosságokra, ha arra már az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés (Euratom-szerződés) hatálya kiterjed.

| (11) | A 75/442/EGK irányelvben és különösen annak 3. és 4. cikkében megállapított elvek és prioritások betartása érdekében, a tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy az ásványinyersanyag-kitermelő iparban dolgozó üzemeltetők minden szükséges intézkedést meghozzanak annak érdekében, hogy amennyire lehetséges, megakadályozzák, illetve csökkentsék az ásványinyersanyag-kitermelő iparban keletkező hulladék kezelésének a környezetre vagy az emberi egészségre gyakorolt tényleges vagy potenciális káros hatásait. |
| --- | --- |

(11)

A 75/442/EGK irányelvben és különösen annak 3. és 4. cikkében megállapított elvek és prioritások betartása érdekében, a tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy az ásványinyersanyag-kitermelő iparban dolgozó üzemeltetők minden szükséges intézkedést meghozzanak annak érdekében, hogy amennyire lehetséges, megakadályozzák, illetve csökkentsék az ásványinyersanyag-kitermelő iparban keletkező hulladék kezelésének a környezetre vagy az emberi egészségre gyakorolt tényleges vagy potenciális káros hatásait.

| (12) | Ezeknek az intézkedéseknek, többek között, a 96/61/EK irányelvben meghatározott elérhető legjobb technikák fogalmán kell alapulniuk, és az ilyen technikák alkalmazásakor a tagállamok határozhatják meg, hogy adott esetben miként veszik figyelembe a hulladékkezelő létesítmény műszaki jellemzőit, földrajzi elhelyezkedését és a helyi környezeti feltételeket. |
| --- | --- |

(12)

Ezeknek az intézkedéseknek, többek között, a 96/61/EK irányelvben meghatározott elérhető legjobb technikák fogalmán kell alapulniuk, és az ilyen technikák alkalmazásakor a tagállamok határozhatják meg, hogy adott esetben miként veszik figyelembe a hulladékkezelő létesítmény műszaki jellemzőit, földrajzi elhelyezkedését és a helyi környezeti feltételeket.

| (13) | A tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy az ásványinyersanyag-kitermelő iparban dolgozó üzemeltetők megfelelő hulladékgazdálkodási terveket készítsenek az ásványinyersanyag-kitermelésből származó hulladék megelőzésére vagy minimalizálására, kezelésére, hasznosítására és ártalmatlanítására. Az ilyen terveket úgy kell felépíteni, hogy biztosítsák a hulladékkezelési lehetőségek megfelelő tervezését a keletkező hulladék mennyiségének és veszélyességének a minimálisra csökkentése, valamint a hulladékhasznosítás ösztönzése céljából. Ezen túlmenően az ásványinyersanyag-kitermelő iparban keletkező hulladékokat jellemezni kell összetételük szerint, annak biztosítása érdekében, hogy amennyire lehetséges, hatásuk előre látható legyen. |
| --- | --- |

(13)

A tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy az ásványinyersanyag-kitermelő iparban dolgozó üzemeltetők megfelelő hulladékgazdálkodási terveket készítsenek az ásványinyersanyag-kitermelésből származó hulladék megelőzésére vagy minimalizálására, kezelésére, hasznosítására és ártalmatlanítására. Az ilyen terveket úgy kell felépíteni, hogy biztosítsák a hulladékkezelési lehetőségek megfelelő tervezését a keletkező hulladék mennyiségének és veszélyességének a minimálisra csökkentése, valamint a hulladékhasznosítás ösztönzése céljából. Ezen túlmenően az ásványinyersanyag-kitermelő iparban keletkező hulladékokat jellemezni kell összetételük szerint, annak biztosítása érdekében, hogy amennyire lehetséges, hatásuk előre látható legyen.

| (14) | A balesetveszély minimálisra csökkentésének, valamint a környezet és az emberi egészség magas szintű védelmének biztosítása érdekében, a tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy valamennyi „A” osztályba sorolt hulladékkezelő létesítmény üzemeltetője a hulladék kezelése terén elfogadjon és alkalmazzon egy súlyos balesetek megelőzésére kidolgozott koncepciót. A megelőző intézkedések tekintetében ennek a koncepciónak egy biztonsági irányítási rendszer kialakítását, baleset esetén használható vészhelyzeti tervek készítését és a súlyos balesetek által valószínűleg érintett személyek számára biztonsági tájékoztató kiosztását kell magában foglalnia. Baleset esetén az üzemeltetők kötelesek megadni az illetékes hatóságok részére minden olyan információt, amely a tényleges vagy potenciális környezeti károk csökkentéséhez szükséges. Ezek a konkrét követelmények nem alkalmazandók azokra, az ásványinyersanyag-kitermelő iparban keletkező hulladékot feldolgozó hulladékkezelő létesítményekre, amelyek a 96/82/EK irányelv hatálya alá tartoznak. |
| --- | --- |

(14)

A balesetveszély minimálisra csökkentésének, valamint a környezet és az emberi egészség magas szintű védelmének biztosítása érdekében, a tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy valamennyi „A” osztályba sorolt hulladékkezelő létesítmény üzemeltetője a hulladék kezelése terén elfogadjon és alkalmazzon egy súlyos balesetek megelőzésére kidolgozott koncepciót. A megelőző intézkedések tekintetében ennek a koncepciónak egy biztonsági irányítási rendszer kialakítását, baleset esetén használható vészhelyzeti tervek készítését és a súlyos balesetek által valószínűleg érintett személyek számára biztonsági tájékoztató kiosztását kell magában foglalnia. Baleset esetén az üzemeltetők kötelesek megadni az illetékes hatóságok részére minden olyan információt, amely a tényleges vagy potenciális környezeti károk csökkentéséhez szükséges. Ezek a konkrét követelmények nem alkalmazandók azokra, az ásványinyersanyag-kitermelő iparban keletkező hulladékot feldolgozó hulladékkezelő létesítményekre, amelyek a 96/82/EK irányelv hatálya alá tartoznak.

| (15) | A hulladékkezelő létesítményeket nem lehet az „A” osztályba sorolni kizárólag az egyéb közösségi jogszabályok, különösen a 92/91/EGK (10) és a 92/104/EGK (11) irányelvek hatálya alá tartozó, az ásványinyersanyag-kitermelő iparban dolgozó munkavállalók biztonságát és egészségvédelmét érintő kockázati tényezők alapján. |
| --- | --- |

(15)

A hulladékkezelő létesítményeket nem lehet az „A” osztályba sorolni kizárólag az egyéb közösségi jogszabályok, különösen a 92/91/EGK (10) és a 92/104/EGK (11) irányelvek hatálya alá tartozó, az ásványinyersanyag-kitermelő iparban dolgozó munkavállalók biztonságát és egészségvédelmét érintő kockázati tényezők alapján.

| (16) | Az ásványinyersanyag-kitermelő iparban keletkező hulladék kezelésének sajátos jellegére tekintettel, az olyan hulladékkezelő létesítmények tekintetében, amelyek ilyen hulladékot fogadnak, egyedi engedélykérelmezési és -kiadási eljárások bevezetésére van szükség. Továbbá a tagállamoknak meg kell tenniük a szükséges intézkedéseket annak biztosítása érdekében, hogy az illetékes hatóságok meghatározott időközönként újraértékeljék, és szükség esetén frissítsék az engedélyezés feltételeit. |
| --- | --- |

(16)

Az ásványinyersanyag-kitermelő iparban keletkező hulladék kezelésének sajátos jellegére tekintettel, az olyan hulladékkezelő létesítmények tekintetében, amelyek ilyen hulladékot fogadnak, egyedi engedélykérelmezési és -kiadási eljárások bevezetésére van szükség. Továbbá a tagállamoknak meg kell tenniük a szükséges intézkedéseket annak biztosítása érdekében, hogy az illetékes hatóságok meghatározott időközönként újraértékeljék, és szükség esetén frissítsék az engedélyezés feltételeit.

| (17) | A tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy – a környezeti ügyekben az információhoz való hozzáférésről, a nyilvánosságnak a döntéshozatalban történő részvételéről és az igazságszolgáltatáshoz való jog biztosításáról szóló, 1998. június 25-i ENSZ–EGB-egyezménynek (Aarhusi Egyezmény) megfelelően – a nyilvánosság tájékoztatást kapjon a hulladékkezelési engedélykérelmekről, és az érintett nyilvánossággal konzultáljanak a hulladékkezelési engedély kiadása előtt. |
| --- | --- |

(17)

A tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy – a környezeti ügyekben az információhoz való hozzáférésről, a nyilvánosságnak a döntéshozatalban történő részvételéről és az igazságszolgáltatáshoz való jog biztosításáról szóló, 1998. június 25-i ENSZ–EGB-egyezménynek (Aarhusi Egyezmény) megfelelően – a nyilvánosság tájékoztatást kapjon a hulladékkezelési engedélykérelmekről, és az érintett nyilvánossággal konzultáljanak a hulladékkezelési engedély kiadása előtt.

| (18) | Világosan meg kell jelölni azokat a követelményeket, amelyeknek az ásványinyersanyag-kitermelő iparban keletkező hulladékot feldolgozó hulladékkezelő létesítményeknek elhelyezkedés, működtetés, ellenőrzés és bezárás szempontjából meg kell, hogy feleljenek, valamint azokat a megelőző és védő intézkedéseket, amelyeket rövid és hosszú távon meg kell tenni a környezet veszélyeztetése, és közelebbről a felszín alatti víz olyan szennyezése ellen, amelyet a csurgaléknak a talajba való beszivárgása okoz. |
| --- | --- |

(18)

Világosan meg kell jelölni azokat a követelményeket, amelyeknek az ásványinyersanyag-kitermelő iparban keletkező hulladékot feldolgozó hulladékkezelő létesítményeknek elhelyezkedés, működtetés, ellenőrzés és bezárás szempontjából meg kell, hogy feleljenek, valamint azokat a megelőző és védő intézkedéseket, amelyeket rövid és hosszú távon meg kell tenni a környezet veszélyeztetése, és közelebbről a felszín alatti víz olyan szennyezése ellen, amelyet a csurgaléknak a talajba való beszivárgása okoz.

| (19) | Világosan meg kell határozni az „A” osztályba sorolt, az ásványinyersanyag-kitermelő iparban keletkező hulladékot feldolgozó hulladékkezelő létesítményeket, figyelembe véve az üzemeltetésükből vagy az olyan balesetből eredő környezetszennyezés lehetséges hatásait, amelynek során hulladék kerül a környezetbe. |
| --- | --- |

(19)

Világosan meg kell határozni az „A” osztályba sorolt, az ásványinyersanyag-kitermelő iparban keletkező hulladékot feldolgozó hulladékkezelő létesítményeket, figyelembe véve az üzemeltetésükből vagy az olyan balesetből eredő környezetszennyezés lehetséges hatásait, amelynek során hulladék kerül a környezetbe.

| (20) | A felszíni és felszín alatti vizek védelme, a hulladék stabilitásának garantálása és az ilyen tevékenységek megszüntetését követő megfelelő ellenőrzés biztosítása érdekében alkalmazni kell bizonyos követelményeket a bányatérségekbe visszatett hulladékra is, akár rehabilitációs, akár az ásványok kitermelési folyamatához kapcsolódó építkezési célból, mint például a munkagépek számára a munkagödrön belül hozzáférési utak, rámpák, válaszfalak, támfalak, padkák kialakítása és karbantartása céljából kerül sor a visszatételükre. Ennek megfelelően az ilyen hulladékot nem érintik ezen irányelvnek azok a követelményei, amelyek kizárólag a „hulladékkezelő létesítményekre” vonatkoznak, kivéve a bányatérségekről szóló különös rendelkezésben említett követelményeket. |
| --- | --- |

(20)

A felszíni és felszín alatti vizek védelme, a hulladék stabilitásának garantálása és az ilyen tevékenységek megszüntetését követő megfelelő ellenőrzés biztosítása érdekében alkalmazni kell bizonyos követelményeket a bányatérségekbe visszatett hulladékra is, akár rehabilitációs, akár az ásványok kitermelési folyamatához kapcsolódó építkezési célból, mint például a munkagépek számára a munkagödrön belül hozzáférési utak, rámpák, válaszfalak, támfalak, padkák kialakítása és karbantartása céljából kerül sor a visszatételükre. Ennek megfelelően az ilyen hulladékot nem érintik ezen irányelvnek azok a követelményei, amelyek kizárólag a „hulladékkezelő létesítményekre” vonatkoznak, kivéve a bányatérségekről szóló különös rendelkezésben említett követelményeket.

| (21) | Az ásványinyersanyag-kitermelő iparban keletkező hulladékot feldolgozó hulladékkezelő létesítmények megfelelő felépítése és karbantartása érdekében, a tagállamoknak megfelelő intézkedéseket kell tenniük annak biztosítására, hogy a létesítmények tervezését, elhelyezését és működtetését szakmailag illetékes személyek végezzék. Szükséges annak biztosítása, hogy az üzemeltetők és a dolgozók által megszerzett gyakorlat és ismeretek a szükséges készségek birtokába juttassák őket. Továbbá a tagállamok illetékes hatóságainak meg kell győződniük arról, hogy az üzemeltetők meghozzák a szükséges intézkedéseket az új hulladékkezelő létesítmények felépítését és karbantartását, illetve a már meglévő hulladékkezelő létesítmények bővítését vagy módosítását illetően, beleértve a bezárás utáni szakaszt is. |
| --- | --- |

(21)

Az ásványinyersanyag-kitermelő iparban keletkező hulladékot feldolgozó hulladékkezelő létesítmények megfelelő felépítése és karbantartása érdekében, a tagállamoknak megfelelő intézkedéseket kell tenniük annak biztosítására, hogy a létesítmények tervezését, elhelyezését és működtetését szakmailag illetékes személyek végezzék. Szükséges annak biztosítása, hogy az üzemeltetők és a dolgozók által megszerzett gyakorlat és ismeretek a szükséges készségek birtokába juttassák őket. Továbbá a tagállamok illetékes hatóságainak meg kell győződniük arról, hogy az üzemeltetők meghozzák a szükséges intézkedéseket az új hulladékkezelő létesítmények felépítését és karbantartását, illetve a már meglévő hulladékkezelő létesítmények bővítését vagy módosítását illetően, beleértve a bezárás utáni szakaszt is.

| (22) | A hulladékkezelő létesítmények üzemeltetésének és utógondozásának idejére ellenőrzési eljárásokat kell kidolgozni. Az 1999/31/EK irányelvben előírtakhoz hasonló módon, az „A” osztályba sorolt hulladékkezelő létesítmények figyelemmel kísérése és ellenőrzése céljából az egyes hulladékkezelő létesítmények által képviselt kockázattal arányos utógondozási időszakról kell gondoskodni. |
| --- | --- |

(22)

A hulladékkezelő létesítmények üzemeltetésének és utógondozásának idejére ellenőrzési eljárásokat kell kidolgozni. Az 1999/31/EK irányelvben előírtakhoz hasonló módon, az „A” osztályba sorolt hulladékkezelő létesítmények figyelemmel kísérése és ellenőrzése céljából az egyes hulladékkezelő létesítmények által képviselt kockázattal arányos utógondozási időszakról kell gondoskodni.

| (23) | Meg kell határozni, hogy mikor és hogyan kell bezárni egy ásványinyersanyag-kitermelő iparban keletkező hulladékot feldolgozó hulladékkezelő létesítményt, valamint meg kell állapítani az üzemeltető bezárás utáni kötelezettségeit és feladatait is. |
| --- | --- |

(23)

Meg kell határozni, hogy mikor és hogyan kell bezárni egy ásványinyersanyag-kitermelő iparban keletkező hulladékot feldolgozó hulladékkezelő létesítményt, valamint meg kell állapítani az üzemeltető bezárás utáni kötelezettségeit és feladatait is.

| (24) | A tagállamoknak meg kell követelniük az ásványinyersanyag-kitermelő iparban dolgozó üzemeltetőktől, hogy a víz- és talajszennyezés megelőzése, valamint minden olyan káros hatás kimutatása érdekében, amelyet hulladékkezelő létesítményeik gyakorolhatnak a környezetre és az emberi egészségre, felügyeleti és ellenőrzési intézkedéseket alkalmazzanak. Továbbá a vízszennyezés minimálisra csökkentésének céljából, a hulladékok bármely fogadó víztestben történő elhelyezésének meg kell felelnie a vízvédelmi politika területén a közösségi fellépés kereteinek meghatározásáról szóló, 2000. október 23-i 2000/60/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek (12). Ezen felül, mérgező és ártalmas hatásukra tekintettel bizonyos ásványinyersanyag-kitermelő iparágak dúsításimaradék-tározóinak cianid- és cianidvegyület-koncentrációját a lehető legalacsonyabb szintre kell csökkenteni a legjobb elérhető technikák alkalmazásával. Az ilyen hatások megelőzése érdekében a maximális koncentrációs küszöbértékeket ennek megfelelően, és minden esetben ezen irányelv különleges követelményeinek megfelelően kell megállapítani. |
| --- | --- |

(24)

A tagállamoknak meg kell követelniük az ásványinyersanyag-kitermelő iparban dolgozó üzemeltetőktől, hogy a víz- és talajszennyezés megelőzése, valamint minden olyan káros hatás kimutatása érdekében, amelyet hulladékkezelő létesítményeik gyakorolhatnak a környezetre és az emberi egészségre, felügyeleti és ellenőrzési intézkedéseket alkalmazzanak. Továbbá a vízszennyezés minimálisra csökkentésének céljából, a hulladékok bármely fogadó víztestben történő elhelyezésének meg kell felelnie a vízvédelmi politika területén a közösségi fellépés kereteinek meghatározásáról szóló, 2000. október 23-i 2000/60/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek (12). Ezen felül, mérgező és ártalmas hatásukra tekintettel bizonyos ásványinyersanyag-kitermelő iparágak dúsításimaradék-tározóinak cianid- és cianidvegyület-koncentrációját a lehető legalacsonyabb szintre kell csökkenteni a legjobb elérhető technikák alkalmazásával. Az ilyen hatások megelőzése érdekében a maximális koncentrációs küszöbértékeket ennek megfelelően, és minden esetben ezen irányelv különleges követelményeinek megfelelően kell megállapítani.

| (25) | Az ásványinyersanyag-kitermelő iparban keletkező hulladékot feldolgozó hulladékkezelő létesítmények üzemeltetői kötelesek pénzügyi vagy annak megfelelő biztosítékot nyújtani a tagállamok által meghatározandó eljárásoknak megfelelően, az üzemeltetési engedélyből fakadó valamennyi kötelezettség teljesítése érdekében, beleértve azokat is, amelyek a hulladékkezelő létesítmény bezárására és bezárás utáni nyomon követésére vonatkoznak. A pénzügyi biztosítéknak elegendőnek kell lennie ahhoz, hogy fedezze a hulladékkezelő létesítmény által érintett terület (amely magában foglalja magát a 7. cikkben foglalt engedély által megkívánt és az 5. cikk szerint elkészített hulladékgazdálkodási tervben leírt hulladékkezelő létesítményt) megfelelően képzett és független harmadik fél általi rehabilitációjának költségeit. A biztosítékot a hulladékkezelési műveleteknek a hulladékkezelő létesítményben való megkezdése előtt kell rendelkezésre bocsátani, és azt időszakonként ki kell igazítani. Továbbá a „szennyező fizet” elvnek, valamint a környezeti károk megelőzése és helyreállítása tekintetében a környezeti felelősségről szóló, 2004. április 21-i 2004/35/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek (13) megfelelően, fontos tisztázni, hogy az ásványinyersanyag-kitermelő iparban keletkező hulladékot feldolgozó hulladékkezelő létesítmények üzemeltetői a megfelelő felelősséggel tartoznak a tevékenységük által okozott környezeti károk vagy az ilyen jellegű közvetlen veszélyeztetés tekintetében. |
| --- | --- |

(25)

Az ásványinyersanyag-kitermelő iparban keletkező hulladékot feldolgozó hulladékkezelő létesítmények üzemeltetői kötelesek pénzügyi vagy annak megfelelő biztosítékot nyújtani a tagállamok által meghatározandó eljárásoknak megfelelően, az üzemeltetési engedélyből fakadó valamennyi kötelezettség teljesítése érdekében, beleértve azokat is, amelyek a hulladékkezelő létesítmény bezárására és bezárás utáni nyomon követésére vonatkoznak. A pénzügyi biztosítéknak elegendőnek kell lennie ahhoz, hogy fedezze a hulladékkezelő létesítmény által érintett terület (amely magában foglalja magát a 7. cikkben foglalt engedély által megkívánt és az 5. cikk szerint elkészített hulladékgazdálkodási tervben leírt hulladékkezelő létesítményt) megfelelően képzett és független harmadik fél általi rehabilitációjának költségeit. A biztosítékot a hulladékkezelési műveleteknek a hulladékkezelő létesítményben való megkezdése előtt kell rendelkezésre bocsátani, és azt időszakonként ki kell igazítani. Továbbá a „szennyező fizet” elvnek, valamint a környezeti károk megelőzése és helyreállítása tekintetében a környezeti felelősségről szóló, 2004. április 21-i 2004/35/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek (13) megfelelően, fontos tisztázni, hogy az ásványinyersanyag-kitermelő iparban keletkező hulladékot feldolgozó hulladékkezelő létesítmények üzemeltetői a megfelelő felelősséggel tartoznak a tevékenységük által okozott környezeti károk vagy az ilyen jellegű közvetlen veszélyeztetés tekintetében.

| (26) | Az olyan ásványinyersanyag-kitermelő iparban keletkező hulladékot feldolgozó hulladékkezelő létesítmények üzemeltetése esetében, amelyeknek határokon átterjedő jelentősen káros környezeti hatásaik lehetnek, és ebből eredően veszélyt jelenthetnek az emberi egészségre egy másik tagállam területén, ki kell dolgozni egy olyan közös eljárást, amely megkönnyíti a szomszédos országok közötti konzultációt. Ez annak biztosítását célozza, hogy a hatóságok között megfelelő legyen az információcsere, és hogy a nyilvánosságot kellően tájékoztassák minden olyan hulladékkezelő létesítményről, amely káros hatással lehet a másik tagállam környezetére. |
| --- | --- |

(26)

Az olyan ásványinyersanyag-kitermelő iparban keletkező hulladékot feldolgozó hulladékkezelő létesítmények üzemeltetése esetében, amelyeknek határokon átterjedő jelentősen káros környezeti hatásaik lehetnek, és ebből eredően veszélyt jelenthetnek az emberi egészségre egy másik tagállam területén, ki kell dolgozni egy olyan közös eljárást, amely megkönnyíti a szomszédos országok közötti konzultációt. Ez annak biztosítását célozza, hogy a hatóságok között megfelelő legyen az információcsere, és hogy a nyilvánosságot kellően tájékoztassák minden olyan hulladékkezelő létesítményről, amely káros hatással lehet a másik tagállam környezetére.

| (27) | A tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy az illetékes hatóságok hatékony vizsgálati rendszert vagy azzal egyenértékű ellenőrző intézkedéseket alakítsanak ki az ásványinyersanyag-kitermelő iparban keletkező hulladékot feldolgozó hulladékkezelő létesítmények tekintetében. Az engedély értelmében az üzemeltetőre háruló kötelezettségek sérelme nélkül, a hulladékelhelyezési műveletek megkezdése előtt vizsgálatot kell elvégezni annak ellenőrzésére, hogy betartották-e az engedélyezési feltételeket. Továbbá a tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy az üzemeltetők és utódaik naprakész nyilvántartásokat vezessenek ezekről a hulladékkezelő létesítményekről, és hogy az üzemeltetők átadják jogutódaiknak a hulladékkezelő létesítmény állapotára és üzemeltetésére vonatkozó információkat. |
| --- | --- |

(27)

A tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy az illetékes hatóságok hatékony vizsgálati rendszert vagy azzal egyenértékű ellenőrző intézkedéseket alakítsanak ki az ásványinyersanyag-kitermelő iparban keletkező hulladékot feldolgozó hulladékkezelő létesítmények tekintetében. Az engedély értelmében az üzemeltetőre háruló kötelezettségek sérelme nélkül, a hulladékelhelyezési műveletek megkezdése előtt vizsgálatot kell elvégezni annak ellenőrzésére, hogy betartották-e az engedélyezési feltételeket. Továbbá a tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy az üzemeltetők és utódaik naprakész nyilvántartásokat vezessenek ezekről a hulladékkezelő létesítményekről, és hogy az üzemeltetők átadják jogutódaiknak a hulladékkezelő létesítmény állapotára és üzemeltetésére vonatkozó információkat.

| (28) | A tagállamoknak rendszeres jelentéseket kell küldeniük a Bizottságnak ezen irányelv végrehajtásáról, beleértve a balesetekre és a balesetközeli helyzetekre vonatkozó információkat is. E jelentések alapján a Bizottságnak jelentést kell készítenie az Európai Parlament és a Tanács számára. |
| --- | --- |

(28)

A tagállamoknak rendszeres jelentéseket kell küldeniük a Bizottságnak ezen irányelv végrehajtásáról, beleértve a balesetekre és a balesetközeli helyzetekre vonatkozó információkat is. E jelentések alapján a Bizottságnak jelentést kell készítenie az Európai Parlament és a Tanács számára.

| (29) | A tagállamoknak meg kell állapítaniuk az ezen irányelv megszegése esetén alkalmazandó szankciókra vonatkozó szabályokat, és biztosítaniuk kell azok végrehajtását. E szankcióknak hatékonyaknak, arányosaknak és visszatartó erejűeknek kell lenniük. |
| --- | --- |

(29)

A tagállamoknak meg kell állapítaniuk az ezen irányelv megszegése esetén alkalmazandó szankciókra vonatkozó szabályokat, és biztosítaniuk kell azok végrehajtását. E szankcióknak hatékonyaknak, arányosaknak és visszatartó erejűeknek kell lenniük.

| (30) | A tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy nyilvántartás készül a területükön található bezárt, illetve elhagyatott hulladékkezelő létesítményekről, azért, hogy azonosítani lehessen azokat, amelyek súlyosan káros környezeti hatással bírnak, vagy közép-, illetve rövid távon komoly fenyegetést jelenthetnek az emberi egészségre vagy a környezetre. E nyilvántartások a megfelelő intézkedési programok alapját képezik. |
| --- | --- |

(30)

A tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy nyilvántartás készül a területükön található bezárt, illetve elhagyatott hulladékkezelő létesítményekről, azért, hogy azonosítani lehessen azokat, amelyek súlyosan káros környezeti hatással bírnak, vagy közép-, illetve rövid távon komoly fenyegetést jelenthetnek az emberi egészségre vagy a környezetre. E nyilvántartások a megfelelő intézkedési programok alapját képezik.

| (31) | A Bizottságnak megfelelő tudományos és műszaki információcserét kell biztosítania a bezárt hulladékkezelő létesítmények nyilvántartásának tagállami szinten történő vezetéséről és olyan módszerek kidolgozásáról, amelyek segítik a tagállamokat abban, hogy betartsák ezen irányelv rendelkezéseit a bezárt hulladékkezelő létesítmények rehabilitációja során. Ezen túlmenően információcserét kell biztosítani az elérhető legjobb technikákról a tagállamokon belül és a tagállamok között. |
| --- | --- |

(31)

A Bizottságnak megfelelő tudományos és műszaki információcserét kell biztosítania a bezárt hulladékkezelő létesítmények nyilvántartásának tagállami szinten történő vezetéséről és olyan módszerek kidolgozásáról, amelyek segítik a tagállamokat abban, hogy betartsák ezen irányelv rendelkezéseit a bezárt hulladékkezelő létesítmények rehabilitációja során. Ezen túlmenően információcserét kell biztosítani az elérhető legjobb technikákról a tagállamokon belül és a tagállamok között.

| (32) | A Szerződés 6. cikkének következetes alkalmazása érdekében a környezetvédelmi követelményeket a fenntartható fejlődés előmozdítására tekintettel be kell illeszteni a közösségi politikák és tevékenységek végrehajtásába. |
| --- | --- |

(32)

A Szerződés 6. cikkének következetes alkalmazása érdekében a környezetvédelmi követelményeket a fenntartható fejlődés előmozdítására tekintettel be kell illeszteni a közösségi politikák és tevékenységek végrehajtásába.

| (33) | Ez az irányelv hasznos eszköz lehet annak ellenőrzésekor, hogy a fejlesztési támogatás keretében közösségi finanszírozásban részesülő projektek tartalmazzák-e a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy amennyire lehetséges, megakadályozzák, vagy csökkentsék a projekt környezetre gyakorolt negatív hatásait. Ez a megközelítés összhangban áll a Szerződés 6. cikkével, különösen a környezetvédelmi követelményeknek a Közösség fejlesztési együttműködés terén folytatott politikájába való beillesztése tekintetében. |
| --- | --- |

(33)

Ez az irányelv hasznos eszköz lehet annak ellenőrzésekor, hogy a fejlesztési támogatás keretében közösségi finanszírozásban részesülő projektek tartalmazzák-e a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy amennyire lehetséges, megakadályozzák, vagy csökkentsék a projekt környezetre gyakorolt negatív hatásait. Ez a megközelítés összhangban áll a Szerződés 6. cikkével, különösen a környezetvédelmi követelményeknek a Közösség fejlesztési együttműködés terén folytatott politikájába való beillesztése tekintetében.

| (34) | Ezen irányelv célját – vagyis az ásványinyersanyag-kitermelő iparban keletkező hulladék kezelésének javítását – a tagállamok az ilyen hulladékok nem megfelelő kezeléséből eredően a határokon átterjedő környezetszennyezés lehetősége miatt, egymástól függetlenül nem tudják kielégítően megvalósítani. A „szennyező fizet” elv értelmében, többek között, figyelembe kell venni az ásványinyersanyag-kitermelő iparban keletkező hulladék által okozott környezeti károkat, és ennek az elvnek az országonként eltérő alkalmazása különösen jelentős eltérésekhez vezethet a gazdasági szereplők által viselt pénzügyi terhek vonatkozásában. Ezen túlmenően az ásványinyersanyag-kitermelő iparban keletkező hulladék kezelése terén eltérő nemzeti politikák akadályozzák annak a célnak a megvalósítását, hogy biztosítsák az ilyen hulladék biztonságos és felelősségteljes kezelésének minimális színvonalát és a lehető legnagyobb mértékű hasznosítását a Közösség egész területén. Ezért, mivel ezen irányelv terjedelme vagy hatása miatt közösségi szinten jobban megvalósítható, a Közösség intézkedéseket hozhat a Szerződés 5. cikkében meghatározottak szerinti szubszidiaritás elvének megfelelően. Az e cikkben meghatározott arányosság elvének megfelelően, ezen irányelv nem lépi túl az e célkitűzés eléréséhez szükséges mértéket. |
| --- | --- |

(34)

Ezen irányelv célját – vagyis az ásványinyersanyag-kitermelő iparban keletkező hulladék kezelésének javítását – a tagállamok az ilyen hulladékok nem megfelelő kezeléséből eredően a határokon átterjedő környezetszennyezés lehetősége miatt, egymástól függetlenül nem tudják kielégítően megvalósítani. A „szennyező fizet” elv értelmében, többek között, figyelembe kell venni az ásványinyersanyag-kitermelő iparban keletkező hulladék által okozott környezeti károkat, és ennek az elvnek az országonként eltérő alkalmazása különösen jelentős eltérésekhez vezethet a gazdasági szereplők által viselt pénzügyi terhek vonatkozásában. Ezen túlmenően az ásványinyersanyag-kitermelő iparban keletkező hulladék kezelése terén eltérő nemzeti politikák akadályozzák annak a célnak a megvalósítását, hogy biztosítsák az ilyen hulladék biztonságos és felelősségteljes kezelésének minimális színvonalát és a lehető legnagyobb mértékű hasznosítását a Közösség egész területén. Ezért, mivel ezen irányelv terjedelme vagy hatása miatt közösségi szinten jobban megvalósítható, a Közösség intézkedéseket hozhat a Szerződés 5. cikkében meghatározottak szerinti szubszidiaritás elvének megfelelően. Az e cikkben meghatározott arányosság elvének megfelelően, ezen irányelv nem lépi túl az e célkitűzés eléréséhez szükséges mértéket.

| (35) | Az ezen irányelv végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozattal (14) összhangban kell elfogadni. |
| --- | --- |

(35)

Az ezen irányelv végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozattal (14) összhangban kell elfogadni.

| (36) | Az ezen irányelv nemzeti jogba való átültetésekor már meglévő hulladékkezelő létesítmények üzemeltetését arra figyelemmel kell szabályozni, hogy azoknál egy meghatározott időn belül sor kerüljön az ezen irányelvhez való alkalmazkodáshoz szükséges intézkedésekre. |
| --- | --- |

(36)

Az ezen irányelv nemzeti jogba való átültetésekor már meglévő hulladékkezelő létesítmények üzemeltetését arra figyelemmel kell szabályozni, hogy azoknál egy meghatározott időn belül sor kerüljön az ezen irányelvhez való alkalmazkodáshoz szükséges intézkedésekre.

| (37) | A jogalkotás minőségének javításáról szóló intézményközi megállapodás (15) 34. pontjával összhangban a tagállamokat ösztönözni kell arra, hogy a maguk számára, illetve a Közösség érdekében készítsenek táblázatokat, amelyekben a lehető legpontosabban bemutatják az irányelv és az azt átültető intézkedések közötti megfelelést, továbbá hogy e táblázatokat tegyék közzé, |
| --- | --- |

(37)

A jogalkotás minőségének javításáról szóló intézményközi megállapodás (15) 34. pontjával összhangban a tagállamokat ösztönözni kell arra, hogy a maguk számára, illetve a Közösség érdekében készítsenek táblázatokat, amelyekben a lehető legpontosabban bemutatják az irányelv és az azt átültető intézkedések közötti megfelelést, továbbá hogy e táblázatokat tegyék közzé,

ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:

1. cikk

Tárgy

Ez az irányelv azokról az intézkedésekről, eljárásokról és iránymutatásokról rendelkezik, amelyek lehetőség szerint megakadályozzák vagy csökkentik az ásványinyersanyag-kitermelő iparban keletkező hulladék kezelésének következtében a környezetre – különösen a vízre, a levegőre, a talajra, az állat- és növényvilágra és a tájképre – gyakorolt káros hatásokat, valamint bármely, ezekből eredő, az emberi egészséget veszélyeztető tényezőt.

2. cikk

Alkalmazási kör

1.   A (2) és (3) bekezdésre is figyelemmel ez az irányelv az ásványkincsek kutatásából, kitermeléséből, feldolgozásából és tárolásából, valamint külszíni bányászatból származó hulladék (a továbbiakban: ásványinyersanyag-kitermelésből származó hulladék) kezelésére terjed ki.

2.   Nem tartozik ezen irányelv hatálya alá:

| a) | az olyan ásványkincsek kutatása, kitermelése és feldolgozása, valamint a kőfejtők működése során keletkező hulladék, amely nem közvetlenül ezen tevékenységekből származik; |
| --- | --- |

a)

az olyan ásványkincsek kutatása, kitermelése és feldolgozása, valamint a kőfejtők működése során keletkező hulladék, amely nem közvetlenül ezen tevékenységekből származik;

| b) | az ásványkincsek tengeri kutatásából, kitermeléséből és feldolgozásából származó hulladéka; |
| --- | --- |

b)

az ásványkincsek tengeri kutatásából, kitermeléséből és feldolgozásából származó hulladéka;

| c) | a víz és a kitermelt víz visszasajtolása a 2000/60/EK irányelv 11. cikke (3) bekezdése j) pontjának első és második francia bekezdésében meghatározottak szerint, a cikkben engedélyezett mértékig. |
| --- | --- |

c)

a víz és a kitermelt víz visszasajtolása a 2000/60/EK irányelv 11. cikke (3) bekezdése j) pontjának első és második francia bekezdésében meghatározottak szerint, a cikkben engedélyezett mértékig.

3.   Az ásványkincsek kutatásából, kitermeléséből, feldolgozásából és tárolásából, valamint a bányászat működéséből származó inert hulladék és nem szennyezett talaj, továbbá a tőzeg kitermeléséből, feldolgozásából és tárolásából származó hulladék nem tartozik a 7. és 8. cikk, a 11. cikk (1) és (3) bekezdése, a 12. cikk, a 13. cikk (6) bekezdése, a 14. és 16. cikk hatálya alá, kivéve ha „A” osztályba sorolt hulladékkezelő létesítményben került lerakásra.

Az illetékes hatóság mérsékelheti vagy felfüggesztheti az ásványkincsek – kivéve a kőolaj, valamint a gipsztől és az anhidrittől különböző evaporitok – kutatása során keletkező nem veszélyes hulladék lerakására, valamint nem szennyezett talaj és a tőzeg kitermeléséből, feldolgozásából és tárolásából származó hulladék lerakására vonatkozó követelményeket egészen addig, amíg a 4. cikk rendelkezései teljesülnek.

A tagállamok mérsékelhetik vagy felfüggeszthetik a 11. cikk (3) bekezdésében, a 12. cikk (5) és (6) bekezdésében, a 13. cikk (6) bekezdésében, valamint a 14. és 16. cikkben foglalt követelményeket az olyan hulladékra vonatkozóan, amely nem veszélyes és nem inert, kivéve ha az „A” osztályba sorolt hulladékkezelő létesítményben került kezelésre.

4.   Az egyéb közösségi jogszabályok sérelme nélkül az ezen irányelv alkalmazási körébe tartozó hulladék nem tartozik az 1999/31/EK irányelv hatálya alá.

3. cikk

Fogalommeghatározások

Ezen irányelv alkalmazásában:

| 1. | „hulladék”: megegyezik a 75/442/EGK irányelv 1. cikkének a) pontjában megadott meghatározással; |
| --- | --- |

1.

„hulladék”: megegyezik a 75/442/EGK irányelv 1. cikkének a) pontjában megadott meghatározással;

| 2. | „veszélyes hulladék”: megegyezik a veszélyes hulladékokról szóló, 1991. december 12-i 91/689/EGK tanácsi irányelv (16) 1. cikke (4) bekezdésében megadott meghatározással; |
| --- | --- |

2.

„veszélyes hulladék”: megegyezik a veszélyes hulladékokról szóló, 1991. december 12-i 91/689/EGK tanácsi irányelv (16) 1. cikke (4) bekezdésében megadott meghatározással;

| 3. | „inert hulladék”: olyan hulladék, amely semmilyen jelentősebb fizikai, kémiai vagy biológiai átalakuláson nem megy át. Az inert hulladék nem oldódik, nem ég, sem más fizikai vagy kémiai reakcióba nem lép, biológiai úton nem bomlik, és nem befolyásol más vele érintkezésbe kerülő anyagokat hátrányosan oly módon, hogy környezetszennyezést okozna, vagy károsítaná az emberi egészséget. A hulladék teljes kioldható anyagtartalmának, szennyezőanyag-tartalmának és a csurgalék ökotoxicitásának elhanyagolhatónak kell lennie, és különösen nem veszélyeztetheti a felszíni víz és/vagy a felszín alatti víz minőségét; |
| --- | --- |

3.

„inert hulladék”: olyan hulladék, amely semmilyen jelentősebb fizikai, kémiai vagy biológiai átalakuláson nem megy át. Az inert hulladék nem oldódik, nem ég, sem más fizikai vagy kémiai reakcióba nem lép, biológiai úton nem bomlik, és nem befolyásol más vele érintkezésbe kerülő anyagokat hátrányosan oly módon, hogy környezetszennyezést okozna, vagy károsítaná az emberi egészséget. A hulladék teljes kioldható anyagtartalmának, szennyezőanyag-tartalmának és a csurgalék ökotoxicitásának elhanyagolhatónak kell lennie, és különösen nem veszélyeztetheti a felszíni víz és/vagy a felszín alatti víz minőségét;

| 4. | „nem szennyezett talaj”: az ásványinyersanyag-kitermelő tevékenységek során a föld felső rétegéről eltávolított talaj, amely annak a tagállamnak a nemzeti joga szerint, amelynek területén a telephely elhelyezkedik, vagy a közösségi jog szerint nem szennyezett; |
| --- | --- |

4.

„nem szennyezett talaj”: az ásványinyersanyag-kitermelő tevékenységek során a föld felső rétegéről eltávolított talaj, amely annak a tagállamnak a nemzeti joga szerint, amelynek területén a telephely elhelyezkedik, vagy a közösségi jog szerint nem szennyezett;

| 5. | „ásványkincs” vagy „ásvány”: olyan szerves vagy szervetlen anyag természetes felhalmozódása a földkéregben, mint például az energetikai nyersanyagok, fémércek, ipari ásványok és építési ásványi nyersanyagok, de nem beleértve a vizet; |
| --- | --- |

5.

„ásványkincs” vagy „ásvány”: olyan szerves vagy szervetlen anyag természetes felhalmozódása a földkéregben, mint például az energetikai nyersanyagok, fémércek, ipari ásványok és építési ásványi nyersanyagok, de nem beleértve a vizet;

| 6. | „ásványinyersanyag-kitermelő ipar”: minden kereskedelmi célú, az ásványkincsek felszíni vagy föld alatti kitermelésével foglalkozó létesítmény és vállalkozás, beleértve a fúrólyukon keresztül történő kitermelést, illetve a kitermelt anyag feldolgozását is; |
| --- | --- |

6.

„ásványinyersanyag-kitermelő ipar”: minden kereskedelmi célú, az ásványkincsek felszíni vagy föld alatti kitermelésével foglalkozó létesítmény és vállalkozás, beleértve a fúrólyukon keresztül történő kitermelést, illetve a kitermelt anyag feldolgozását is;

| 7. | „tengeri”: a tengernek és a tengerfenéknek az átlagos vagy közepes árapály alacsony vízszintet jelző pontjától kifelé terjedő területe; |
| --- | --- |

7.

„tengeri”: a tengernek és a tengerfenéknek az átlagos vagy közepes árapály alacsony vízszintet jelző pontjától kifelé terjedő területe;

| 8. | „feldolgozás”: az ásványkincseken – beleértve a külszíni bányák működése során – végrehajtott mechanikai, fizikai, biológiai, termikus vagy kémiai eljárás, illetve eljárások összessége, beleértve a méret megváltoztatását, az osztályozást, a szétválasztást és a kioldást, továbbá az előzőleg elhagyott hulladék újrafeldolgozását, de nem beleértve az olvasztást, a (mészkőégetéstől eltérő) termikus gyártási folyamatokat és a kohászati eljárásokat; |
| --- | --- |

8.

„feldolgozás”: az ásványkincseken – beleértve a külszíni bányák működése során – végrehajtott mechanikai, fizikai, biológiai, termikus vagy kémiai eljárás, illetve eljárások összessége, beleértve a méret megváltoztatását, az osztályozást, a szétválasztást és a kioldást, továbbá az előzőleg elhagyott hulladék újrafeldolgozását, de nem beleértve az olvasztást, a (mészkőégetéstől eltérő) termikus gyártási folyamatokat és a kohászati eljárásokat;

| 9. | „dúsítási maradékok”: szilárd vagy iszapszerű hulladékok, amelyek az ásványok elválasztástechnikai eljárásokkal (pl. aprítás, őrlés, osztályozás, flottálás és más fizikai, kémiai eljárások) történő – az értékes ásványi részeknek a kevésbé értékes kőzettől való eltávolítása érdekében végzett – kezelése után maradnak vissza; |
| --- | --- |

9.

„dúsítási maradékok”: szilárd vagy iszapszerű hulladékok, amelyek az ásványok elválasztástechnikai eljárásokkal (pl. aprítás, őrlés, osztályozás, flottálás és más fizikai, kémiai eljárások) történő – az értékes ásványi részeknek a kevésbé értékes kőzettől való eltávolítása érdekében végzett – kezelése után maradnak vissza;

| 10. | „hányó”: mesterséges létesítmény a szilárd hulladéknak a felszínen való lerakására; |
| --- | --- |

10.

„hányó”: mesterséges létesítmény a szilárd hulladéknak a felszínen való lerakására;

| 11. | „gát”: mesterséges építmény víznek és/vagy hulladéknak egy mesterséges tóban való visszatartására vagy elkerítésére; |
| --- | --- |

11.

„gát”: mesterséges építmény víznek és/vagy hulladéknak egy mesterséges tóban való visszatartására vagy elkerítésére;

| 12. | „tározó”: a finom szemcséjű hulladékok – általában dúsítási maradékok –, továbbá változó mennyiségű, az ásványkincsek feldolgozásából, valamint az ipari víz tisztításából és hasznosításából származó szabad víz tárolására szolgáló természetes vagy mesterséges létesítmény; |
| --- | --- |

12.

„tározó”: a finom szemcséjű hulladékok – általában dúsítási maradékok –, továbbá változó mennyiségű, az ásványkincsek feldolgozásából, valamint az ipari víz tisztításából és hasznosításából származó szabad víz tárolására szolgáló természetes vagy mesterséges létesítmény;

| 13. | „gyenge sav hatására bomló cianid”: olyan cianid és cianid-vegyületek, amelyek gyenge sav hatására meghatározott pH-értéken elbomlanak; |
| --- | --- |

13.

„gyenge sav hatására bomló cianid”: olyan cianid és cianid-vegyületek, amelyek gyenge sav hatására meghatározott pH-értéken elbomlanak;

| 14. | „csurgalék”: minden olyan folyadék, amely a lerakott hulladékon átszivárog, és amelyet a hulladékkezelő létesítmény kibocsát vagy magában tart, beleértve a szennyezett csatornavizet is, amely nem megfelelő kezelés esetén károsíthatja a környezetet; |
| --- | --- |

14.

„csurgalék”: minden olyan folyadék, amely a lerakott hulladékon átszivárog, és amelyet a hulladékkezelő létesítmény kibocsát vagy magában tart, beleértve a szennyezett csatornavizet is, amely nem megfelelő kezelés esetén károsíthatja a környezetet;

| 15. | „hulladékkezelő létesítmény”: ásványinyersanyag-kitermelésből származó – akár szilárd vagy folyékony halmazállapotú, akár oldat vagy szuszpenzió formájú – hulladéknak az alábbi időtartamokra történő felhalmozására vagy kezelésére kijelölt terület:






  — | korlátlan időtartamra az „A” osztályba sorolt hulladékkezelő létesítmények és a hulladékgazdálkodási tervben veszélyesnek minősített hulladékot kezelő létesítmények esetében, |
| --- | --- | --- |

15.

„hulladékkezelő létesítmény”: ásványinyersanyag-kitermelésből származó – akár szilárd vagy folyékony halmazállapotú, akár oldat vagy szuszpenzió formájú – hulladéknak az alábbi időtartamokra történő felhalmozására vagy kezelésére kijelölt terület:

—

korlátlan időtartamra az „A” osztályba sorolt hulladékkezelő létesítmények és a hulladékgazdálkodási tervben veszélyesnek minősített hulladékot kezelő létesítmények esetében,

| — | hat hónapot meghaladó időtartamra a váratlanul keletkező veszélyes hulladékot kezelő létesítmények esetében, |
| --- | --- |

—

hat hónapot meghaladó időtartamra a váratlanul keletkező veszélyes hulladékot kezelő létesítmények esetében,

| — | egy évet meghaladó időtartamra a nem veszélyes és nem inert hulladékot kezelő létesítmények esetében, |
| --- | --- |

—

egy évet meghaladó időtartamra a nem veszélyes és nem inert hulladékot kezelő létesítmények esetében,

| — | három évet meghaladó időtartamra a nem szennyezett talaj; a nem veszélyes, kutatásból származó hulladék; a tőzeg kitermeléséből, feldolgozásából és tárolásából származó hulladék, valamint az inert hulladék kezelésére szolgáló létesítmények esetében. |
| --- | --- |

—

három évet meghaladó időtartamra a nem szennyezett talaj; a nem veszélyes, kutatásból származó hulladék; a tőzeg kitermeléséből, feldolgozásából és tárolásából származó hulladék, valamint az inert hulladék kezelésére szolgáló létesítmények esetében.

Az ilyen létesítményeket úgy kell tekinteni, hogy azok magukban foglalnak bármely gátat vagy egyéb, tárolásra, visszatartásra, elkerítésre szolgáló, illetve az ilyen létesítménynek egyéb módon hasznára váló építményt, továbbá – bár nem kizárólagosan – a hányókat és tározókat, de nem beleértve a bányatérségeket, amelyekbe a hulladékot az ásvány kitermelését követően rehabilitációs és építkezési célból visszatöltik;

| 16. | „súlyos baleset”: a telepen történő olyan esemény, amely ezen irányelv alkalmazási körébe tartozó bármely létesítményben nyersanyag-kitermelésből származó hulladék kezelését is magában foglaló tevékenység során következik be, és az emberi egészség és/vagy a környezet súlyos veszélyeztetéséhez vezet akár azonnal, akár késleltetve, a helyszínen vagy azon kívül; |
| --- | --- |

16.

„súlyos baleset”: a telepen történő olyan esemény, amely ezen irányelv alkalmazási körébe tartozó bármely létesítményben nyersanyag-kitermelésből származó hulladék kezelését is magában foglaló tevékenység során következik be, és az emberi egészség és/vagy a környezet súlyos veszélyeztetéséhez vezet akár azonnal, akár késleltetve, a helyszínen vagy azon kívül;

| 17. | „veszélyes anyag”: olyan anyag, keverék vagy készítmény, amely a 67/548/EGK irányelv (17) vagy az 1999/45/EK irányelv (18) értelmében veszélyesnek minősül; |
| --- | --- |

17.

„veszélyes anyag”: olyan anyag, keverék vagy készítmény, amely a 67/548/EGK irányelv (17) vagy az 1999/45/EK irányelv (18) értelmében veszélyesnek minősül;

| 18. | „az elérhető legjobb technikák”: megegyezik a 96/61/EK irányelv 2. cikkének (11) bekezdésében megadott meghatározással; |
| --- | --- |

18.

„az elérhető legjobb technikák”: megegyezik a 96/61/EK irányelv 2. cikkének (11) bekezdésében megadott meghatározással;

| 19. | „fogadó víztest”: felszíni vizek, felszín alatti víz, átmeneti vizek, valamint parti tengervíz a 2000/60/EK irányelv 2. cikkének (1), (2), (6) és (7) bekezdésének meghatározása szerint; |
| --- | --- |

19.

„fogadó víztest”: felszíni vizek, felszín alatti víz, átmeneti vizek, valamint parti tengervíz a 2000/60/EK irányelv 2. cikkének (1), (2), (6) és (7) bekezdésének meghatározása szerint;

| 20. | „rehabilitáció”: egy hulladékkezelő létesítmény működése által érintett talajnak a kielégítő állapot helyreállítását célzó kezelése, különös tekintettel a talaj minőségére, a vadvilágra, a természetes élőhelyekre, az édesvízi rendszerekre, a tájképre és a megfelelő hasznosításra; |
| --- | --- |

20.

„rehabilitáció”: egy hulladékkezelő létesítmény működése által érintett talajnak a kielégítő állapot helyreállítását célzó kezelése, különös tekintettel a talaj minőségére, a vadvilágra, a természetes élőhelyekre, az édesvízi rendszerekre, a tájképre és a megfelelő hasznosításra;

| 21. | „kutatás”: a gazdaságilag hasznosítható ásványlelőhelyek felkutatása, beleértve a mintavételt, a teljes mintavételt, a fúrást és árkolást, de nem beleértve az ilyen lelőhelyeknek a kiaknázásához szükséges bármely munkálatot, és semmilyen, egy már létező ásványinyersanyag-kitermelő tevékenységgel közvetlenül együtt járó tevékenységet; |
| --- | --- |

21.

„kutatás”: a gazdaságilag hasznosítható ásványlelőhelyek felkutatása, beleértve a mintavételt, a teljes mintavételt, a fúrást és árkolást, de nem beleértve az ilyen lelőhelyeknek a kiaknázásához szükséges bármely munkálatot, és semmilyen, egy már létező ásványinyersanyag-kitermelő tevékenységgel közvetlenül együtt járó tevékenységet;

| 22. | „a nyilvánosság”: egy vagy több természetes vagy jogi személy, és – a nemzeti jogszabályokkal vagy gyakorlattal összhangban – azok társulásai, szervezetei vagy csoportjai; |
| --- | --- |

22.

„a nyilvánosság”: egy vagy több természetes vagy jogi személy, és – a nemzeti jogszabályokkal vagy gyakorlattal összhangban – azok társulásai, szervezetei vagy csoportjai;

| 23. | „az érintett nyilvánosság”: ezen irányelv 6. és 7. cikke szerinti környezetvédelmi döntéshozatal által érintett vagy valószínűleg érintett, illetve abban érdekelt nyilvánosság; e fogalommeghatározás alkalmazásában a környezetvédelmet szorgalmazó és a nemzeti jog valamennyi követelményének megfelelő nem kormányzati szervezetek érdekeltnek tekintendők; |
| --- | --- |

23.

„az érintett nyilvánosság”: ezen irányelv 6. és 7. cikke szerinti környezetvédelmi döntéshozatal által érintett vagy valószínűleg érintett, illetve abban érdekelt nyilvánosság; e fogalommeghatározás alkalmazásában a környezetvédelmet szorgalmazó és a nemzeti jog valamennyi követelményének megfelelő nem kormányzati szervezetek érdekeltnek tekintendők;

| 24. | „üzemeltető”: az a természetes vagy jogi személy, aki az ásványinyersanyag-kitermelésből származó hulladék kezeléséért felelős annak a tagállamnak a nemzeti jogával összhangban, ahol a hulladékkezelés történik, beleértve az ásványinyersanyag-kitermelésből származó hulladék ideiglenes tárolását, valamint a működési és a bezárás utáni fázist is; |
| --- | --- |

24.

„üzemeltető”: az a természetes vagy jogi személy, aki az ásványinyersanyag-kitermelésből származó hulladék kezeléséért felelős annak a tagállamnak a nemzeti jogával összhangban, ahol a hulladékkezelés történik, beleértve az ásványinyersanyag-kitermelésből származó hulladék ideiglenes tárolását, valamint a működési és a bezárás utáni fázist is;

| 25. | „a hulladék birtokosa”: az ásványi-nyersanyag-kitermelésből származó hulladék termelője, vagy az a természetes vagy jogi személy, akinek a hulladék a birtokában van; |
| --- | --- |

25.

„a hulladék birtokosa”: az ásványi-nyersanyag-kitermelésből származó hulladék termelője, vagy az a természetes vagy jogi személy, akinek a hulladék a birtokában van;

| 26. | „illetékes személy”: olyan természetes személy, aki a működésének helye szerinti tagállam nemzeti joga értelmében rendelkezik azokkal a műszaki ismeretekkel és tapasztalattal, amelyek szükségesek az ezen irányelvből eredő feladatainak ellátásához; |
| --- | --- |

26.

„illetékes személy”: olyan természetes személy, aki a működésének helye szerinti tagállam nemzeti joga értelmében rendelkezik azokkal a műszaki ismeretekkel és tapasztalattal, amelyek szükségesek az ezen irányelvből eredő feladatainak ellátásához;

| 27. | „illetékes hatóság”: az a hatóság vagy hatóságok, amelyeket egy tagállam az ezen irányelvből eredő feladatok ellátásáért felelősnek kijelöl; |
| --- | --- |

27.

„illetékes hatóság”: az a hatóság vagy hatóságok, amelyeket egy tagállam az ezen irányelvből eredő feladatok ellátásáért felelősnek kijelöl;

| 28. | „telep”: egy üzemeltető irányítása alatt lévő, meghatározott földrajzi helyen található területek összessége; |
| --- | --- |

28.

„telep”: egy üzemeltető irányítása alatt lévő, meghatározott földrajzi helyen található területek összessége;

| 29. | „jelentős változtatás”: a hulladékkezelő létesítmény szerkezetében vagy működésében végrehajtott változtatás, amely az illetékes hatóság véleménye alapján jelentős negatív hatással lehet az emberi egészégre vagy a környezetre. |
| --- | --- |

29.

„jelentős változtatás”: a hulladékkezelő létesítmény szerkezetében vagy működésében végrehajtott változtatás, amely az illetékes hatóság véleménye alapján jelentős negatív hatással lehet az emberi egészégre vagy a környezetre.

4. cikk

Általános követelmények

1.   A tagállamok megteszik a szükséges intézkedéseket annak biztosítása érdekében, hogy az ásványinyersanyag-kitermelésből származó hulladék kezelése ne jelentsen veszélyt az emberek egészsége számára; annak során ne használjanak olyan eljárásokat vagy módszereket, amelyek károsíthatják a környezetet; különösen ne jelentsen veszélyt a vízre, a levegőre, a talajra, valamint az állat- és növényvilágra és ne okozzon kellemetlen zajt vagy szagot, továbbá ne legyen káros hatással a tájra vagy a védett területekre. A tagállamok megteszik továbbá a szükséges intézkedéseket az ásványinyersanyag-kitermelésből származó hulladék illegális hátrahagyásának, leöntésének vagy ellenőrizetlen lerakásának tiltása érdekében.

2.   A tagállamok gondoskodnak arról, hogy az üzemeltető megtegyen minden szükséges intézkedést, amely lehetőség szerint megakadályozza vagy csökkenti az ásványinyersanyag-kitermelésből származó hulladék kezelésének következtében a környezetre és az emberi egészségre gyakorolt káros hatásokat. Ebbe beletartozik minden hulladékkezelő létesítmény irányítása – még bezárása után is –, továbbá az adott létesítménnyel kapcsolatos súlyos balesetek megelőzése, és azokn

3.   A (2) bekezdésben említett intézkedések többek között az elérhető legjobb technikákon alapulnak anélkül, hogy előírnák bármilyen technika vagy meghatározott technológia használatát, de figyelembe veszik a hulladékkezelő létesítmény műszaki jellemzőit, földrajzi elhelyezkedését és a helyi környezeti feltételeket.

5. cikk

Hulladékgazdálkodási terv

1.   A tagállamok gondoskodnak arról, hogy az üzemeltető készítsen hulladékgazdálkodási tervet az ásványinyersanyag-kitermelésből származó hulladék minimálisra csökkentésére, kezelésére, hasznosítására és ártalmatlanítására, figyelembe véve a fenntartható fejlődés elvét.

2.   A hulladékgazdálkodási terv célkitűzései a következők:

| a) | a hulladék keletkezésének és ártalmasságának megelőzése vagy csökkentése, különösen az alábbiakat figyelembe véve:






  i. | a hulladék kezelése a tervezési fázisban, valamint az ásványok kitermelésére és kezelésére használt módszer kiválasztásakor; |
| --- | --- | --- |

a)

a hulladék keletkezésének és ártalmasságának megelőzése vagy csökkentése, különösen az alábbiakat figyelembe véve:

i.

a hulladék kezelése a tervezési fázisban, valamint az ásványok kitermelésére és kezelésére használt módszer kiválasztásakor;

| ii. | azok a változások, amelyeken az ásványinyersanyag-kitermelésből származó hulladék a terület növekedése és a talaj fölötti viszonyoknak való kitettség kapcsán keresztülmehet; |
| --- | --- |

ii.

azok a változások, amelyeken az ásványinyersanyag-kitermelésből származó hulladék a terület növekedése és a talaj fölötti viszonyoknak való kitettség kapcsán keresztülmehet;

| iii. | az ásványinyersanyag-kitermelésből származó hulladéknak az ásvány kitermelését követően a bányatérségbe való visszatöltése, amennyire az műszakilag és gazdaságilag kivitelezhető és környezetbarát a meglévő közösségi szintű környezetvédelmi előírásoknak és szükség szerint ezen irányelv rendelkezéseinek megfelelően; |
| --- | --- |

iii.

az ásványinyersanyag-kitermelésből származó hulladéknak az ásvány kitermelését követően a bányatérségbe való visszatöltése, amennyire az műszakilag és gazdaságilag kivitelezhető és környezetbarát a meglévő közösségi szintű környezetvédelmi előírásoknak és szükség szerint ezen irányelv rendelkezéseinek megfelelően;

| iv. | a termőtalaj visszahelyezése a hulladékkezelő létesítmény bezárása után, illetve ha ez a gyakorlatban nem kivitelezhető, a termőtalaj máshol történő újrahasznosítása; |
| --- | --- |

iv.

a termőtalaj visszahelyezése a hulladékkezelő létesítmény bezárása után, illetve ha ez a gyakorlatban nem kivitelezhető, a termőtalaj máshol történő újrahasznosítása;

| v. | kevésbé veszélyes anyagok használata az ásványi nyersanyagok feldolgozásához; |
| --- | --- |

v.

kevésbé veszélyes anyagok használata az ásványi nyersanyagok feldolgozásához;

| b) | az ásványinyersanyag-kitermelésből származó hulladéknak az újrafeldolgozással, újrahasználattal vagy visszanyeréssel történő hasznosításának – amennyiben ez környezetbarát módon megoldható – az ösztönzése a meglévő közösségi szintű környezetvédelmi előírásoknak és – ahol alkalmazható – ezen irányelv egyéb rendelkezéseinek megfelelően; |
| --- | --- |

b)

az ásványinyersanyag-kitermelésből származó hulladéknak az újrafeldolgozással, újrahasználattal vagy visszanyeréssel történő hasznosításának – amennyiben ez környezetbarát módon megoldható – az ösztönzése a meglévő közösségi szintű környezetvédelmi előírásoknak és – ahol alkalmazható – ezen irányelv egyéb rendelkezéseinek megfelelően;

| c) | az ásványinyersanyag-kitermelésből származó hulladék rövid és hosszú távú biztonságos ártalmatlanításának biztosítása, különösen tekintettel a tervezési fázisban a hulladékkezelő létesítmény működése közbeni és a bezárása utáni irányításra, valamint egy olyan terv kiválasztására, amely:






  i. | nem követeli meg a bezárt hulladékkezelő létesítmény minimális szintű, illetve lehetőség szerint végső soron semmilyen felügyeletét, ellenőrzését és irányítását; |
| --- | --- | --- |

c)

az ásványinyersanyag-kitermelésből származó hulladék rövid és hosszú távú biztonságos ártalmatlanításának biztosítása, különösen tekintettel a tervezési fázisban a hulladékkezelő létesítmény működése közbeni és a bezárása utáni irányításra, valamint egy olyan terv kiválasztására, amely:

i.

nem követeli meg a bezárt hulladékkezelő létesítmény minimális szintű, illetve lehetőség szerint végső soron semmilyen felügyeletét, ellenőrzését és irányítását;

| ii. | megelőzi, vagy legalábbis minimálisra csökkenti a hosszú távú negatív hatásokat, mint például amelyeket a hulladékkezelő létesítményből származó, levegőben, illetve vízben lebegő szennyező anyagok vándorlása okoz; továbbá |
| --- | --- |

ii.

megelőzi, vagy legalábbis minimálisra csökkenti a hosszú távú negatív hatásokat, mint például amelyeket a hulladékkezelő létesítményből származó, levegőben, illetve vízben lebegő szennyező anyagok vándorlása okoz; továbbá

| iii. | minden, az eredeti talajszintet meghaladó gát vagy hányó hosszú távú geotechnikai stabilitását biztosítja. |
| --- | --- |

iii.

minden, az eredeti talajszintet meghaladó gát vagy hányó hosszú távú geotechnikai stabilitását biztosítja.

3.   hulladékgazdálkodási terv legalább az alábbiakat tartalmazza:

| a) | ahol alkalmazható, a hulladékkezelő létesítmény javasolt osztályozását a III. mellékletben megállapított kritériumokkal összhangban:






  — | amennyiben „A” osztályba sorolt hulladékkezelő létesítményre van szükség, egy azt bizonyító dokumentumot, hogy a 6. cikk (3) bekezdésének megfelelően koncepció kerül kidolgozásra a súlyos balesetek megelőzésére, egy biztonsági irányítási rendszer a koncepció végrehajtása céljából, és egy belső vészhelyzeti terv, |
| --- | --- | --- |

a)

ahol alkalmazható, a hulladékkezelő létesítmény javasolt osztályozását a III. mellékletben megállapított kritériumokkal összhangban:

—

amennyiben „A” osztályba sorolt hulladékkezelő létesítményre van szükség, egy azt bizonyító dokumentumot, hogy a 6. cikk (3) bekezdésének megfelelően koncepció kerül kidolgozásra a súlyos balesetek megelőzésére, egy biztonsági irányítási rendszer a koncepció végrehajtása céljából, és egy belső vészhelyzeti terv,

| — | amennyiben az üzemeltető úgy véli, hogy nincs szükség „A” osztályba sorolt hulladékkezelő létesítményre, elegendő információt ennek igazolására, beleértve a lehetséges balesetveszélyek meghatározását; |
| --- | --- |

—

amennyiben az üzemeltető úgy véli, hogy nincs szükség „A” osztályba sorolt hulladékkezelő létesítményre, elegendő információt ennek igazolására, beleértve a lehetséges balesetveszélyek meghatározását;

| b) | a hulladékok jellemzését a II. mellékletnek megfelelően, valamint a működési fázis során keletkező, ásványinyersanyag-kitermelésből származó hulladék becsült összmennyiségéről szóló nyilatkozatot; |
| --- | --- |

b)

a hulladékok jellemzését a II. mellékletnek megfelelően, valamint a működési fázis során keletkező, ásványinyersanyag-kitermelésből származó hulladék becsült összmennyiségéről szóló nyilatkozatot;

| c) | annak a tevékenységnek a leírását, amely során ez a hulladék keletkezik, és minden olyan azt követő kezelés leírását, amelynek a hulladékot alávetik; |
| --- | --- |

c)

annak a tevékenységnek a leírását, amely során ez a hulladék keletkezik, és minden olyan azt követő kezelés leírását, amelynek a hulladékot alávetik;

| d) | annak a leírását, hogy az ilyen hulladék lerakása milyen káros hatást gyakorolhat a környezetre és az emberi egészségre, valamint a létesítmény működése közben és bezárása után a környezetre gyakorolt hatás minimálisra csökkentése érdekében végrehajtandó megelőző intézkedéseket, beleértve a 11. cikk (2) bekezdésének a), b), d) és e) pontjában említett szempontokat; |
| --- | --- |

d)

annak a leírását, hogy az ilyen hulladék lerakása milyen káros hatást gyakorolhat a környezetre és az emberi egészségre, valamint a létesítmény működése közben és bezárása után a környezetre gyakorolt hatás minimálisra csökkentése érdekében végrehajtandó megelőző intézkedéseket, beleértve a 11. cikk (2) bekezdésének a), b), d) és e) pontjában említett szempontokat;

| e) | a javasolt ellenőrzési és felügyeleti eljárásokat, a 10. cikknek (ahol alkalmazható) és a 11. cikk (2) bekezdése c) pontjának megfelelően; |
| --- | --- |

e)

a javasolt ellenőrzési és felügyeleti eljárásokat, a 10. cikknek (ahol alkalmazható) és a 11. cikk (2) bekezdése c) pontjának megfelelően;

| f) | a javasolt bezárási tervet – beleértve a rehabilitációt –, a bezárás után követendő eljárásokat és felügyeletet, a 12. cikk rendelkezéseinek megfelelően; |
| --- | --- |

f)

a javasolt bezárási tervet – beleértve a rehabilitációt –, a bezárás után követendő eljárásokat és felügyeletet, a 12. cikk rendelkezéseinek megfelelően;

| g) | a víz állapotromlását megakadályozó intézkedéseket, összhangban a 2000/60/EK irányelvvel, valamint a levegő- és talajszennyezést megakadályozó, illetve minimalizáló intézkedéseket a 13. cikknek megfelelően; |
| --- | --- |

g)

a víz állapotromlását megakadályozó intézkedéseket, összhangban a 2000/60/EK irányelvvel, valamint a levegő- és talajszennyezést megakadályozó, illetve minimalizáló intézkedéseket a 13. cikknek megfelelően;

| h) | a hulladékkezelő létesítmény által érintett talaj állapotának felmérését. |
| --- | --- |

h)

a hulladékkezelő létesítmény által érintett talaj állapotának felmérését.

A hulladékgazdálkodási terv megfelelő mennyiségű információt nyújt ahhoz, hogy az illetékes hatóság értékelhesse az üzemeltetőnek a hulladékgazdálkodási tervben, a (2) bekezdésben meghatározott céloknak, valamint ezen irányelv értelmében fennálló kötelezettségeinek teljesítésére való képességét. A terv részletesen leírja, hogy a (2) bekezdés a) pontjának i. alpontjában említettek szerint választott lehetőség vagy módszer miként valósítja meg a (2) bekezdés a) pontjában meghatározott hulladékgazdálkodási terv céljait.

4.   A hulladékgazdálkodási tervet ötévenként felül kell vizsgálni és/vagy szükség szerint módosítani kell, amennyiben a hulladékkezelő létesítmény üzemelésében vagy az elhelyezett hulladékban jelentős változások következnek be. Az illetékes hatóságot minden változásról értesíteni kell.

5.   A (3) bekezdésben meghatározott információkat tartalmazó, az egyéb nemzeti vagy közösségi jogszabályok szerint készített terveket akkor lehet felhasználni, ha így elkerülhető az információ, illetve az üzemeltető munkájának felesleges ismétlése, azzal a feltétellel, hogy minden, az (1)–(4) bekezdésben foglalt követelmény teljesül.

6.   Az illetékes hatóság a tagállamok által meghatározandó eljárások alapján jóváhagyja a hulladékgazdálkodási tervet és ellátja végrehajtásának felügyeletét.

6. cikk

A súlyos balesetek megelőzése és az azokkal kapcsolatos információk

1.   E cikk rendelkezései alkalmazandók az „A” osztályú hulladékkezelő létesítményekre, kivéve azokat a hulladékkezelő létesítményeket, amelyek a 96/82/EK irányelv hatálya alá tartoznak.

2.   A közösségi jogszabályok sérelme nélkül – különös tekintettel a 92/91/EGK és a 92/104/EGK irányelvre – a tagállamok gondoskodnak a súlyos baleseti kockázatok megállapításáról és a szükséges jellemzőknek a hulladékkezelő létesítmény tervezésébe, építésébe, üzemeltetésébe, karbantartásába, bezárásába és bezárása utáni elképzelésekbe történő beépítéséről, annak érdekében, hogy megelőzzék az ilyen baleseteket, és azoknak az emberi egészségre és/vagy a környezetre gyakorolt káros hatásait – beleértve a határokon átterjedőket is – korlátozzák.

3.   A (2) bekezdés által meghatározott követelmények alkalmazásában minden üzemeltető az üzemelés megkezdése előtt az ásványinyersanyag-kitermelésből származó hulladék kezelésével kapcsolatban koncepciót dolgoz ki a súlyos balesetek megelőzésére, és biztonsági irányítási rendszert valósít meg a koncepció végrehajtása céljából – az I. melléklet 1. szakaszában meghatározott követelményekkel összhangban –, valamint olyan belső vészhelyzeti tervet készít, amelyben meghatározza a baleset esetén a helyszínen foganatosítandó intézkedéseket.

E koncepció részeként az üzemeltető a súlyos balesetek megelőzését szolgáló koncepció végrehajtásáért és időszakos felülvizsgálatáért felelős biztonsági vezetőt nevez ki.

Az illetékes hatóság külső vészhelyzeti tervet készít baleset esetén a helyszínen kívül foganatosítandó intézkedésekről. Az engedélykérelem részeként az üzemeltető megad az illetékes hatóságnak minden olyan információt, amely szükséges ahhoz, hogy utóbbi össze tudja állítani ezt a tervet.

4.   A (3) bekezdésben említett vészhelyzeti tervek a következő célokkal rendelkeznek:

| a) | a súlyos balesetek és véletlenszerű események leküzdése és ellenőrzés alá vonása, amivel hatásuk minimalizálható, és különösen az emberi egészségben és a környezetben okozott károk korlátozása; |
| --- | --- |

a)

a súlyos balesetek és véletlenszerű események leküzdése és ellenőrzés alá vonása, amivel hatásuk minimalizálható, és különösen az emberi egészségben és a környezetben okozott károk korlátozása;

| b) | azon intézkedések végrehajtása, amelyek ahhoz szükségesek, hogy az emberi egészséget és a környezetet megvédjék a súlyos balesetek és egyéb véletlenszerű események hatásaitól; |
| --- | --- |

b)

azon intézkedések végrehajtása, amelyek ahhoz szükségesek, hogy az emberi egészséget és a környezetet megvédjék a súlyos balesetek és egyéb véletlenszerű események hatásaitól;

| c) | a szükséges információ közlése a nyilvánossággal és az érintett terület illetékes szolgálataival és hatóságaival; |
| --- | --- |

c)

a szükséges információ közlése a nyilvánossággal és az érintett terület illetékes szolgálataival és hatóságaival;

| d) | a környezet rehabilitációjának, helyreállításának és megtisztításának biztosítása súlyos balesetet követően. |
| --- | --- |

d)

a környezet rehabilitációjának, helyreállításának és megtisztításának biztosítása súlyos balesetet követően.

A tagállamok gondoskodnak arról, hogy súlyos baleset esetén az üzemeltető azonnal megadja az illetékes hatóságnak az emberi egészségre gyakorolt hatások minimalizálásához és a – tényleges vagy lehetséges – környezeti károk mértékének felméréséhez és minimálisra csökkentéséhez szükséges információkat.

5.   A tagállamok gondoskodnak arról, hogy az érintett nyilvánosság kellő időben hatékony részvételi lehetőséget kapjon a (3) bekezdéssel összhangban összeállítandó külső vészhelyzeti terv elkészítésében és felülvizsgálatában. E célból az érintett nyilvánosságot tájékoztatni kell minden ilyen javaslatról és a vonatkozó információkat hozzáférhetővé kell tenni, beleértve többek között a döntéshozatali folyamatban történő részvételi jogra és azon hatáskörrel rendelkező hatóságra vonatkozó információkat is, amelyhez észrevételeket és kérdéseket lehet benyújtani.

A tagállamok gondoskodnak arról, hogy az érintett nyilvánosság ésszerű határidőn belül legyen jogosult észrevételeket tenni, és a külső vészhelyzeti tervről szóló döntésben ezen észrevételeket megfelelő módon figyelembe vegyék.

6.   A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a biztonsági intézkedésekről és a baleset esetén szükséges intézkedésekről szóló információkat – amelyek legalább az I. melléklet 2. szakaszában felsorolt elemeket tartalmazzák – ingyenesen és természetszerűleg adják meg az érintett nyilvánosságnak.

Ezeket az információkat háromévente felülvizsgálják, és szükség esetén frissítik.

7. cikk

Kérelem és engedélyezés

1.   Az illetékes hatóság engedélye nélkül nem engedélyezhető hulladékkezelő létesítmény működése. Az engedély tartalmazza az e cikk (2) bekezdésében foglalt elemeket, és világosan megjelöli, hogy a 9. cikkben említett kritériumokkal összhangban a hulladékkezelő létesítmény melyik osztályba tartozik.

Az e cikkben foglalt valamennyi követelmény betartására is figyelemmel, bármely, a nemzeti vagy közösségi jogszabályok szerint megadott engedélyt lehetséges úgy kombinálni, hogy az egyetlen engedélyt képezzen, amennyiben az ilyen formátum révén elkerülhető az információ, illetve az üzemeltető vagy az illetékes hatóság munkájának felesleges ismétlése. A (2) bekezdésben meghatározott részleteknek egyetlen vagy több engedéllyel is eleget lehet tenni, feltéve ha az ebben a cikkben meghatározott minden követelmény teljesül.

2.   Az engedélykérelem legalább a következőket tartalmazza:

| a) | az üzemeltető megjelölése; |
| --- | --- |

a)

az üzemeltető megjelölése;

| b) | a hulladékkezelő létesítmény javasolt helye, beleértve az esetleges alternatív helyszíneket; |
| --- | --- |

b)

a hulladékkezelő létesítmény javasolt helye, beleértve az esetleges alternatív helyszíneket;

| c) | az 5. cikk szerinti hulladékgazdálkodási terv; |
| --- | --- |

c)

az 5. cikk szerinti hulladékgazdálkodási terv;

| d) | pénzügyi garancia vagy azzal egyenértékű megfelelő intézkedés, a 14. cikknek megfelelően; |
| --- | --- |

d)

pénzügyi garancia vagy azzal egyenértékű megfelelő intézkedés, a 14. cikknek megfelelően;

| e) | a 85/337/EGK irányelv (19) 5. cikkével összhangban az üzemeltető által megadott információk, ha azon irányelv értelmében környezeti hatásvizsgálat szükséges. |
| --- | --- |

e)

a 85/337/EGK irányelv (19) 5. cikkével összhangban az üzemeltető által megadott információk, ha azon irányelv értelmében környezeti hatásvizsgálat szükséges.

3.   Az illetékes hatóság csak akkor adja meg az engedélyt, ha igazolást nyer, hogy:

| a) | az üzemeltető az ezen irányelv által támasztott követelményeket betartja; |
| --- | --- |

a)

az üzemeltető az ezen irányelv által támasztott követelményeket betartja;

| b) | a hulladékkezelés nem ellentétes közvetlenül a 75/442/EGK irányelv 7. cikkében említett vonatkozó hulladékgazdálkodási terv, illetve tervek megvalósításával, és azt nem zavarja. |
| --- | --- |

b)

a hulladékkezelés nem ellentétes közvetlenül a 75/442/EGK irányelv 7. cikkében említett vonatkozó hulladékgazdálkodási terv, illetve tervek megvalósításával, és azt nem zavarja.

4.   A tagállamok megteszik a szükséges intézkedéseket annak biztosítása érdekében, hogy az illetékes hatóságok időnként újraértékeljék és szükség esetén frissítsék az engedély feltételeit:

| — | amennyiben a hulladékkezelő létesítmény üzemelésében vagy az elhelyezett hulladékban jelentős változások következnek be, |
| --- | --- |

—

amennyiben a hulladékkezelő létesítmény üzemelésében vagy az elhelyezett hulladékban jelentős változások következnek be,

| — | az üzemeltető által, a 11. cikk (3) bekezdése szerint jelentett felügyeleti eredmények, vagy a 17. cikk szerint végrehajtott ellenőrzések alapján, |
| --- | --- |

—

az üzemeltető által, a 11. cikk (3) bekezdése szerint jelentett felügyeleti eredmények, vagy a 17. cikk szerint végrehajtott ellenőrzések alapján,

| — | a 21. cikk (3) bekezdése értelmében a legjobb rendelkezésre álló technikában beálló jelentős változásokról szóló információcsere figyelembevételével. |
| --- | --- |

—

a 21. cikk (3) bekezdése értelmében a legjobb rendelkezésre álló technikában beálló jelentős változásokról szóló információcsere figyelembevételével.

5.   Ezen cikk szerint megadott engedélyben foglalt információkat az illetékes nemzeti és közösségi statisztikai hivatalok számára hozzáférhetővé kell tenni statisztikai célból történő megkeresés esetén. A pusztán kereskedelmi természetű érzékeny információk – úgymint üzleti kapcsolatok, költségösszetevők és a gazdaságosan kitermelhető ásványvagyon mennyisége – nem hozhatók nyilvánosságra.

8. cikk

A nyilvánosság részvétele

1.   A nyilvánosságot nyilvános értesítéssel és egyéb megfelelő eszközökkel, úgymint az elektronikus média – amennyiben hozzáférhető –, az engedélyezési eljárás korai szakaszában – illetve legkésőbb akkor, mihelyt az információt ésszerűen nyújtani lehet – tájékoztatni kell a következőkről:

| a) | az engedélykérelemről; |
| --- | --- |

a)

az engedélykérelemről;

| b) | ahol értelmezhető, arról a tényről, hogy az engedélykérelemről hozott döntés a 16. cikk szerint konzultáció tárgyát képezi a tagállamok között; |
| --- | --- |

b)

ahol értelmezhető, arról a tényről, hogy az engedélykérelemről hozott döntés a 16. cikk szerint konzultáció tárgyát képezi a tagállamok között;

| c) | a döntésért felelős, illetékes hatóságra vonatkozó részletekről, amelyektől vonatkozó információkat lehet beszerezni, amelyekhez észrevételeket és kérdéseket lehet benyújtani, valamint az észrevételek és kérdések továbbításának időbeli ütemezésére vonatkozó részletekről; |
| --- | --- |

c)

a döntésért felelős, illetékes hatóságra vonatkozó részletekről, amelyektől vonatkozó információkat lehet beszerezni, amelyekhez észrevételeket és kérdéseket lehet benyújtani, valamint az észrevételek és kérdések továbbításának időbeli ütemezésére vonatkozó részletekről;

| d) | a lehetséges döntések természetéről; |
| --- | --- |

d)

a lehetséges döntések természetéről;

| e) | ahol értelmezhető, az engedély vagy az engedély feltételeinek frissítésére irányuló javaslat részleteiről; |
| --- | --- |

e)

ahol értelmezhető, az engedély vagy az engedély feltételeinek frissítésére irányuló javaslat részleteiről;

| f) | azon időpont és hely, illetve eszköz megjelöléséről, amikor, ahol és amely által a vonatkozó információkat hozzáférhetővé teszik; |
| --- | --- |

f)

azon időpont és hely, illetve eszköz megjelöléséről, amikor, ahol és amely által a vonatkozó információkat hozzáférhetővé teszik;

| g) | a nyilvánosság részvételére irányuló intézkedések részleteiről, a (7) bekezdéssel összhangban. |
| --- | --- |

g)

a nyilvánosság részvételére irányuló intézkedések részleteiről, a (7) bekezdéssel összhangban.

2.   A tagállamok gondoskodnak arról, hogy megfelelő időintervallumokon belül az érintett nyilvánosság számára hozzáférhetővé tegyék a következőket:

| a) | a nemzeti jogszabályokkal összhangban, az illetékes hatósághoz a nyilvánosságnak az (1) bekezdéssel összhangban történő tájékoztatásakor eljuttatott főbb jelentések és vélemények; |
| --- | --- |

a)

a nemzeti jogszabályokkal összhangban, az illetékes hatósághoz a nyilvánosságnak az (1) bekezdéssel összhangban történő tájékoztatásakor eljuttatott főbb jelentések és vélemények;

| b) | a környezeti információk nyilvános hozzáféréséről szóló, 2003. január 28-i 2003/4/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (20) rendelkezéseivel összhangban bármilyen, az e cikk (1) bekezdésében említett információn túlmenő olyan információ, amely kapcsolódik az ezen irányelv 7. cikke szerinti döntéshez, és amely csak azután áll rendelkezésre, mikor a nyilvánosság tájékoztatása e cikk (1) bekezdése szerint már megtörtént. |
| --- | --- |

b)

a környezeti információk nyilvános hozzáféréséről szóló, 2003. január 28-i 2003/4/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (20) rendelkezéseivel összhangban bármilyen, az e cikk (1) bekezdésében említett információn túlmenő olyan információ, amely kapcsolódik az ezen irányelv 7. cikke szerinti döntéshez, és amely csak azután áll rendelkezésre, mikor a nyilvánosság tájékoztatása e cikk (1) bekezdése szerint már megtörtént.

3.   A tagállamok megfelelő intézkedéseket hoznak annak biztosítására, hogy a nyilvánosság tájékoztatása az engedélyfeltételeknek a 7. cikk (4) bekezdése szerinti frissítéséről – e cikk (1) bekezdésével összhangban – megtörténjen.

4.   Az érintett nyilvánosság jogosult a döntés meghozatala előtt észrevételeivel és véleményével az illetékes hatósághoz fordulni.

5.   Az e cikk értelmében tartott konzultációkat a döntéshozatalkor megfelelően figyelembe kell venni.

6.   Amikor meghozták a döntést, az illetékes hatóság a megfelelő eljárásokkal összhangban tájékoztatja az érintett nyilvánosságot, és tájékoztatást nyújt számára a következőkről:

| a) | a döntés tartalma, beleértve az engedély másolatát; |
| --- | --- |

a)

a döntés tartalma, beleértve az engedély másolatát;

| b) | azon okok és megfontolások, amelyek alapján a döntés született. |
| --- | --- |

b)

azon okok és megfontolások, amelyek alapján a döntés született.

7.   A nyilvánosság e cikk szerinti részvételére vonatkozó részletes rendelkezéseket a tagállamok határozzák meg, hogy lehetővé váljon az érintett nyilvánosság számára a hatékony felkészülés és részvétel.

9. cikk

A hulladékkezelő létesítmények osztályozási rendszere

Ezen irányelv alkalmazásában az illetékes hatóságok a hulladékkezelő létesítményeket a III. mellékletben meghatározott kritériumok szerint sorolják az „A” osztályba.

10. cikk

Bányatérségek

1.   A tagállamok gondoskodnak arról, hogy amikor rehabilitációs és építési célból az ásványinyersanyag-kitermelésből származó hulladékot a bányatérségekbe – tekintet nélkül arra, hogy a hulladék felszíni vagy felszín alatti kitermelés során keletkezett – visszahelyezik, az üzemeltető megfelelő intézkedéseket hozzon a következők érdekében:

| 1. | az ásványinyersanyag-kitermelésből származó hulladék stabilitásának biztosítása, értelemszerűen a 11. cikk (2) bekezdésével összhangban; |
| --- | --- |

1.

az ásványinyersanyag-kitermelésből származó hulladék stabilitásának biztosítása, értelemszerűen a 11. cikk (2) bekezdésével összhangban;

| 2. | a talaj, a felszíni vizek és a felszín alatti víz szennyezésének megakadályozása, értelemszerűen a 13. cikk (1), (3) és (5) bekezdésével összhangban; |
| --- | --- |

2.

a talaj, a felszíni vizek és a felszín alatti víz szennyezésének megakadályozása, értelemszerűen a 13. cikk (1), (3) és (5) bekezdésével összhangban;

| 3. | az ásványinyersanyag-kitermelésből származó hulladék és a bányatérség felügyeletének biztosítása, értelemszerűen a 12. cikk (4) és (5) bekezdésével összhangban. |
| --- | --- |

3.

az ásványinyersanyag-kitermelésből származó hulladék és a bányatérség felügyeletének biztosítása, értelemszerűen a 12. cikk (4) és (5) bekezdésével összhangban.

2.   Az 1999/31/EK irányelv értelemszerűen továbbra is alkalmazandó az olyan, nem ásványinyersanyag-kitermelésből származó hulladékra, amellyel bányatérségeket töltenek fel.

11. cikk

A hulladékkezelő létesítmények építése és irányítása

1.   A tagállamok megfelelő intézkedések meghozatalával gondoskodnak arról, hogy a hulladékkezelő létesítmény irányítása hozzáértő személy kezében legyen, és a személyzet szakmai fejlődése és továbbképzése biztosított legyen.

2.   Az illetékes hatóság megbizonyosodik arról, hogy egy új hulladékkezelő létesítmény építése vagy egy már meglévő átalakítása során az üzemeltető biztosítja a következőket:

| a) | a hulladékkezelő létesítmény, különösen a védett területekre vonatkozó közösségi és nemzeti kötelezettségeket és a geológiai, hidrológiai, hidrogeológiai, szeizmikus és geotechnológiai tényezőket figyelembe véve, megfelelő helyen található és kialakítása megfelel azoknak a szükséges feltételeknek, amelyek megelőzik – úgy rövid, mint hosszú távon – a levegő, a talaj, a felszín alatti víz vagy a felszíni víz szennyezését, különös tekintettel a 76/464/EGK (21), a 80/68/EGK (22) és a 2000/60/EK irányelvre, és amelyek biztosítják a szennyezett víz és a csurgalék hatékony összegyűjtését, ahogy és amikor azt az engedély megköveteli, valamint amelyek csökkentik a víz és szél okozta eróziót, amennyire ez technikailag lehetséges és gazdaságilag megvalósítható; |
| --- | --- |

a)

a hulladékkezelő létesítmény, különösen a védett területekre vonatkozó közösségi és nemzeti kötelezettségeket és a geológiai, hidrológiai, hidrogeológiai, szeizmikus és geotechnológiai tényezőket figyelembe véve, megfelelő helyen található és kialakítása megfelel azoknak a szükséges feltételeknek, amelyek megelőzik – úgy rövid, mint hosszú távon – a levegő, a talaj, a felszín alatti víz vagy a felszíni víz szennyezését, különös tekintettel a 76/464/EGK (21), a 80/68/EGK (22) és a 2000/60/EK irányelvre, és amelyek biztosítják a szennyezett víz és a csurgalék hatékony összegyűjtését, ahogy és amikor azt az engedély megköveteli, valamint amelyek csökkentik a víz és szél okozta eróziót, amennyire ez technikailag lehetséges és gazdaságilag megvalósítható;

| b) | a hulladékkezelő létesítmény megfelelő megépítése, kezelése és fenntartása biztosítja annak fizikai stabilitását, és a talaj, a levegő, a felszíni víz vagy a felszín alatti víz szennyezésének vagy fertőzésének rövid és hosszú távú megelőzését, valamint, amennyire lehetséges, a tájképben okozott károk minimalizálását; |
| --- | --- |

b)

a hulladékkezelő létesítmény megfelelő megépítése, kezelése és fenntartása biztosítja annak fizikai stabilitását, és a talaj, a levegő, a felszíni víz vagy a felszín alatti víz szennyezésének vagy fertőzésének rövid és hosszú távú megelőzését, valamint, amennyire lehetséges, a tájképben okozott károk minimalizálását;

| c) | megfelelő tervek és rendelkezések vannak a hulladékkezelő létesítmény illetékes személyek általi rendszeres felügyeletére és vizsgálatára, valamint intézkedésekre instabilitást, illetve víz- vagy talajszennyezést mutató eredmények esetén; |
| --- | --- |

c)

megfelelő tervek és rendelkezések vannak a hulladékkezelő létesítmény illetékes személyek általi rendszeres felügyeletére és vizsgálatára, valamint intézkedésekre instabilitást, illetve víz- vagy talajszennyezést mutató eredmények esetén;

| d) | megfelelő intézkedések születnek a talaj rehabilitálására és a hulladékkezelő létesítmény bezárására; |
| --- | --- |

d)

megfelelő intézkedések születnek a talaj rehabilitálására és a hulladékkezelő létesítmény bezárására;

| e) | megfelelő intézkedések születnek a hulladékkezelő létesítmény bezárása utáni időszakra. |
| --- | --- |

e)

megfelelő intézkedések születnek a hulladékkezelő létesítmény bezárása utáni időszakra.

A c) pontban említett felügyelet és vizsgálatok nyilvántartását az engedély dokumentációjával együtt meg kell őrizni, hogy az információ kellő átadása, különösen üzemeltetőváltás esetén, biztosítva legyen.

3.   Az üzemeltető késedelem nélkül, de bekövetkezése után legkésőbb 48 órán belül értesíti az illetékes hatóságot minden olyan eseményről, amely veszélyeztetheti a hulladékkezelő létesítmény stabilitását, és minden jelentős kedvezőtlen környezeti hatásról, amelyet a hulladékkezelő létesítmény ellenőrzési és felügyeleti eljárásai feltárnak. Az üzemeltető, ahol alkalmazható, a belső vészhelyzeti tervet hajtja végre és követi az illetékes hatóság minden más utasítását a végrehajtandó korrekciós intézkedéseket illetően.

Az üzemeltető viseli a végrehajtandó intézkedések költségeit.

Az illetékes hatóság által meghatározott gyakorisággal, de legalább évente egy alkalommal az üzemeltető az összegyűjtött adatok alapján jelentést készít a felügyeleti eredményekről az illetékes hatóságnak abból a célból, hogy bizonyítsa az engedélyezési feltételek betartását és gyarapítsa a hulladék és a hulladékkezelő létesítmény viselkedésére vonatkozó ismereteket. E jelentés alapján az illetékes hatóság dönthet úgy, hogy egy független szakértő által készített megerősítés szükséges.

12. cikk

Hulladékkezelő létesítmények bezárására és a bezárás utáni időszakra vonatkozó eljárás

1.   A tagállamok megteszik a szükséges intézkedéseket annak biztosítása érdekében, hogy teljesítsék a (2)–(5) bekezdésben foglaltakat.

2.   A hulladékkezelő létesítményben csak akkor kezdődhet meg a bezárási eljárás, ha az alábbi feltételek egyike teljesül:

| a) | az engedélyben megszabott vonatkozó feltételek teljesülnek; |
| --- | --- |

a)

az engedélyben megszabott vonatkozó feltételek teljesülnek;

| b) | az üzemeltető kezdeményezésére az illetékes hatóság felhatalmazást ad; |
| --- | --- |

b)

az üzemeltető kezdeményezésére az illetékes hatóság felhatalmazást ad;

| c) | az illetékes hatóság ilyen céllal egy indokolással ellátott határozatot bocsát ki. |
| --- | --- |

c)

az illetékes hatóság ilyen céllal egy indokolással ellátott határozatot bocsát ki.

3.   A hulladékkezelő létesítmény csak azután tekinthető véglegesen bezártnak, hogy az illetékes hatóság – késedelem nélkül – végrehajtotta végső helyszíni vizsgálatát, kiértékelte az üzemeltető által benyújtott összes jelentést, megállapította, hogy a hulladékkezelő létesítmény által érintett területet rehabilitálták és közölte az üzemeltetővel, hogy jóváhagyja a bezárást.

A jóváhagyás semmilyen módon nem csökkenti az üzemeltető engedélyezési feltételekben foglalt vagy egyéb törvényes kötelezettségeit.

4.   z üzemeltető felelős a bezárás utáni időszak alatti fenntartásért, felügyeletért, ellenőrzésért és kiigazító intézkedésekért, ameddig azt az illetékes hatóság megköveteli, figyelembe véve a veszély természetét és időtartamát, kivéve amikor az illetékes hatóság úgy dönt, hogy átveszi ezeket a feladatokat az üzemeltetőtől a hulladékkezelő létesítmény végleges bezárása után és a hulladék birtokosának felelősségét szabályozó nemzeti vagy közösségi jogszabályok sérelme nélkül.

5.   Amikor egy hulladékkezelő létesítmény bezárása után az illetékes hatóság szükségesnek ítéli, a közösségi jogszabályokban lefektetett vonatkozó környezetvédelmi követelmények, különösen a 76/464/EGK, a 80/68/EGK és a 2000/60/EK irányelv követelményeinek betartása érdekében, az üzemeltető többek között felügyeli a létesítmény fizikai és kémiai stabilitását, és minimalizál minden negatív környezeti hatást, különös tekintettel a felszíni és felszín alatti vízre, biztosítva, hogy:

| a) | a létesítményhez tartozó minden szerkezetet mindig készenlétben álló felügyeleti és mérőműszerrel ellenőrzik és védik; |
| --- | --- |

a)

a létesítményhez tartozó minden szerkezetet mindig készenlétben álló felügyeleti és mérőműszerrel ellenőrzik és védik;

| b) | ahol alkalmazható, a túlfolyócsatornákat és a bukógátakat tisztán és szabadon tartják. |
| --- | --- |

b)

ahol alkalmazható, a túlfolyócsatornákat és a bukógátakat tisztán és szabadon tartják.

6.   A hulladékkezelő létesítmény bezárása után az üzemeltető késedelem nélkül értesíti az illetékes hatóságot minden olyan eseményről vagy fejleményről, amely veszélyeztetheti a hulladékkezelő létesítmény stabilitását és minden jelentős kedvezőtlen környezeti hatásról, amelyet a hulladékkezelő létesítmény ellenőrzési és felügyeleti eljárásai feltárnak. Az üzemeltető, ahol alkalmazható, a belső vészhelyzeti tervet hajtja végre, és követi az illetékes hatóság minden más utasítását a végrehajtandó korrekciós intézkedéseket illetően.

Az üzemeltető fedezi a végrehajtandó intézkedések költségeit.

Az illetékes hatóság által meghatározott esetekben és gyakorisággal az üzemeltető az összegyűjtött adatok alapján jelentést készít az ellenőrzési eredményekről az illetékes hatóságnak abból a célból, hogy bizonyítsa az engedélyezési feltételek betartását és gyarapítsa a hulladék és a hulladékkezelő létesítmény viselkedésére vonatkozó ismereteket.

13. cikk

A víz állapota romlásának, a levegő és a talaj szennyezésének megelőzése

1.   Az illetékes hatóság megbizonyosodik arról, hogy az üzemeltető megteszi a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy eleget tegyen a Közösség környezetvédelmi szabványainak különösen azért, hogy a 2000/60/EK irányelvnek megfelelően megakadályozza az aktuális vízállapot romlását többek között azáltal, hogy:

| a) | értékeli a lehetséges csurgalékvíz-termelődést, beleértve a csurgalékvíz, valamint a hulladékkezelő létesítmény működési fázisában és a bezárása utáni időszakban lerakódott hulladék szennyezőanyag-tartalmát, és meghatározza a hulladékkezelő létesítmény vízháztartási egyensúlyát; |
| --- | --- |

a)

értékeli a lehetséges csurgalékvíz-termelődést, beleértve a csurgalékvíz, valamint a hulladékkezelő létesítmény működési fázisában és a bezárása utáni időszakban lerakódott hulladék szennyezőanyag-tartalmát, és meghatározza a hulladékkezelő létesítmény vízháztartási egyensúlyát;

| b) | megelőzi vagy minimalizálja a csurgalékvíz termelődését, valamint a felszíni víz vagy a felszín alatti víz és a talaj hulladék általi szennyeződését; |
| --- | --- |

b)

megelőzi vagy minimalizálja a csurgalékvíz termelődését, valamint a felszíni víz vagy a felszín alatti víz és a talaj hulladék általi szennyeződését;

| c) | a hulladékkezelő létesítményben lévő szennyezett vizet és a csurgalékvizet olyan módon gyűjti össze és kezeli, hogy az megfeleljen a kibocsátásra előírt szabványos követelményeknek. |
| --- | --- |

c)

a hulladékkezelő létesítményben lévő szennyezett vizet és a csurgalékvizet olyan módon gyűjti össze és kezeli, hogy az megfeleljen a kibocsátásra előírt szabványos követelményeknek.

2.   Az illetékes hatóság biztosítja, hogy az üzemeltető megtette a megfelelő intézkedéseket a por- és gázkibocsátás megelőzésére vagy csökkentésére.

3.   bban az esetben, ha az illetékes hatóság a környezeti kockázatok kiértékelése alapján – különösen a 76/464/EGK, a 80/68/EGK vagy a 2000/60/EK irányelvet figyelembe véve, ha alkalmazható – úgy döntött, hogy a csurgalékvíz összegyűjtése és kezelése nem szükséges, vagy megállapították, hogy a hulladékkezelő létesítmény nem jelent potenciális veszélyt a talajra, a felszín alatti vízre vagy a felszíni vízre, az (1) bekezdés b) és c) pontjában meghatározott követelményeket ennek megfelelően lehet csökkenteni vagy fel lehet függeszteni.

4.   A tagállamok az ásványinyersanyag-kitermelésből származó – szilárd, iszapos vagy folyékony állapotú – hulladék ártalmatlanítását, ha azt egy olyan fogadó víztestben végzik, amely nem azonos az ásványinyersanyag-kitermelésből származó hulladék ártalmatlanításának céljára létrehozottal, attól teszik függővé, hogy az üzemeltető betartja-e a 76/464/EGK, a 80/68/EGK és a 2000/60/EK irányelv vonatkozó követelményeit.

5.   Amikor az ásványinyersanyag-kitermelésből származó hulladékot olyan bányatérségekbe helyezik vissza – tekintet nélkül arra, hogy a hulladék felszíni vagy felszín alatti kitermelés során keletkezett – , amelyet a bezárás után elárasztanak, az üzemeltetőnek megfelelő intézkedéseket kell hoznia annak érdekében, hogy megakadályozza vagy minimálisra csökkentse a víz állapotának romlását és a talaj szennyezését értelemszerűen az (1) és a (3) bekezdéssel összhangban. Az üzemeltető az illetékes hatóság rendelkezésére bocsátja azon információkat, amelyek szükségesek ahhoz, hogy biztosíthassák a közösségi követelmények – különös tekintettel a 2000/60/EK irányelv követelményeire – teljesítését.

6.   Cianidot tartalmazó tározó esetében az üzemeltető biztosítja, hogy a tározóban a gyenge sav hatására bomló cianid koncentrációját az elérhető legjobb technikákat használva a lehető legalacsonyabb szintre csökkenti, és minden esetben, a 2008. május 1-jét megelőzően engedéllyel rendelkező vagy már működő létesítményeknél a gyenge sav hatására bomló cianid koncentrációja a dúsítási maradékoknak a feldolgozóüzemből a tározóba bocsátásakor nem haladja meg az 50 ppm-et 2008. május 1-jétől, a 25 ppm-et 2013. május 1-jétől, a 10 ppm-et 2018. május 1-jétől és a 10 ppm-et a 2008. május 1. után kiadott engedéllyel rendelkező hulladéktároló létesítmények esetében.

Az üzemeltető, ha az illetékes hatóság erre felkéri, a telep feltételeit figyelembe vevő kockázatfelméréssel bizonyítja, hogy ezeket a koncentráció-határértékeket nem szükséges tovább csökkenteni.

14. cikk

Pénzügyi biztosíték

1.   A hulladék hulladékkezelő létesítményben való felhalmozását vagy elhelyezését is magában foglaló bármely művelet megkezdése előtt az illetékes hatóság pénzügyi biztosítékot (pl. pénzügyi letétet, beleértve az ipar által finanszírozott kölcsönös garanciaalapokat) vagy ennek megfelelőjét kér, a tagállamok által meghatározott eljárás szabályainak megfelelően, annak érdekében, hogy:

| a) | teljesüljön ezen irányelv szerint kiadott engedélyből következő minden kötelezettség, beleértve a bezárás utáni rendelkezéseket; |
| --- | --- |

a)

teljesüljön ezen irányelv szerint kiadott engedélyből következő minden kötelezettség, beleértve a bezárás utáni rendelkezéseket;

| b) | bármikor azonnal hozzáférhető alapok legyenek a 7. cikkben foglalt engedély által megkívánt és az 5. cikk szerint elkészített hulladékgazdálkodási tervben leírt hulladékkezelő létesítmény által érintett terület rehabilitációjára. |
| --- | --- |

b)

bármikor azonnal hozzáférhető alapok legyenek a 7. cikkben foglalt engedély által megkívánt és az 5. cikk szerint elkészített hulladékgazdálkodási tervben leírt hulladékkezelő létesítmény által érintett terület rehabilitációjára.

2.   Az (1) bekezdésben említett biztosíték kiszámítása az alábbiak alapján történik:

| a) | a létesítmény várható környezeti hatása, különösen figyelembe véve a létesítmény osztályát, a hulladék jellemzőit és a rehabilitált talaj jövőbeni felhasználását; |
| --- | --- |

a)

a létesítmény várható környezeti hatása, különösen figyelembe véve a létesítmény osztályát, a hulladék jellemzőit és a rehabilitált talaj jövőbeni felhasználását;

| b) | annak feltételezése, hogy minden szükséges rehabilitációs munkálatot független és megfelelően képzett harmadik fél értékel és végez. |
| --- | --- |

b)

annak feltételezése, hogy minden szükséges rehabilitációs munkálatot független és megfelelően képzett harmadik fél értékel és végez.

3.   A biztosíték mértékét időszakonként a 7. cikkben foglalt engedély által megkívánt és az 5. cikk szerint elkészített hulladékgazdálkodási tervben leírt hulladékkezelő létesítmény által érintett területen végzendő rehabilitációs munkához kell igazítani.

4.   Amennyiben az illetékes hatóság a 12. cikk (3) bekezdésével összhangban jóváhagyja a bezárást, írásos nyilatkozatban felmenti az üzemeltetőt az e cikk (1) bekezdésében említett biztosítékadási kötelezettsége alól, kivéve a 12. cikk (4) bekezdésében említett bezárás utáni kötelezettségeket.

15. cikk

Környezetvédelmi felelősség

A 2004/35/EK irányelv III. melléklete a következő ponttal egészül ki:

| „13. | Az ásványinyersanyag-kitermelő iparban keletkező hulladék kezelése az ásványinyersanyag-kitermelő iparban keletkező hulladék kezeléséről szóló, 2006. március 15-i 2006/21/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (23) szerint. |
| --- | --- |

„13.

Az ásványinyersanyag-kitermelő iparban keletkező hulladék kezelése az ásványinyersanyag-kitermelő iparban keletkező hulladék kezeléséről szóló, 2006. március 15-i 2006/21/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (23) szerint.

16. cikk

Országhatárokon átnyúló hatások

1.   Ha egy tagállamnak tudomása van arról, hogy egy, a területén található, „A” osztályba besorolt hulladékkezelő létesítmény üzemeltetése potenciálisan jelentősen káros hatással van egy másik tagállam környezetére, és ebből eredően veszélyt jelenthet az emberi egészségre, vagy ha egy potenciálisan jelentősen érintett tagállam kéri, az a tagállam, amelynek területén a 7. cikknek megfelelő engedélykérelmet benyújtották, e cikknek megfelelően ugyanakkor továbbítja a kapott információt a másik tagállamnak, amikor azt a saját állampolgárai számára is hozzáférhetővé teszi.

Ilyen tájékoztatás képezi az alapját bármilyen, a kölcsönösség és egyenrangúság alapján folyó konzultációnak, amelyre a kétoldalú kapcsolatok keretein belül a két tagállam között szükség van.

2.   A tagállamok kétoldalú kapcsolataik keretén belül gondoskodnak arról, hogy az (1) bekezdésben említett esetekben az engedélykérelmeket megfelelő ideig annak a tagállamnak az érintett nyilvánossága számára is hozzáférhetővé tegyék, amelynek környezetére a létesítmény valószínűleg hatással lehet, hogy ily módon még az illetékes hatóság döntéshozatala előtt észrevételeket tehessenek.

3.   A tagállamok gondoskodnak arról, hogy az e cikk (1) bekezdésében említett, egy hulladékkezelő létesítménnyel kapcsolatos baleset esetén az üzemeltető haladéktalanul megadja a 6. cikk (4) bekezdése szerinti hatáskörrel rendelkező hatóságnak az emberi egészségre gyakorolt hatások minimalizálásához és a – tényleges vagy potenciális – környezeti károk mértékének felméréséhez és minimalizálásához szükséges információkat.

17. cikk

Az illetékes hatóság általi ellenőrzések

1.   A hulladék elhelyezésének megkezdése előtt, valamint azt követően az érintett tagállam által meghatározott rendszeres időközönként – beleértve a bezárás utáni szakaszt is – az illetékes hatóság ellenőriz minden, a 7. cikk hatálya alá tartozó hulladékkezelő létesítményt annak biztosítására, hogy az megfeleljen az engedélyben rögzített vonatkozó feltételeknek. A pozitív eredmény semmilyen módon nem csökkenti az üzemeltető engedély szerinti felelősségét.

2.   A tagállamok megkövetelik az üzemeltetőtől, hogy minden hulladékkezeléssel kapcsolatos műveletről naprakész nyilvántartást vezessen és azt az illetékes hatóság számára ellenőrzés céljából hozzáférhetővé tegye, és hogy az üzemeltető a hulladékkezelő létesítmény működés közbeni változása esetén a hulladékkezelő létesítménnyel kapcsolatos naprakész információk és a nyilvántartás átadása megfelelően megtörténjen.

18. cikk

Jelentési kötelezettség

1.   A tagállamok hároméves időközönként jelentést küldenek a Bizottságnak ezen irányelv végrehajtásáról. A jelentést egy olyan kérdőív vagy vázlat alapján állítják össze, amelyet a Bizottság a 23. cikk (2) bekezdésében említett eljárásnak megfelelően fogad el. A jelentést annak a hároméves időszaknak a lejártát követő kilenc hónapon belül kell a Bizottságnak megküldeni, amely időszakra a jelentés vonatkozik.

A Bizottság az ezen irányelv végrehajtásáról szóló jelentést a tagállamok jelentéseinek beérkezését követő kilenc hónapon belül közzéteszi.

2.   A tagállamok minden évben tájékoztatják a Bizottságot az üzemeltetők által jelentett eseményekről, a 11. cikk (3) bekezdésének és a 12. cikk (6) bekezdésének megfelelően. A Bizottság ezeket az információkat a tagállamok számára kérésre hozzáférhetővé teszi. A környezeti információkhoz való nyilvános hozzáférésről szóló közösségi jog sérelme nélkül a tagállamok pedig ezeket az információkat az érintett nyilvánosság számára kérésre hozzáférhetővé teszik.

19. cikk

Szankciók

A tagállamok megállapítják az ezen irányelv alapján elfogadott nemzeti jogszabályok megszegése esetén alkalmazandó szankciókat, és megtesznek minden szükséges intézkedést e szabályok végrehajtásának biztosítására. A megállapított szankcióknak hatékonyaknak, arányosaknak és visszatartó erejűeknek kell lenniük.

20. cikk

Bezárt hulladékkezelő létesítmények nyilvántartása

A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a területükön található bezárt hulladékkezelő létesítményeket (beleértve az elhagyott hulladékkezelő létesítményeket is), amelyek jelentősen káros környezeti hatással bírnak, vagy közép-, illetve rövid távon belül komoly veszélyt jelenthetnek az emberi egészségre vagy a környezetre nyilvántartásba vegyék, és a nyilvántartást rendszeresen frissítsék. Ezt a nyilvántartást, amelyet hozzáférhetővé kell tenni a nyilvánosság számára, 2012. május 1-jéig kell elkészíteni, figyelemmel a 21. cikkben említett módszerekre, amennyiben ezek elérhetőek.

21. cikk

Információcsere

1.   A Bizottság a 23. cikkben említett bizottság segítségével gondoskodik arról, hogy a tagállamok között megfelelő technikai és tudományos információcsere működjön, tekintetbe véve módszerek kidolgozását az alábbiakra vonatkozóan:

| a) | a 20. cikk teljesítése; |
| --- | --- |

a)

a 20. cikk teljesítése;

| b) | a 20. cikk szerint meghatározott, bezárt hulladékkezelő létesítmények rehabilitációja annak érdekében, hogy megfeleljenek a 4. cikk követelményeinek. Ezek a módszerek lehetővé teszik a legmegfelelőbb kockázatfelmérési eljárások és helyreállító intézkedések kialakítását, tekintettel az Európa-szerte különböző geológiai, hidrogeológiai és klimatológiai sajátosságokra. |
| --- | --- |

b)

a 20. cikk szerint meghatározott, bezárt hulladékkezelő létesítmények rehabilitációja annak érdekében, hogy megfeleljenek a 4. cikk követelményeinek. Ezek a módszerek lehetővé teszik a legmegfelelőbb kockázatfelmérési eljárások és helyreállító intézkedések kialakítását, tekintettel az Európa-szerte különböző geológiai, hidrogeológiai és klimatológiai sajátosságokra.

2.   A tagállamok gondoskodnak arról, hogy az illetékes hatóság figyelemmel kísérje az elérhető legjobb technikák fejlődését, vagy a hatóságot arról tájékoztassák.

3.   A Bizottság információcserét szervez a tagállamok és az érintett szervezetek között az elérhető legjobb technikákról, nyomon követésükről és fejlődésükről. A Bizottság közzéteszi az információcsere eredményét.

22. cikk

Végrehajtási és módosító intézkedések

1.   2008. május 1-jéig a Bizottság a 23. cikk (2) bekezdésében említett eljárásnak megfelelően elfogadja az alábbiakra vonatkozó szükséges rendelkezéseket, elsőbbséget biztosítva az e), f) és g) pontoknak:

| a) | a 7. cikk (5) bekezdésében és a 12. cikk (6) bekezdésében említett információk összehangolása és rendszeres továbbítása; |
| --- | --- |

a)

a 7. cikk (5) bekezdésében és a 12. cikk (6) bekezdésében említett információk összehangolása és rendszeres továbbítása;

| b) | a 13. cikk (6) bekezdésének végrehajtása, beleértve a gyenge sav hatására bomló cianid meghatározására és mérési módszerére vonatkozó technikai követelményeket; |
| --- | --- |

b)

a 13. cikk (6) bekezdésének végrehajtása, beleértve a gyenge sav hatására bomló cianid meghatározására és mérési módszerére vonatkozó technikai követelményeket;

| c) | technikai iránymutatások a pénzügyi biztosíték kialakításához a 14. cikk (2) bekezdése rendelkezéseinek megfelelően; |
| --- | --- |

c)

technikai iránymutatások a pénzügyi biztosíték kialakításához a 14. cikk (2) bekezdése rendelkezéseinek megfelelően;

| d) | ellenőrzésekre vonatkozó technikai iránymutatások a 17. cikknek megfelelően; |
| --- | --- |

d)

ellenőrzésekre vonatkozó technikai iránymutatások a 17. cikknek megfelelően;

| e) | a II. mellékletben szereplő hulladékok jellemzésével kapcsolatos technikai követelmények kidolgozása; |
| --- | --- |

e)

a II. mellékletben szereplő hulladékok jellemzésével kapcsolatos technikai követelmények kidolgozása;

| f) | a 3. cikk 3. pontjában szereplő meghatározás értelmezése; |
| --- | --- |

f)

a 3. cikk 3. pontjában szereplő meghatározás értelmezése;

| g) | a hulladékkezelő létesítmények osztályozásához szükséges kritériumok meghatározása a III. mellékletnek megfelelően; |
| --- | --- |

g)

a hulladékkezelő létesítmények osztályozásához szükséges kritériumok meghatározása a III. mellékletnek megfelelően;

| h) | ezen irányelv technikai végrehajtásához szükséges mintavételi és elemzési módszerek összehangolt előírásainak meghatározása. |
| --- | --- |

h)

ezen irányelv technikai végrehajtásához szükséges mintavételi és elemzési módszerek összehangolt előírásainak meghatározása.

2.   A Bizottság fogad el minden olyan további módosítást, amely szükséges a mellékletek technikai és tudományos fejlődéshez való hozzáigazításához a 23. cikk (2) bekezdésében említett eljárásnak megfelelően.

A módosításokat úgy kell végrehajtani, hogy magas szintű környezetvédelem valósuljon meg.

23. cikk

A bizottság

1.   A Bizottságot a 75/442/EGK irányelv 18. cikkével létrehozott bizottság (a továbbiakban: bizottság) segíti.

2.   Amennyiben hivatkozás történik erre a bekezdésre, az 1999/468/EK határozat 5. és 7. cikkét kell alkalmazni, tekintettel az említett határozat 8. cikkének rendelkezéseire.

Az 1999/468/EK határozat 5. cikkének (6) bekezdésében említett határidő három hónap.

3.   A bizottság elfogadja eljárási szabályzatát.

24. cikk

Átmeneti rendelkezés

1.   A tagállamok gondoskodnak arról, hogy minden olyan hulladékkezelő létesítmény, amely engedélyt kapott, vagy amely 2008. május 1-jén már üzemel, 2012. május 1-jéig megfeleljen ezen irányelv rendelkezéseinek, kivéve a 14. cikk (1) bekezdésének rendelkezéseit, amelyek esetében a megfelelést 2014. május 1-jéig kell biztosítani, valamint a 13. cikk (6) bekezdésének rendelkezéseit, amelyek esetében a megfelelést az ott feltüntetett határidőkön belül kell biztosítani.

2.   Az (1) bekezdés nem vonatkozik a 2008. május 1-jéig bezárt hulladékkezelő létesítményekre.

3.   A tagállamok biztosítják 2006. május 1-jétől kezdődően a hulladékkezelő létesítmény bezárása ellenére, hogy a hatálybalépés után és 2008. május 1. előtt, a kitermelt hulladékot úgy kezeljék, hogy az ne veszélyeztesse ezen irányelv 4. cikke (1) bekezdésének és a közösségi jogszabályokban – beleértve a 2000/60/EK irányelvet – lefektetett egyéb alkalmazandó környezetvédelmi követelménynek a betartását.

4.   Az 5. cikk, a 6. cikk (3)–(5) bekezdése, a 7. cikk, a 8. cikk, a 12. cikk (1), (2) bekezdése és a 14. cikk (1)–(3) bekezdése nem alkalmazandó azokra a hulladékkezelő létesítményekre, amelyek:

| — | 2006. május 1. előtt megszüntették a hulladékok átvételét, |
| --- | --- |

—

2006. május 1. előtt megszüntették a hulladékok átvételét,

| — | amelyek az illetékes hatóság által jóváhagyott közösségi vagy nemzeti jogszabályoknak és programoknak megfelelően teljesítik a bezárási eljárást, és |
| --- | --- |

—

amelyek az illetékes hatóság által jóváhagyott közösségi vagy nemzeti jogszabályoknak és programoknak megfelelően teljesítik a bezárási eljárást, és

| — | amelyek ténylegesen bezárnak 2010. december 31-ig. |
| --- | --- |

—

amelyek ténylegesen bezárnak 2010. december 31-ig.

A tagállamok jelentik ezeket az eseteket a Bizottságnak 2008. augusztus 1-jéig és gondoskodnak arról, hogy ezen létesítmények kezelése ne veszélyeztesse ezen irányelv, különösen pedig a 4. cikk (1) bekezdése céljainak megvalósítását, és egyéb közösségi jogszabályét sem, beleértve a 2000/60/EK irányelvet.

25. cikk

Átültetés

1.   A tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek 2008. május 1. előtt megfeleljenek. Erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot.

Amikor a tagállamok elfogadják ezeket az intézkedéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.

2.   A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguknak azokat a rendelkezéseit, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el.

26. cikk

Hatálybalépés

Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

27. cikk

Címzettek

Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

Kelt Strasbourgban, 2006. március 15-én.

az Európai Parlament részéről

az elnök

J. BORRELL FONTELLES

a Tanács részéről

az elnök

H. WINKLER

---

(1)  HL C 80., 2004.3.30., 35. o.

1

(2)  HL C 109., 2004.4.30., 33. o.

2

(3)  Az Európai Parlament 2004. március 31-i véleménye (HL C 103. E, 2004.4.29., 451. o.), a Tanács 2005. április 12-i közös álláspontja (HL C 172. E, 2005.7.12., 1. o.) és az Európai Parlament 2005. szeptember 6-i álláspontja (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé). Az Európai Parlament 2006. január 18-i jogalkotási állásfoglalása és a Tanács 2006. január 30-i határozata.

3

(4)  HL L 345., 2003.12.31., 97. o.

4

(5)  HL L 257., 1996.10.10., 26. o. A legutóbb a 166/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (HL L 33., 2006.2.4., 1. o.) módosított irányelv.

5

(6)  HL C 65 E., 2002.3.14., 382. o.

6

(7)  HL L 242., 2002.9.10., 1. o.

7

(8)  HL L 194., 1975.7.25., 39. o. A legutóbb az 1882/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (HL L 284., 2003.10.31., 1. o.) módosított irányelv.

8

(9)  HL L 182., 1999.7.16., 1. o. Az 1882/2003/EK rendelettel módosított irányelv.

9

(10)  Az ásványi nyersanyagok fúrólyukon keresztül történő kitermelésével foglalkozó iparágakban dolgozó munkavállalók biztonsága és egészségvédelme javításának minimumkövetelményeiről szóló, 1992. november 3-i 92/91/EGK tanácsi irányelv (tizenegyedik egyedi irányelv a 89/391/EGK irányelv 16. cikkének (1) bekezdése értelmében) (HL L 348., 1992.11.28., 9. o.).

10

(11)  Az ásványi nyersanyagok külszíni és felszín alatti kitermelésével foglalkozó iparágakban dolgozó munkavállalók biztonsága és egészségvédelme javításának minimumkövetelményeiről szóló, 1992. december 3-i 92/104/EGK tanácsi irányelv (tizenkettedik egyedi irányelv a 89/391/EGK irányelv 16. cikkének (1) bekezdése értelmében) (HL L 404., 1992.12.31., 10. o.).

11

(12)  HL L 327., 2000.12.22., 1. o. A 2455/2001/EK határozattal (HL L 331., 2001.12.15., 1. o.) módosított irányelv.

12

(13)  HL L 143., 2004.4.30., 56. o.

13

(14)  HL L 184., 1999.7.17., 23. o.

14

(15)  HL C 321., 2003.12.31., 1. o.

15

(16)  HL L 377., 1991.12.31., 20. o. A 166/2006/EK rendelettel módosított irányelv.

16

(17)  A veszélyes anyagok osztályozására, csomagolására és címkézésére vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések közelítéséről szóló, 1967. június 27-i 67/548/EGK tanácsi irányelv (HL 196.,1967.8.16., 1. o.). A legutóbb a 2004/73/EK bizottsági irányelvvel (HL L 152., 2004.4.30., 1. o.) módosított irányelv.

17

(18)  A tagállamoknak a veszélyes készítmények osztályozására, csomagolására és címkézésére vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseinek közelítéséről szóló, 1999. május 31-i 1999/45/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL L 200., 1999.7.30., 1. o.). A legutóbb a 2006/8/EK bizottsági irányelvvel (HL L 19., 2006.1.24., 12. o.) módosított irányelv.

18

(19)  Az egyes köz- és magánprojektek környezetre gyakorolt hatásainak vizsgálatáról szóló, 1985. június 27-i 85/337/EGK tanácsi irányelv (HL L 175., 1985.7.5., 40. o.). A legutóbb a 2003/35/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (HL L 156., 2003.6.25., 17. o.) módosított irányelv.

19

(20)  HL L 41., 2003.2.14., 26. o.

20

(21)  A Közösség vízi környezetébe bocsátott egyes veszélyes anyagok által okozott szennyezésről szóló, 1976. május 4-i 76/464/EGK tanácsi irányelv (HL L 129., 1976.5.18., 23. o.). A legutóbb a 2000/60/EK irányelvvel módosított irányelv.

21

(22)  A felszín alatti vizek egyes veszélyes anyagok okozta szennyezés elleni védelméről szóló, 1979. december 17-i 80/68/EGK tanácsi irányelv (HL L 20., 1980.1.26., 43. o.). A 91/692/EGK irányelvvel (HL L 377., 1991.12.31., 48. o.) módosított irányelv.

22

(23)  HL L 102, 2006.4.11., 15 o.”

23

---

I. MELLÉKLET

A súlyos balesetek megelőzésének terve és az érintett nyilvánossággal közlendő információk

1.   A súlyos balesetek megelőzésének terve

Az üzemeltető súlyos balesetek megelőzésére kidolgozott tervének és biztonsági irányítási rendszerének arányosnak kell lennie a hulladékkezelő létesítmény által keltett súlyos balesetveszéllyel. Végrehajtásuk céljából a következőket kell figyelembe venni:

| (1) | a súlyos balesetek megelőzésére kidolgozott tervnek tartalmaznia kell az üzemeltető átfogó céljait és cselekvési elveit a súlyos balesetek kockázatainak ellenőrzése szempontjából; |
| --- | --- |

(1)

a súlyos balesetek megelőzésére kidolgozott tervnek tartalmaznia kell az üzemeltető átfogó céljait és cselekvési elveit a súlyos balesetek kockázatainak ellenőrzése szempontjából;

| (2) | a biztonsági irányítási rendszernek az általános irányítási rendszer részét kell képeznie, amely magában foglalja a szervezeti struktúrát, a felelősséget, a gyakorlatot, az eljárásokat, a folyamatokat és a forrásokat, amelyek lehetővé teszik a súlyos balesetek megelőzésére kidolgozott terv meghatározását és végrehajtását; |
| --- | --- |

(2)

a biztonsági irányítási rendszernek az általános irányítási rendszer részét kell képeznie, amely magában foglalja a szervezeti struktúrát, a felelősséget, a gyakorlatot, az eljárásokat, a folyamatokat és a forrásokat, amelyek lehetővé teszik a súlyos balesetek megelőzésére kidolgozott terv meghatározását és végrehajtását;

| (3) | a biztonsági irányítási rendszer a következőket szabályozza:






  a) | szervezet és személyzet – a szervezet minden szintjén a súlyos kockázatok kezelésébe bevont személyzet szerepe és felelőssége; az ilyen személyzet szükséges képzésének meghatározása és az így meghatározott képzés megszervezése; a személyzet és, ahol indokolt, az alvállalkozók bevonása; |
| --- | --- | --- |

(3)

a biztonsági irányítási rendszer a következőket szabályozza:

a)

szervezet és személyzet – a szervezet minden szintjén a súlyos kockázatok kezelésébe bevont személyzet szerepe és felelőssége; az ilyen személyzet szükséges képzésének meghatározása és az így meghatározott képzés megszervezése; a személyzet és, ahol indokolt, az alvállalkozók bevonása;

| b) | a súlyos kockázatok azonosítása és értékelése – a szokásos és a rendellenes üzemeltetésből eredő súlyos kockázatok szisztematikus meghatározására szolgáló eljárások elfogadása és végrehajtása, előfordulásuk valószínűségének és súlyosságuknak a felmérése; |
| --- | --- |

b)

a súlyos kockázatok azonosítása és értékelése – a szokásos és a rendellenes üzemeltetésből eredő súlyos kockázatok szisztematikus meghatározására szolgáló eljárások elfogadása és végrehajtása, előfordulásuk valószínűségének és súlyosságuknak a felmérése;

| c) | az üzemeltetés ellenőrzése – a biztonságos üzemeltetésre vonatkozó eljárások és utasítások elfogadása és végrehajtása, beleértve a létesítmény karbantartását, az eljárásokat, a berendezéseket és ideiglenes leállásokat; |
| --- | --- |

c)

az üzemeltetés ellenőrzése – a biztonságos üzemeltetésre vonatkozó eljárások és utasítások elfogadása és végrehajtása, beleértve a létesítmény karbantartását, az eljárásokat, a berendezéseket és ideiglenes leállásokat;

| d) | változások kezelése – a módosítások tervezésére szolgáló eljárások elfogadása és végrehajtása, vagy új hulladékkezelő létesítmények tervezése; |
| --- | --- |

d)

változások kezelése – a módosítások tervezésére szolgáló eljárások elfogadása és végrehajtása, vagy új hulladékkezelő létesítmények tervezése;

| e) | vészhelyzetek tervezése – az előrelátható vészhelyzetek szisztematikus elemzéssel történő azonosítására, az ilyen vészhelyzetekre való reagálás céljából vészhelyzeti tervek elkészítésére, tesztelésére és felülvizsgálatára szolgáló eljárások elfogadása és végrehajtása; |
| --- | --- |

e)

vészhelyzetek tervezése – az előrelátható vészhelyzetek szisztematikus elemzéssel történő azonosítására, az ilyen vészhelyzetekre való reagálás céljából vészhelyzeti tervek elkészítésére, tesztelésére és felülvizsgálatára szolgáló eljárások elfogadása és végrehajtása;

| f) | teljesítmény-ellenőrzés – az üzemeltető súlyos balesetek megelőzésére kidolgozott tervében és biztonsági irányítási rendszerében kitűzött céloknak való megfelelés folyamatos értékelésére szolgáló eljárások elfogadása és végrehajtása, valamint meg nem felelés esetén rendelkezés a vizsgálati mechanizmusokról és helyesbítési intézkedésekről. Az eljárásoknak magukban kell foglalniuk a súlyos balesetek és „kvázibalesetek” üzemeltető általi jelentésének rendszerét, különösen azokét, amelyek a védőintézkedések hiányosságaiból erednek, valamint e balesetek vizsgálatát és a tanulságok levonása alapján végzett nyomon követést; |
| --- | --- |

f)

teljesítmény-ellenőrzés – az üzemeltető súlyos balesetek megelőzésére kidolgozott tervében és biztonsági irányítási rendszerében kitűzött céloknak való megfelelés folyamatos értékelésére szolgáló eljárások elfogadása és végrehajtása, valamint meg nem felelés esetén rendelkezés a vizsgálati mechanizmusokról és helyesbítési intézkedésekről. Az eljárásoknak magukban kell foglalniuk a súlyos balesetek és „kvázibalesetek” üzemeltető általi jelentésének rendszerét, különösen azokét, amelyek a védőintézkedések hiányosságaiból erednek, valamint e balesetek vizsgálatát és a tanulságok levonása alapján végzett nyomon követést;

| g) | ellenőrzés és felülvizsgálat – a súlyos balesetek megelőzési tervének és a biztonsági irányítási rendszer hatékonyságának és megfelelőségének időszakonkénti szisztematikus értékelésére szolgáló eljárások elfogadása és végrehajtása; a terv és a biztonsági irányítási rendszer eredményeinek a vezetés általi, dokumentált elemzése és naprakésszé tétele. |
| --- | --- |

g)

ellenőrzés és felülvizsgálat – a súlyos balesetek megelőzési tervének és a biztonsági irányítási rendszer hatékonyságának és megfelelőségének időszakonkénti szisztematikus értékelésére szolgáló eljárások elfogadása és végrehajtása; a terv és a biztonsági irányítási rendszer eredményeinek a vezetés általi, dokumentált elemzése és naprakésszé tétele.

2.   Az érintett nyilvánossággal közlendő információk

| (1) | Az üzemeltető neve és a hulladékkezelő létesítmény címe. |
| --- | --- |

(1)

Az üzemeltető neve és a hulladékkezelő létesítmény címe.

| (2) | Az adatokat szolgáltató személy beosztás szerinti meghatározása. |
| --- | --- |

(2)

Az adatokat szolgáltató személy beosztás szerinti meghatározása.

| (3) | Annak megerősítése, hogy a hulladékkezelő létesítményre vonatkoznak azok a szabályozások és/vagy közigazgatási rendelkezések, amelyek végrehajtják ezen irányelvet, és adott esetben, hogy a 6. cikk (2) bekezdésében említettekre vonatkozó információk az illetékes hatósághoz benyújtásra kerültek. |
| --- | --- |

(3)

Annak megerősítése, hogy a hulladékkezelő létesítményre vonatkoznak azok a szabályozások és/vagy közigazgatási rendelkezések, amelyek végrehajtják ezen irányelvet, és adott esetben, hogy a 6. cikk (2) bekezdésében említettekre vonatkozó információk az illetékes hatósághoz benyújtásra kerültek.

| (4) | A telepen végzett tevékenység vagy tevékenységek világos és egyszerű magyarázata. |
| --- | --- |

(4)

A telepen végzett tevékenység vagy tevékenységek világos és egyszerű magyarázata.

| (5) | A hulladékkezelő létesítményben előforduló anyagok és készítmények közönséges neve vagy gyűjtőneve vagy általános veszélyességi osztálya, valamint azon hulladékoké, amelyek súlyos balesetet okozhatnak, alapvető veszélyes tulajdonságaik megjelölésével. |
| --- | --- |

(5)

A hulladékkezelő létesítményben előforduló anyagok és készítmények közönséges neve vagy gyűjtőneve vagy általános veszélyességi osztálya, valamint azon hulladékoké, amelyek súlyos balesetet okozhatnak, alapvető veszélyes tulajdonságaik megjelölésével.

| (6) | Általános információ a súlyos balesetek kockázatainak jellegéről, beleértve ezeknek a környező lakosságra és a környezetre irányuló lehetséges hatásait. |
| --- | --- |

(6)

Általános információ a súlyos balesetek kockázatainak jellegéről, beleértve ezeknek a környező lakosságra és a környezetre irányuló lehetséges hatásait.

| (7) | Megfelelő információk arról, hogyan történik az érintett környező lakosság folyamatos figyelmeztetése és tájékoztatása súlyos baleset bekövetkeztekor. |
| --- | --- |

(7)

Megfelelő információk arról, hogyan történik az érintett környező lakosság folyamatos figyelmeztetése és tájékoztatása súlyos baleset bekövetkeztekor.

| (8) | Megfelelő információk azokról a lépésekről, amelyeket az érintett lakosságnak meg kell tennie, és arról a magatartásról, amelyet követnie kell súlyos baleset bekövetkeztekor. |
| --- | --- |

(8)

Megfelelő információk azokról a lépésekről, amelyeket az érintett lakosságnak meg kell tennie, és arról a magatartásról, amelyet követnie kell súlyos baleset bekövetkeztekor.

| (9) | Annak a követelménynek a megerősítése, amely szerint az üzemeltetőnek a telepen megfelelő intézkedéseket kell tennie, különösen fel kell vennie a kapcsolatot a vészhelyzeti szolgálatokkal a súlyos balesetek kezelése és hatásaiknak a lehető legkisebbre csökkentése érdekében. |
| --- | --- |

(9)

Annak a követelménynek a megerősítése, amely szerint az üzemeltetőnek a telepen megfelelő intézkedéseket kell tennie, különösen fel kell vennie a kapcsolatot a vészhelyzeti szolgálatokkal a súlyos balesetek kezelése és hatásaiknak a lehető legkisebbre csökkentése érdekében.

| (10) | Hivatkozás a külső vészhelyzeti tervre, amelyet a baleset külső hatásai kezelésének érdekében készítettek. Ennek a hivatkozásnak tanácsot kell megfogalmaznia arra vonatkozóan, hogy a baleset időpontjában a vészhelyzeti szolgálatok valamennyi utasítását vagy felszólítását követni kell. |
| --- | --- |

(10)

Hivatkozás a külső vészhelyzeti tervre, amelyet a baleset külső hatásai kezelésének érdekében készítettek. Ennek a hivatkozásnak tanácsot kell megfogalmaznia arra vonatkozóan, hogy a baleset időpontjában a vészhelyzeti szolgálatok valamennyi utasítását vagy felszólítását követni kell.

| (11) | Részletek arról, hol érhetők el további információk, figyelembe véve a nemzeti jogszabályokban megállapított bizalmas jellegre vonatkozó követelményeket is. |
| --- | --- |

(11)

Részletek arról, hol érhetők el további információk, figyelembe véve a nemzeti jogszabályokban megállapított bizalmas jellegre vonatkozó követelményeket is.

---

II. MELLÉKLET

A hulladékok jellemzése

A hulladékkezelő létesítményben elhelyezésre kerülő hulladékot úgy kell jellemezni, hogy az biztosítsa a létesítmény szerkezetének hosszú távú fizikai és kémiai stabilitását és segítsen megelőzni a nagyobb baleseteket. A hulladék jellemzése, ahol alkalmazható, a hulladékkezelő létesítmény osztályának megfelelően, magában foglalja az alábbi szempontokat:

| (1) | a rövid és hosszú távra elhelyezésre kerülő hulladék várható fizikai és kémiai tulajdonságainak leírása, különös tekintettel a felszíni légköri/meteorológiai viszonyok melletti stabilitására, figyelembe véve a kitermelt ásvány vagy ásványok fajtáját és bármely, a kitermelés során eltávolításra kerülő, fedőréteg és/vagy meddő ásványok jellegét; |
| --- | --- |

(1)

a rövid és hosszú távra elhelyezésre kerülő hulladék várható fizikai és kémiai tulajdonságainak leírása, különös tekintettel a felszíni légköri/meteorológiai viszonyok melletti stabilitására, figyelembe véve a kitermelt ásvány vagy ásványok fajtáját és bármely, a kitermelés során eltávolításra kerülő, fedőréteg és/vagy meddő ásványok jellegét;

| (2) | a hulladékok osztályozása a 2000/532/EK határozat (1) vonatkozó részének megfelelően, különös tekintettel azok veszélyes tulajdonságaira; |
| --- | --- |

(2)

a hulladékok osztályozása a 2000/532/EK határozat (1) vonatkozó részének megfelelően, különös tekintettel azok veszélyes tulajdonságaira;

| (3) | azoknak a kémiai anyagoknak és stabilitásuknak a leírása, amelyeket az ásványok kezelésekor használnak; |
| --- | --- |

(3)

azoknak a kémiai anyagoknak és stabilitásuknak a leírása, amelyeket az ásványok kezelésekor használnak;

| (4) | a lerakás módszerének leírása; |
| --- | --- |

(4)

a lerakás módszerének leírása;

| (5) | az alkalmazott hulladékszállítási rendszer. |
| --- | --- |

(5)

az alkalmazott hulladékszállítási rendszer.

---

(1)  A hulladékjegyzéknek a hulladékokról szóló 75/442/EGK tanácsi irányelv 1. cikkének a) pontja értelmében történő meghatározásáról szóló 94/3/EK határozat, valamint a veszélyes hulladékok jegyzékének a veszélyes hulladékokról szóló 91/689/EGK tanácsi irányelv 1. cikkének (4) bekezdése értelmében történő meghatározásáról szóló 94/904/EK tanácsi határozat felváltásáról szóló, 2000. május 3-i 2000/532/EK bizottsági határozat (HL L 226., 2000.9.6., 3. o.). A legutóbb a 2001/573/EK tanácsi határozattal (HL L 203., 2001.7.28., 18. o.) módosított határozat.

---

III. MELLÉKLET

A hulladékkezelő létesítmények osztályozásának kritériumai

Egy hulladékkezelő létesítmény „A” osztályú besorolást kap, ha:

| — | hiányosság vagy helytelen üzemeltetés – pl. egy hulladéklerakó összedől vagy egy gát leomlik – súlyos balesetet okozhat, kockázatfelmérés alapján figyelembe véve az olyan tényezőket, mint a hulladékkezelő létesítmény jelenlegi vagy jövőbeni mérete, elhelyezkedése és környezeti hatása, vagy |
| --- | --- |

—

hiányosság vagy helytelen üzemeltetés – pl. egy hulladéklerakó összedől vagy egy gát leomlik – súlyos balesetet okozhat, kockázatfelmérés alapján figyelembe véve az olyan tényezőket, mint a hulladékkezelő létesítmény jelenlegi vagy jövőbeni mérete, elhelyezkedése és környezeti hatása, vagy

| — | a 91/689/EGK irányelv értelmében bizonyos küszöbérték felett veszélyesnek minősülő hulladékot tartalmaz, vagy |
| --- | --- |

—

a 91/689/EGK irányelv értelmében bizonyos küszöbérték felett veszélyesnek minősülő hulladékot tartalmaz, vagy

| — | a 67/548/EGK irányelv, illetve az 1999/45/EK irányelv értelmében bizonyos küszöbérték felett veszélyesnek minősülő anyagokat vagy készítményeket tartalmaz. |
| --- | --- |

—

a 67/548/EGK irányelv, illetve az 1999/45/EK irányelv értelmében bizonyos küszöbérték felett veszélyesnek minősülő anyagokat vagy készítményeket tartalmaz.

---

A TANÁCS, AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A BIZOTTSÁG NYILATKOZATA

A Tanács, az Európai Parlament és a Bizottság üdvözli a Bulgária és Románia által tett, az ásványinyersanyag-kitermelő iparban keletkező hulladék kezeléséről szóló közelgő irányelv alkalmazásáról szóló közös nyilatkozatot.

---

| 11.4.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 102/35 |
| --- | --- | --- | --- |

11.4.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 102/35

---

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 2006/22/EK IRÁNYELVE

(2006. március 15.)

a közúti szállításra vonatkozó egyes szociális jogszabályokkal kapcsolatos 3820/85/EGK és a

3821/85/EGK tanácsi rendelet végrehajtásának minimumfeltételeiről és a 88/599/EGK tanácsi

irányelv hatályon kívül helyezéséről

(EGT vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 71. cikk (1) bekezdésére,

tekintettel a Bizottság javaslatára,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),

a Régiók Bizottságával való konzultációt követően,

a Szerződés 251. cikkében előírt eljárásnak megfelelően (2), az egyeztetőbizottság által 2005. december 8-án jóváhagyott közös szövegtervezetre tekintettel,

mivel:

| (1) | a közúti fuvarozásra vonatkozó egyes szociális jogszabályok összehangolásáról szóló, 1985. december 20-i 3820/85/EGK tanácsi rendelet (3), és közúti közlekedésben használt menetíró készülékekről szóló, 1985. december 20-i 3821/85/EGK tanácsi rendelet (4), valamint a közúti fuvarozásban szállító tevékenységet végző személyek munkaidejének szervezéséről szóló, 2002. március 11-i 2002/15/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (5) fontos szerepet játszik a szárazföldi szállítással kapcsolatos szolgáltatások közös piacának létrehozása, illetve a közúti közlekedésbiztonság és a munkafeltételek szempontjából. |
| --- | --- |

(1)

a közúti fuvarozásra vonatkozó egyes szociális jogszabályok összehangolásáról szóló, 1985. december 20-i 3820/85/EGK tanácsi rendelet (3), és közúti közlekedésben használt menetíró készülékekről szóló, 1985. december 20-i 3821/85/EGK tanácsi rendelet (4), valamint a közúti fuvarozásban szállító tevékenységet végző személyek munkaidejének szervezéséről szóló, 2002. március 11-i 2002/15/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (5) fontos szerepet játszik a szárazföldi szállítással kapcsolatos szolgáltatások közös piacának létrehozása, illetve a közúti közlekedésbiztonság és a munkafeltételek szempontjából.

| (2) | Az „Európai közlekedéspolitika 2010-re: ideje dönteni” c. fehér könyvben a Bizottság jelezte annak szükségességét, hogy az ellenőrzéseket és szankciókat különösen a közúti fuvarozásra vonatkozó szociális jogszabályokra vonatkozóan szigorítani kell, és különösen növelni kell az ellenőrzések számát, ösztönözni kell a tagállamok közti rendszeres információcserét, koordinálni kell az ellenőrzési tevékenységet, és elő kell segíteni a végrehajtásban közreműködő hatósági személyek képzését. |
| --- | --- |

(2)

Az „Európai közlekedéspolitika 2010-re: ideje dönteni” c. fehér könyvben a Bizottság jelezte annak szükségességét, hogy az ellenőrzéseket és szankciókat különösen a közúti fuvarozásra vonatkozó szociális jogszabályokra vonatkozóan szigorítani kell, és különösen növelni kell az ellenőrzések számát, ösztönözni kell a tagállamok közti rendszeres információcserét, koordinálni kell az ellenőrzési tevékenységet, és elő kell segíteni a végrehajtásban közreműködő hatósági személyek képzését.

| (3) | Ezért szükséges a közúti fuvarozásra vonatkozó szociális jogszabályok megfelelő alkalmazásának és összehangolt értelmezésének biztosítása azáltal, hogy meghatározzák a vonatkozó rendelkezések betartásának egységes és hatékony tagállami ellenőrzésére vonatkozó minimumkövetelményeket. Az említett ellenőrzések célja a jogsértések csökkentése és megelőzése. Továbbá, egy olyan mechanizmust kell életbe léptetni, amely biztosítja a nagyobb kockázati tényezőt jelentő vállalkozások gyakoribb és szigorúbb ellenőrzését. |
| --- | --- |

(3)

Ezért szükséges a közúti fuvarozásra vonatkozó szociális jogszabályok megfelelő alkalmazásának és összehangolt értelmezésének biztosítása azáltal, hogy meghatározzák a vonatkozó rendelkezések betartásának egységes és hatékony tagállami ellenőrzésére vonatkozó minimumkövetelményeket. Az említett ellenőrzések célja a jogsértések csökkentése és megelőzése. Továbbá, egy olyan mechanizmust kell életbe léptetni, amely biztosítja a nagyobb kockázati tényezőt jelentő vállalkozások gyakoribb és szigorúbb ellenőrzését.

| (4) | A vezetői fáradtságból eredő veszélyekkel a 2002/15/EK irányelv végrehajtása során is foglalkozni kell. |
| --- | --- |

(4)

A vezetői fáradtságból eredő veszélyekkel a 2002/15/EK irányelv végrehajtása során is foglalkozni kell.

| (5) | Az ezen irányelvben megállapított intézkedéseknek hozzá kell járulniuk nemcsak a közúti közlekedésbiztonság javításához, hanem a munkafeltételek összehangolásához is a Közösségen belül, és elő kell mozdítaniuk az egyenlő versenyfeltételeket. |
| --- | --- |

(5)

Az ezen irányelvben megállapított intézkedéseknek hozzá kell járulniuk nemcsak a közúti közlekedésbiztonság javításához, hanem a munkafeltételek összehangolásához is a Közösségen belül, és elő kell mozdítaniuk az egyenlő versenyfeltételeket.

| (6) | Az analóg menetíró készüléknek a digitális menetíró készülékkel történő felváltása fokozatosan lehetővé teszi nagyobb számú adat gyorsabb és pontosabb ellenőrzését, és ezért a tagállamok egyre gyakrabban folytathatnak ellenőrzéseket. Az ellenőrzéseket illetően a szociális jogszabályok hatálya alá tartozó gépjárműveken dolgozó járművezetők által ledolgozott napok ellenőrzésének százalékarányát fokozatosan 4 %-ra kell növelni. |
| --- | --- |

(6)

Az analóg menetíró készüléknek a digitális menetíró készülékkel történő felváltása fokozatosan lehetővé teszi nagyobb számú adat gyorsabb és pontosabb ellenőrzését, és ezért a tagállamok egyre gyakrabban folytathatnak ellenőrzéseket. Az ellenőrzéseket illetően a szociális jogszabályok hatálya alá tartozó gépjárműveken dolgozó járművezetők által ledolgozott napok ellenőrzésének százalékarányát fokozatosan 4 %-ra kell növelni.

| (7) | Az ellenőrzési rendszerek céljának a nemzeti megoldásoknak az európai interoperabilitás és használhatóság irányába történő továbbfejlesztésének kell lennie. |
| --- | --- |

(7)

Az ellenőrzési rendszerek céljának a nemzeti megoldásoknak az európai interoperabilitás és használhatóság irányába történő továbbfejlesztésének kell lennie.

| (8) | Elégséges szabványos berendezésnek kell rendelkezésre állnia minden végrehajtó egységnél, és megfelelő törvényi hatáskörökkel kell őket felruházni annak érdekében, hogy munkájukat eredményesen és hatékonyan végezhessék. |
| --- | --- |

(8)

Elégséges szabványos berendezésnek kell rendelkezésre állnia minden végrehajtó egységnél, és megfelelő törvényi hatáskörökkel kell őket felruházni annak érdekében, hogy munkájukat eredményesen és hatékonyan végezhessék.

| (9) | A tagállamoknak az ezen irányelvben meghatározott feladatok megfelelő végrehajtásának sérelme nélkül törekedniük kell a közúti ellenőrzések hatékony és gyors elvégzésének biztosítására, az ellenőrzés lehető leghamarabbi, és a járművezető számára a lehető legkevesebb késedelemmel járó befejezése céljából. |
| --- | --- |

(9)

A tagállamoknak az ezen irányelvben meghatározott feladatok megfelelő végrehajtásának sérelme nélkül törekedniük kell a közúti ellenőrzések hatékony és gyors elvégzésének biztosítására, az ellenőrzés lehető leghamarabbi, és a járművezető számára a lehető legkevesebb késedelemmel járó befejezése céljából.

| (10) | Minden egyes tagállamon belül egyetlen szerv tartja a Közösségen belüli kapcsolatot más illetékes hatóságokkal. Az említett szerv állítja össze az ide vonatkozó statisztikai adatokat is. A tagállamok emellett területükön következetes nemzeti végrehajtási stratégiát alkalmaznak, és kijelölhetnek egyetlen szervet a végrehajtás koordinálására. |
| --- | --- |

(10)

Minden egyes tagállamon belül egyetlen szerv tartja a Közösségen belüli kapcsolatot más illetékes hatóságokkal. Az említett szerv állítja össze az ide vonatkozó statisztikai adatokat is. A tagállamok emellett területükön következetes nemzeti végrehajtási stratégiát alkalmaznak, és kijelölhetnek egyetlen szervet a végrehajtás koordinálására.

| (11) | A tagállamok végrehajtó hatóságai közötti együttműködést továbbra is elő kell segíteni összehangolt ellenőrzésekkel, közös képzési kezdeményezésekkel, elektronikus információcserével és a felderítési információk és a tapasztalatok cseréjével. |
| --- | --- |

(11)

A tagállamok végrehajtó hatóságai közötti együttműködést továbbra is elő kell segíteni összehangolt ellenőrzésekkel, közös képzési kezdeményezésekkel, elektronikus információcserével és a felderítési információk és a tapasztalatok cseréjével.

| (12) | A tagállamok végrehajtó hatóságai fórumának segítségével meg kell könnyíteni, és elő kell segíteni a közúti szállítás végrehajtási műveleteinek helyes gyakorlatát, különösen a járművezetők éves szabadságának és betegszabadságának bizonyítása terén az összehangolt megközelítés biztosítása érdekében. |
| --- | --- |

(12)

A tagállamok végrehajtó hatóságai fórumának segítségével meg kell könnyíteni, és elő kell segíteni a közúti szállítás végrehajtási műveleteinek helyes gyakorlatát, különösen a járművezetők éves szabadságának és betegszabadságának bizonyítása terén az összehangolt megközelítés biztosítása érdekében.

| (13) | Az ezen irányelv végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozattal (6) összhangban kell megállapítani. |
| --- | --- |

(13)

Az ezen irányelv végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozattal (6) összhangban kell megállapítani.

| (14) | Mivel ezen irányelv célját – nevezetesen a 3820/85/EGK és a 3821/85/EGK rendelet, valamint a közúti fuvarozásra vonatkozó egyes szociális jogszabályok összehangolásáról és a 3821/85/EGK, a 2135/98/EK (7) tanácsi rendelet módosításáról, illetve a 3820/85/EGK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2006. március 15-i 561/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet helyes és egységes végrehajtása ellenőrzésének a minimumkövetelményeire vonatkozó egyértelmű közös szabályok megállapítását – a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és az összehangolt transznacionális tevékenység szükségessége miatt ez a cél közösségi szinten jobban megvalósítható, a Közösség a Szerződés 5. cikkében meghatározott szubszidiaritás elvével összhangban intézkedéseket fogadhat el. Ezen irányelv – az előbb említett cikkben meghatározott arányosság elvével összhangban – nem lépi túl a célkitűzés eléréséhez feltétlenül szükséges mértéket. |
| --- | --- |

(14)

Mivel ezen irányelv célját – nevezetesen a 3820/85/EGK és a 3821/85/EGK rendelet, valamint a közúti fuvarozásra vonatkozó egyes szociális jogszabályok összehangolásáról és a 3821/85/EGK, a 2135/98/EK (7) tanácsi rendelet módosításáról, illetve a 3820/85/EGK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2006. március 15-i 561/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet helyes és egységes végrehajtása ellenőrzésének a minimumkövetelményeire vonatkozó egyértelmű közös szabályok megállapítását – a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és az összehangolt transznacionális tevékenység szükségessége miatt ez a cél közösségi szinten jobban megvalósítható, a Közösség a Szerződés 5. cikkében meghatározott szubszidiaritás elvével összhangban intézkedéseket fogadhat el. Ezen irányelv – az előbb említett cikkben meghatározott arányosság elvével összhangban – nem lépi túl a célkitűzés eléréséhez feltétlenül szükséges mértéket.

| (15) | A 3820/85/EGK és a 3821/85/EGK rendelet végrehajtására vonatkozó egységes ellenőrzési eljárásról szóló 88/599/EGK tanácsi irányelvet (8) ezért hatályon kívül kell helyezni, |
| --- | --- |

(15)

A 3820/85/EGK és a 3821/85/EGK rendelet végrehajtására vonatkozó egységes ellenőrzési eljárásról szóló 88/599/EGK tanácsi irányelvet (8) ezért hatályon kívül kell helyezni,

ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:

1. cikk

Tárgy

Ez az irányelv megállapítja a 3820/85/EGK és 3821/85EGK rendelet végrehajtásának minimumfeltételeit.

2. cikk

Ellenőrzési rendszerek

(1)   A tagállamok az 1. cikknek megfelelően felállítanak egy, a helyes és összehangolt végrehajtás megfelelő és rendszeres ellenőrzésére szolgáló rendszert, amely magában foglalja a közúti és a szállítási tevékenységet végző vállalkozások telephelyein végzett ellenőrzéseket is.

Az említett ellenőrzések minden évben kiterjednek a 3820/85/EGK és a 3821/85/EGK rendeletek hatálya alá tartozó utazó munkavállalók, járművezetők, vállalkozások és bármely szállítási kategóriába tartozó járművek megfelelően nagy, reprezentatív mintájára.

A tagállamok biztosítják az egységes nemzeti végrehajtási stratégia területükön való alkalmazását. E célból, a tagállamok a 4. és 6. cikk alapján meghozott intézkedések koordinálására egy szervet jelölhetnek ki, és ebben az esetben erről tájékoztatják a Bizottságot és a többi tagállamot.

(2)   Amennyiben erre még nem került sor, a tagállamok 2007. május 1-jéig az ellenőrzést végző illetékes hatósági személyeket felruházzák a megfelelő törvényi hatáskörökkel annak érdekében, hogy az ezen irányelvben rájuk ruházott ellenőrzési feladatokat megfelelően végre tudják hajtani.

(3)   Minden tagállam oly módon szervezi meg az ellenőrzéseket, hogy 2006. május 1-jétől a 3820/85/EGK rendelet és a 3821/85/EGK rendelet alkalmazási körébe tartozó járművek vezetői összes munkanapjának legalább 1 %-ára kiterjedjenek. Ezt a százalékarányt 2008. január 1-jét követően legalább 2 %-ra, 2010. január 1-jét követően pedig legalább 3 %-ra kell növelni.

2012. január 1-jét követően a Bizottság a 12. cikk (2) bekezdésében említett eljárásnak megfelelően ezt a minimum-százalékarányt 4 %-ra emelheti, feltéve hogy a 3. cikknek megfelelően összegyűjtött statisztikai adatok azt mutatják, hogy átlagosan az ellenőrzött járművek több mint 90 %-a digitális menetíróval rendelkezik. A döntéshozatal során a Bizottság figyelembe veszi a meglévő végrehajtási intézkedések eredményességét, különösen a digitális menetírók adatainak rendelkezésre állását a vállalkozások telephelyein.

Az összes ellenőrzött munkanap legalább 15 %-át közúti ellenőrzés keretében, legalább 30 %-át pedig a vállalkozások telephelyein kell ellenőrizni. 2008. január 1-jét követően az összes ellenőrzött munkanap legalább 30 %-át közúti ellenőrzés keretében, és legalább 50 %-át a vállalkozások telephelyein kell ellenőrizni.

(4)   A 3820/85/EGK rendelet 16. cikke (2) bekezdésének megfelelően a Bizottságnak benyújtott információknak tartalmazniuk kell a közutakon ellenőrzött járművezetők számát, a vállalkozások telephelyein végzett ellenőrzések számát, az ellenőrzött munkanapok számát, valamint a jelentett jogsértések számát és jellegét annak feltüntetésével, hogy utasokat vagy árut szállítottak.

3. cikk

Statisztika

A tagállamoknak biztosítaniuk kell a 2. cikk (1) és (3) bekezdése szerinti ellenőrzések során összegyűjtött statisztikai adatok következő kategóriák szerinti bontását:

| a) | közúti ellenőrzések esetében:






  i. | az út típusa, nevezetesen hogy autópálya, fő- vagy másodrendű út-e, és az ellenőrzött jármű bejegyzési országa, a megkülönböztetés elkerülése érdekében; |
| --- | --- | --- |

a)

közúti ellenőrzések esetében:

i.

az út típusa, nevezetesen hogy autópálya, fő- vagy másodrendű út-e, és az ellenőrzött jármű bejegyzési országa, a megkülönböztetés elkerülése érdekében;

| ii. | a menetíró készülék típusa (analóg vagy digitális); |
| --- | --- |

ii.

a menetíró készülék típusa (analóg vagy digitális);

| b) | a telephelyi ellenőrzések esetében:






  i. | a fuvarozási tevékenység típusa, nevezetesen hogy nemzetközi vagy belföldi-e, utasszállító vagy áruszállító-e, saját számlás, bérmunkában vagy fuvardíj ellenében végzett tevékenység-e; |
| --- | --- | --- |

b)

a telephelyi ellenőrzések esetében:

i.

a fuvarozási tevékenység típusa, nevezetesen hogy nemzetközi vagy belföldi-e, utasszállító vagy áruszállító-e, saját számlás, bérmunkában vagy fuvardíj ellenében végzett tevékenység-e;

| ii. | a társaság gépjárműparkjának nagysága; |
| --- | --- |

ii.

a társaság gépjárműparkjának nagysága;

| iii. | a menetíró készülék típusa (analóg vagy digitális). |
| --- | --- |

iii.

a menetíró készülék típusa (analóg vagy digitális).

Ezeket a statisztikákat kétévente be kell nyújtani a Bizottságnak, és közzé kell tenni egy jelentésben.

A tagállamok illetékes hatóságainak nyilván kell tartaniuk az előző év összegyűjtött adatait.

A járművezetőért felelős vállalkozások egyéves időtartamra megőrzik az okmányokat, az eredmények nyilvántartását és a végrehajtó hatóságok által számukra eljuttatott más jelentős adatot, amely a náluk a telephelyen és/vagy a közúti ellenőrzések során a járművezetőiknél lefolytatott ellenőrzésekről szól.

Az a) és b) pontban említett kategóriák fogalommeghatározásairól a 12. cikk (2) bekezdésében foglalt eljárásnak megfelelően a Bizottság ad további felvilágosítást.

4. cikk

Közúti ellenőrzések

(1)   A közúti ellenőrzéseket különböző helyszíneken és időpontokban kell végezni, úgy, hogy az úthálózat kellőképpen nagy hányadát lefedjék, ezzel is megnehezítve az ellenőrző pontok elkerülését.

(2)   A tagállamok biztosítják:

| a) | megfelelő intézkedések megtételét az ellenőrző pontoknak a meglévő és tervezett utakon, illetve azok közelében való elhelyezésére, valamint ha szükséges, a benzinkutak és az autópályák mellett található egyéb biztonságos helyek ellenőrző pontként szolgálhassanak; |
| --- | --- |

a)

megfelelő intézkedések megtételét az ellenőrző pontoknak a meglévő és tervezett utakon, illetve azok közelében való elhelyezésére, valamint ha szükséges, a benzinkutak és az autópályák mellett található egyéb biztonságos helyek ellenőrző pontként szolgálhassanak;

| b) | az ellenőrzések véletlenszerű rotációs rendben történő végrehajtását, megfelelő területi egyensúly mellett. |
| --- | --- |

b)

az ellenőrzések véletlenszerű rotációs rendben történő végrehajtását, megfelelő területi egyensúly mellett.

(3)   A közúti ellenőrzések alkalmával ellenőrizendő elemeket az I. melléklet A. része tartalmazza. Az ellenőrzések egy-egy ilyen specifikus elemre is összpontosíthatnak, ha a helyzet így követeli meg.

(4)   A 9. cikk (2) bekezdésének sérelme nélkül, a közúti ellenőrzéseket diszkriminációmentesen kell végrehajtani. A végrehajtásban közreműködő hatósági személyek részéről különösen tilos az alábbi tények alapján történő megkülönböztetés:

| a) | a jármű bejegyzése szerinti ország; |
| --- | --- |

a)

a jármű bejegyzése szerinti ország;

| b) | a járművezető lakóhelye szerinti ország; |
| --- | --- |

b)

a járművezető lakóhelye szerinti ország;

| c) | a vállalkozás székhelye szerinti ország; |
| --- | --- |

c)

a vállalkozás székhelye szerinti ország;

| d) | az út kezdő- és végállomása; |
| --- | --- |

d)

az út kezdő- és végállomása;

| e) | a menetíró készülék típusa (analóg vagy digitális). |
| --- | --- |

e)

a menetíró készülék típusa (analóg vagy digitális).

(5)   A végrehajtásban közreműködő hatósági személyeknek rendelkezniük kell:

| a) | a fő ellenőrizendő elemeknek az I. melléklet A. része szerinti jegyzékével; |
| --- | --- |

a)

a fő ellenőrizendő elemeknek az I. melléklet A. része szerinti jegyzékével;

| b) | a II. melléklet szerinti szabvány ellenőrző berendezéssel. |
| --- | --- |

b)

a II. melléklet szerinti szabvány ellenőrző berendezéssel.

(6)   Ha egy tagállamban, egy másik tagállamban bejegyzett jármű vezetőjének közúti ellenőrzése során észleltekből arra lehet következtetni, hogy olyan szabálysértés történt, amelyet az ellenőrzés során a megfelelő adatok hiányában nem lehet megállapítani, az érintett tagállamok illetékes hatóságai segítik egymást a helyzet tisztázása érdekében.

5. cikk

Összehangolt ellenőrzések

A tagállamok legalább évente hat alkalommal összehangolt közúti ellenőrzés keretében ellenőrzik a 3820/85/EGK rendelet és a 3821/85/EGK rendelet hatálya alá tartozó járművezetőket és járműveket. Ezeket az ellenőrzéseket két vagy több tagállam végrehajtó hatóságai egy időben hajtják végre saját államuk területén.

6. cikk

A vállalkozások telephelyein végzett ellenőrzések

(1)   A telephelyi ellenőrzéseket a különféle fuvarozási és vállalkozásfajtákkal kapcsolatos múltbeli tapasztalatokat figyelembe véve szervezik meg. Azokban az esetekben is ellenőrzést kell tartani a vállalkozás telephelyén, amikor közúti ellenőrzés során a 3820/85/EGK rendeletben vagy a 3821/85/EGK rendeletben foglaltak súlyos megsértését állapították meg.

(2)   A telephelyi ellenőrzések az I. melléklet A. részében és B. részében felsorolt elemekre terjednek ki.

(3)   A végrehajtásban közreműködő hatósági személyeknek rendelkeznie kell:

| a) | a fő ellenőrizendő elemeknek az I. melléklet A. és B. része szerinti jegyzékével; |
| --- | --- |

a)

a fő ellenőrizendő elemeknek az I. melléklet A. és B. része szerinti jegyzékével;

| b) | a II. melléklet szerinti szabvány ellenőrző berendezéssel. |
| --- | --- |

b)

a II. melléklet szerinti szabvány ellenőrző berendezéssel.

(4)   A tagállam végrehajtásban közreműködő hatósági személye az ellenőrzés során köteles figyelembe venni minden, a 7. cikk (1) bekezdésében említett másik tagállam kijelölt kapcsolattartó szerve által az érintett vállalkozásnak e másik tagállamban folytatott tevékenységével kapcsolatos információt.

(5)   Az (1)–(4) bekezdés alkalmazásában a hatóság kérésére a vállalkozások által átadott megfelelő dokumentumok alapján a hatáskörrel rendelkező hatóságnál végzett ellenőrzések egy tekintet alá esnek a vállalkozások telephelyén végzett ellenőrzésekkel.

7. cikk

Közösségen belüli kapcsolattartás

(1)   A tagállamok egy szervet jelölnek ki az alábbi feladatok ellátására:

| a) | a többi tagállam azonos szerveivel való koordináció biztosítása az 5. cikk szerinti intézkedések tekintetében; |
| --- | --- |

a)

a többi tagállam azonos szerveivel való koordináció biztosítása az 5. cikk szerinti intézkedések tekintetében;

| b) | a kétévenkénti statisztikai adatgyűjtés továbbítása a Bizottság részére a 3820/85/EGK rendelet 16. cikkének (2) bekezdése értelmében; |
| --- | --- |

b)

a kétévenkénti statisztikai adatgyűjtés továbbítása a Bizottság részére a 3820/85/EGK rendelet 16. cikkének (2) bekezdése értelmében;

| c) | elsődleges felelősség a többi tagállam illetékes hatóságainak történő segítségnyújtásért a 4. cikk (6) bekezdése értelmében. |
| --- | --- |

c)

elsődleges felelősség a többi tagállam illetékes hatóságainak történő segítségnyújtásért a 4. cikk (6) bekezdése értelmében.

A szerv képviselteti magát a 12. cikk (1) bekezdésében említett bizottság ülésein.

(2)   A tagállamok értesítik a Bizottságot e szerv kijelöléséről, és a Bizottság ennek megfelelően tájékoztatja a többi tagállamot.

(3)   A tagállamok közötti adat-, tapasztalat- és információcserét aktívan elő kell segíteni, elsősorban, de nem kizárólagosan a 12. cikk (1) bekezdésében említett bizottság, és bármely olyan szerv révén, amelyet a Bizottság a 12. cikk (2) bekezdésében említett eljárás keretében jelöl ki.

8. cikk

Információcsere

(1)   A 3820/85/EGK rendelet 17. cikkének (3) bekezdése vagy a 3821/85/EGK rendelet 19. cikkének (3) bekezdése alapján kölcsönösen egymás rendelkezésére bocsátott információknak a 7. cikk (2) bekezdésének megfelelően a Bizottságnak szóló értesítés szerinti kijelölt szervek közötti átadására:

| a) | ezen irányelv hatálybalépését követően legalább hathavonta egyszer; |
| --- | --- |

a)

ezen irányelv hatálybalépését követően legalább hathavonta egyszer;

| b) | egyedi esetekben külön tagállami megkeresés alapján kerül sor. |
| --- | --- |

b)

egyedi esetekben külön tagállami megkeresés alapján kerül sor.

(2)   A tagállamok törekednek az elektronikus információcserére alkalmas rendszerek telepítésére. A 12. cikk (2) bekezdésében említett eljárással összhangban, a Bizottság közös módszertant dolgoz ki az információk hatékony cseréjére vonatkozóan.

9. cikk

Kockázatértékelő rendszer

(1)   A tagállamok létrehoznak egy, a vállalkozásokra vonatkozó kockázatértékelő rendszert, a 3820/85/EGK vagy a 3821/85/EGK rendelettel kapcsolatban az egyes vállalkozások által elkövetett jogsértések száma és súlya alapján. A Bizottság támogatja a tagállamok közötti párbeszédet annak érdekében, hogy az ezen kockázatértékelő rendszerek közötti összhangot elősegítse.

(2)   A nagy kockázatot jelentő vállalkozásokat szigorúbban és gyakrabban kell ellenőrizni. Az ilyen rendszer bevezetésének kritériumait és részletes szabályait a 12. cikkben említett bizottság vitatja meg, tekintettel egy, a helyes gyakorlatokra vonatkozó információcsere-rendszer létrehozására.

(3)   A 3820/85/EGK és a 3821/85/EGK rendeletekkel kapcsolatos jogsértések kezdeti listáját a III. melléklet tartalmazza.

A 3820/85/EGK és a 3821/85/EGK rendeletekkel kapcsolatos jogsértések súlyozására vonatkozó iránymutatások nyújtása céljából, a Bizottság, ahol célszerű, a 12. cikk (2) bekezdése rendelkezéseinek megfelelően kiegészítheti a III. mellékletet a súlyosságukhoz mérten kategóriákra bontott jogsértések általános körére vonatkozó iránymutatások lefektetése céljából.

A legsúlyosabb jogsértésekre vonatkozó kategóriának tartalmaznia kell azokat, ahol a 3820/85/EGK és a 3821/85/EGK rendeletek rendelkezéseinek való nem megfelelés halál vagy súlyos személyi sérülés nagy kockázatával jár.

10. cikk

Jelentéstétel

2009. május 1-jéig a Bizottság jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a tagállamok jogszabályaiban a súlyos jogsértésekre elrendelt szankciók elemzéséről.

11. cikk

Helyes gyakorlat

(1)   A 12. cikk (2) bekezdésében említett eljárással összhangban, a Bizottság iránymutatásokat dolgoz ki a végrehajtás helyes gyakorlatára vonatkozóan.

Ezek az irányelvek a Bizottság egy kétéves jelentésében kerülnek közzétételre.

(2)   A tagállamok a helyes gyakorlatról közös képzési programokat hoznak létre, amelyek évente legalább egyszer megrendezésre kerülnek, és segítik – évente legalább egyszer – a Közösségen belüli kapcsolattartásért felelős szerveik személyzete tagjainak a többi tagállamban működő azonos feladatot ellátó tisztviselőivel való cseréjét.

(3)   A Bizottság a 12. cikk (2) bekezdésben említett eljárással összhangban egy elektronikus és nyomtatható formanyomtatványt készít arra az esetre, ha a járművezető betegállományban vagy éves szabadságán volt, vagy ha a 3821/85/EGK rendelet 15. cikke (7) bekezdése első albekezdése első franciabekezdésében említett időszakban olyan másik járművet vezetett, amely mentesült a 3820/85/EGK rendelet hatálya alól.

(4)   A tagállamok biztosítják, hogy a végrehajtásban közreműködő személyek megfelelően képzettek legyenek a feladatuk végrehajtására.

12. cikk

A bizottsági eljárás

(1)   A Bizottságot a 3821/85/EGK rendelet 18. cikke (1) bekezdése alapján felállított bizottság segíti.

(2)   Az e bekezdésre történő hivatkozás esetén az 1999/468/EK határozat 5. és 7. cikkét kell alkalmazni, figyelembe véve az annak 8. cikkében foglalt rendelkezéseket.

Az 1999/468/EK határozat 5. cikke (6) bekezdésében megállapított időszak három hónap.

(3)   A bizottság elfogadja eljárási szabályzatát.

13. cikk

Végrehajtó rendelkezések

A Bizottság bármely tagállam kérésére vagy saját kezdeményezésére, a 12. cikk (2) bekezdésében említett eljárással összhangban végrehajtó rendelkezéseket állapít meg, különösen az alábbi célok valamelyike érdekében:

| a) | hogy elősegítse az ezen irányelv végrehajtásával kapcsolatos közös megközelítést; |
| --- | --- |

a)

hogy elősegítse az ezen irányelv végrehajtásával kapcsolatos közös megközelítést;

| b) | hogy ösztönözze a 3820/85/EGK rendeletre vonatkozó, végrehajtó hatóságok általi megközelítések összhangját és annak összehangolt értelmezését; |
| --- | --- |

b)

hogy ösztönözze a 3820/85/EGK rendeletre vonatkozó, végrehajtó hatóságok általi megközelítések összhangját és annak összehangolt értelmezését;

| c) | hogy megkönnyítse a szállítási ágazat és a végrehajtó hatóságok közötti párbeszédet. |
| --- | --- |

c)

hogy megkönnyítse a szállítási ágazat és a végrehajtó hatóságok közötti párbeszédet.

14. cikk

Harmadik országokkal folytatott tárgyalások

Ezen irányelv hatálybalépését követően, a Közösség tárgyalásokat kezdeményez az érintett harmadik országokkal az ezen irányelvben szereplőkkel egyenértékű szabályok alkalmazása érdekében.

Ezen tárgyalások lezárásáig a tagállamok a 3820/85/EGK rendelet 16. cikkének (2) bekezdése szerinti, Bizottságnak küldött jelentésükbe a harmadik országokból származó járműveken lefolytatott ellenőrzésekről szóló adatokat is belefoglalják.

15. cikk

A mellékletek frissítése

A mellékleteknek a helyes gyakorlat fejlődéséhez való igazítása érdekében történő módosításait a 12. cikk (2) bekezdésében említett eljárással összhangban kell elfogadni.

16. cikk

Átültetés a nemzeti jogba

(1)   A tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek legkésőbb 2007. április 1-jéig megfeleljenek. Haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot e rendelkezések szövegéről, valamint az említett rendelkezések és ezen irányelv közötti megfelelési táblázatról.

Amikor a tagállamok elfogadják ezeket a rendelkezéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.

(2)   A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguknak azokat a főbb rendelkezéseit, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el.

17. cikk

Hatályon kívül helyezés

(1)   A 88/599/EGK irányelv hatályát veszti.

(2)   A hatályon kívül helyezett irányelvre vonatkozó utalásokat az ezen irányelvre vonatkozó utalásként kell értelmezni.

18. cikk

Hatálybalépés

Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

19. cikk

Az irányelv címzettjei

Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

Kelt Strasbourgban, 2006. március 15-én.

az Európai Parlament részéről

az elnök

J. BORRELL FONTELLES

a Tanács részéről

az elnök

H. WINKLER

---

(1)  HL C 241., 2004.9.28., 65. o.

1

(2)  Az Európai Parlament 2004. április 20-i véleménye (HL C 104. E, 2004.4.30., 385. o.), a Tanács 2004. december 9-i közös álláspontja (HL C 63. E, 2005.3.15., 1. o.) és az Európai Parlament 2005. április 13-i álláspontja (HL C 33. E, 2006.2.9, 415. o.). Az Európai Parlament 2006. február 2-i jogalkotási állásfoglalása és a Tanács 2006. február 2-i határozata.

2

(3)  HL L 370., 1985.12.31., 1. o. A 2003/59/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (HL L 226., 2003.9.10., 4. o.) módosított rendelet.

3

(4)  HL L 370., 1985.12.31., 8. o. A legutóbb a 432/2004/EK bizottsági rendelettel (HL L 71, 2004.3.10., 3. o.) módosított rendelet.

4

(5)  HL L 80., 2002.3.23., 35. o.

5

(6)  HL L 184., 1999.7.17., 23. o.

6

(7)  HL L 102, 2006.4.11., 1. o.

7

(8)  HL L 325., 1988.11.29., 55. o. A legutóbb a 2135/98/EK rendelettel (HL L 274., 1998.10.9., 1. o.) módosított irányelv.

8

---

I. MELLÉKLET

A rész

KÖZÚTI ELLENŐRZÉSEK

A közúti ellenőrzések általában az alábbiakra terjednek ki:

| 1. | napi és heti vezetési idők, szünetek és napi és heti pihenőidők; továbbá a megelőző napokra vonatkozó adatrögzítő lapok, amelyeket a 3821/85/EGK rendelet 15. cikke (7) bekezdésének megfelelően a jármű fedélzetén kell tartani és/vagy ugyanerről az időszakról a járművezető kártyáján tárolt adatok és/vagy az ezen irányelv II. mellékletével összhangban a menetíró készülék memóriájában tárolt adatok és/vagy ugyanezek a kinyomaton szereplő adatok; |
| --- | --- |

1.

napi és heti vezetési idők, szünetek és napi és heti pihenőidők; továbbá a megelőző napokra vonatkozó adatrögzítő lapok, amelyeket a 3821/85/EGK rendelet 15. cikke (7) bekezdésének megfelelően a jármű fedélzetén kell tartani és/vagy ugyanerről az időszakról a járművezető kártyáján tárolt adatok és/vagy az ezen irányelv II. mellékletével összhangban a menetíró készülék memóriájában tárolt adatok és/vagy ugyanezek a kinyomaton szereplő adatok;

| 2. | a 3821/85/EGK rendelet 15. cikke (7) bekezdésében említett időszakra vonatkozóan minden olyan eset, amikor a jármű megengedett sebességét túllépték, amely magában foglal minden olyan, 1 percnél hosszabb időszakot, amely alatt a jármű sebessége N3 kategóriájú járművek esetében meghaladta a 90 km/órát, vagy M3 kategóriájú járművek esetében a 105 km/órát (a gépjárművek és pótkocsijaik típusjóváhagyására vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1970. február 6-i 70/156/EGK tanácsi irányelv (1) II. mellékletének A. részében meghatározott N3 és M3 kategóriák); |
| --- | --- |

2.

a 3821/85/EGK rendelet 15. cikke (7) bekezdésében említett időszakra vonatkozóan minden olyan eset, amikor a jármű megengedett sebességét túllépték, amely magában foglal minden olyan, 1 percnél hosszabb időszakot, amely alatt a jármű sebessége N3 kategóriájú járművek esetében meghaladta a 90 km/órát, vagy M3 kategóriájú járművek esetében a 105 km/órát (a gépjárművek és pótkocsijaik típusjóváhagyására vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1970. február 6-i 70/156/EGK tanácsi irányelv (1) II. mellékletének A. részében meghatározott N3 és M3 kategóriák);

| 3. | indokolt esetben a jármű által elért, a menetíró készülék által rögzített pillanatnyi sebességek legfeljebb a jármű megelőző 24 órai használatára vonatkozóan; |
| --- | --- |

3.

indokolt esetben a jármű által elért, a menetíró készülék által rögzített pillanatnyi sebességek legfeljebb a jármű megelőző 24 órai használatára vonatkozóan;

| 4. | a menetíró készülék helyes működése (a készülékkel és/vagy a járművezető kártyájával és/vagy az adatrögzítő lapokkal történt esetleges visszaélés megállapítása), vagy, amennyiben indokolt, a 3820/85/EGK rendelet 14. cikkének (5) bekezdésében felsorolt dokumentumok megléte a járművön. |
| --- | --- |

4.

a menetíró készülék helyes működése (a készülékkel és/vagy a járművezető kártyájával és/vagy az adatrögzítő lapokkal történt esetleges visszaélés megállapítása), vagy, amennyiben indokolt, a 3820/85/EGK rendelet 14. cikkének (5) bekezdésében felsorolt dokumentumok megléte a járművön.

B rész

ELLENŐRZÉSEK A VÁLLALKOZÁSOK TELEPHELYEIN

A vállalkozások telephelyein végzett ellenőrzések az A. rész elemein túl a következő elemekre terjednek ki:

| 1. | a heti pihenők és ezen pihenőidők közötti vezetési idők; |
| --- | --- |

1.

a heti pihenők és ezen pihenőidők közötti vezetési idők;

| 2. | a két hétre összesen engedélyezett vezetési idők betartása; |
| --- | --- |

2.

a két hétre összesen engedélyezett vezetési idők betartása;

| 3. | az adatrögzítő lapok, a járműegység és a járművezető kártyájának adatai, továbbá kinyomatok. |
| --- | --- |

3.

az adatrögzítő lapok, a járműegység és a járművezető kártyájának adatai, továbbá kinyomatok.

A tagállamok indokolt esetben, amennyiben jogsértést fedeznek fel, ellenőrzik a szállítási lánc egyéb felbujtóinak vagy bűnsegédeinek – pl. a feladók, a szállítmányozók vagy megbízók – közös felelősségét, beleértve azt is, hogy a szállítási szerződés megengedi-e a 3820/85/EGK és a 3821/85/EGK rendeletben foglaltak betartását.

---

(1)  HL L 42., 1970.2.23., 1. o. A legutóbb a 2006/28/EK bizottsági irányelvvel (HL L 65., 2006.3.7., 27. o.) módosított irányelv.

---

II. MELLÉKLET

A végrehajtó egységeknek biztosítandó szabványberendezés

A tagállamok biztosítják, hogy az alábbi szabványberendezés az I. mellékletben meghatározott feladatokat ellátó végrehajtó egység rendelkezésére álljon:

| 1. | a jármű fedélzeti egységéről és a digitális menetíró készülék járművezetői kártyájáról adatok letöltésére, leolvasására, elemzésére és/vagy a megállapított tények elemzés céljából egy központi adatbázisba való elküldésére alkalmas berendezés; |
| --- | --- |

1.

a jármű fedélzeti egységéről és a digitális menetíró készülék járművezetői kártyájáról adatok letöltésére, leolvasására, elemzésére és/vagy a megállapított tények elemzés céljából egy központi adatbázisba való elküldésére alkalmas berendezés;

| 2. | a menetíró készülékek adatrögzítő lapjainak ellenőrzésére szolgáló berendezés. |
| --- | --- |

2.

a menetíró készülékek adatrögzítő lapjainak ellenőrzésére szolgáló berendezés.

---

III. MELLÉKLET

Jogsértések

A 9. cikk (3) bekezdésével összhangban, az alábbi nem teljes lista iránymutatást nyújt azt illetően, hogy mit kell jogsértésnek tekinteni:

| 1. | a napi, a heti vagy 14 napos maximális vezetési idők túllépése; |
| --- | --- |

1.

a napi, a heti vagy 14 napos maximális vezetési idők túllépése;

| 2. | a napi vagy heti minimális pihenőidő figyelmen kívül hagyása; |
| --- | --- |

2.

a napi vagy heti minimális pihenőidő figyelmen kívül hagyása;

| 3. | a minimális szünet figyelmen kívül hagyása; |
| --- | --- |

3.

a minimális szünet figyelmen kívül hagyása;

| 4. | a 3821/85/EGK rendelet előírásainak nem megfelelően felszerelt digitális menetíró készülék. |
| --- | --- |

4.

a 3821/85/EGK rendelet előírásainak nem megfelelően felszerelt digitális menetíró készülék.

---

NYILATKOZATOK

A Bizottság a súlyos jogsértés minősítéssel összefüggésben kijelenti, hogy a közúti fuvarozáshoz kapcsolódó egyes szociális jogszabályok összehangolásáról szóló rendelet súlyos megsértésének tekinthetők a következők:

| 1. | a napi, hatnapi vagy kéthetes maximális vezetési idők határértékének legalább 20 %-kal való túllépése; |
| --- | --- |

1.

a napi, hatnapi vagy kéthetes maximális vezetési idők határértékének legalább 20 %-kal való túllépése;

| 2. | a napi vagy heti minimális pihenőidő 20 %-os vagy annál nagyobb mértékű figyelmen kívül hagyása; |
| --- | --- |

2.

a napi vagy heti minimális pihenőidő 20 %-os vagy annál nagyobb mértékű figyelmen kívül hagyása;

| 3. | a minimális megszakítás 33 %-os vagy annál nagyobb mértékű figyelmen kívül hagyása; valamint |
| --- | --- |

3.

a minimális megszakítás 33 %-os vagy annál nagyobb mértékű figyelmen kívül hagyása; valamint

| 4. | a 3821/85/EGK rendelet előírásaival ellentétesen felszerelt digitális menetíró készülék. |
| --- | --- |

4.

a 3821/85/EGK rendelet előírásaival ellentétesen felszerelt digitális menetíró készülék.

A Bizottság és a tagállamok megtesznek minden tőlük telhetőt annak érdekében, hogy ezen irányelv hatálybalépése utáni két éven belül az AETR rendelkezései ezen rendelet rendelkezéseivel összhangba kerüljenek. Ha ezen időszak alatt nem hangolják össze a rendelkezéseket, a Bizottság a kérdést rendező, megfelelő intézkedéseket javasol.

---