# Euroopan unionin L 129/2006

| | ISSN 1725-261X |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 129 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 49. vuosikerta17. toukokuu 2006 |

ISSN 1725-261X

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 129

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

49. vuosikerta17. toukokuu 2006

---

| Sisältö | | I   Säädökset, jotka on julkaistava | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Komission asetus (EY) N:o 733/2006, annettu 16 päivänä toukokuuta 2006, tuonnin kiinteistä arvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi | 1 |
| | * | Komission asetus (EY) N:o 734/2006, annettu 16 päivänä toukokuuta 2006, neuvoston asetuksen (EY) N:o 1255/1999 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä eräiden juustojen yksityistä varastointia varastointijaksolla 2006/2007 koskevan yhteisön tuen myöntämisen osalta | 3 |
| | * | Komission asetus (EY) N:o 735/2006, annettu 16 päivänä toukokuuta 2006, Grana Padano-, Parmiggiano Reggiano- ja Provolone-juuston yksityiselle varastoinnille annettavan tuen myöntämistä koskevista yksityiskohtaisista säännöistä annetun asetuksen (EY) N:o 2659/94 muuttamisesta | 9 |
| | * | Komission asetus (EY) N:o 736/2006, annettu 16 päivänä toukokuuta 2006, Euroopan lentoturvallisuusviraston työmenetelmistä standardointitarkastuksia suoritettaessa (
  1
  ) | 10 |
| | | Komission asetus (EY) N:o 737/2006, annettu 16 päivänä toukokuuta 2006, vilja-alalla 17 päivästä toukokuuta 2006 sovellettavien tuontitullien muuttamisesta | 16 |

Sisältö

I   Säädökset, jotka on julkaistava

Sivu

Komission asetus (EY) N:o 733/2006, annettu 16 päivänä toukokuuta 2006, tuonnin kiinteistä arvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

1

*

Komission asetus (EY) N:o 734/2006, annettu 16 päivänä toukokuuta 2006, neuvoston asetuksen (EY) N:o 1255/1999 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä eräiden juustojen yksityistä varastointia varastointijaksolla 2006/2007 koskevan yhteisön tuen myöntämisen osalta

3

*

Komission asetus (EY) N:o 735/2006, annettu 16 päivänä toukokuuta 2006, Grana Padano-, Parmiggiano Reggiano- ja Provolone-juuston yksityiselle varastoinnille annettavan tuen myöntämistä koskevista yksityiskohtaisista säännöistä annetun asetuksen (EY) N:o 2659/94 muuttamisesta

9

*

Komission asetus (EY) N:o 736/2006, annettu 16 päivänä toukokuuta 2006, Euroopan lentoturvallisuusviraston työmenetelmistä standardointitarkastuksia suoritettaessa (
  1
  )

1

10

Komission asetus (EY) N:o 737/2006, annettu 16 päivänä toukokuuta 2006, vilja-alalla 17 päivästä toukokuuta 2006 sovellettavien tuontitullien muuttamisesta

16

| | | II   Säädökset, joita ei tarvitse julkaista |
| --- | --- | --- |
| | | Komissio |
| | * | Komission päätös, tehty 3 päivänä tammikuuta 2006, Ruotsin kuningaskunnan EY:n perustamissopimuksen 95 artiklan 4 kohdan mukaisesti tiedoksi antamista kansallisista säännöksistä, jotka koskevat kadmiumin enimmäispitoisuuksia lannoitteissa
  (tiedoksiannettu numerolla K(2005) 5532)

   (
  1
  ) | 19 |
| | * | Komission päätös, tehty 3 päivänä tammikuuta 2006, Suomen tasavallan EY:n perustamissopimuksen 95 artiklan 4 kohdan mukaisesti tiedoksi antamista kansallisista säännöksistä, jotka koskevat kadmiumin enimmäispitoisuuksia lannoitteissa
  (tiedoksiannettu numerolla K(2005) 5542)

   (
  1
  ) | 25 |
| | * | Komission päätös, tehty 3 päivänä tammikuuta 2006, Itävallan tasavallan EY:n perustamissopimuksen 95 artiklan 4 kohdan mukaisesti tiedoksi antamista kansallisista säännöksistä, jotka koskevat kadmiumin enimmäispitoisuuksia lannoitteissa
  (tiedoksiannettu numerolla K(2005) 5549)

   (
  1
  ) | 31 |

II   Säädökset, joita ei tarvitse julkaista

Komissio

*

Komission päätös, tehty 3 päivänä tammikuuta 2006, Ruotsin kuningaskunnan EY:n perustamissopimuksen 95 artiklan 4 kohdan mukaisesti tiedoksi antamista kansallisista säännöksistä, jotka koskevat kadmiumin enimmäispitoisuuksia lannoitteissa
  (tiedoksiannettu numerolla K(2005) 5532)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla K(2005) 5532)

1

19

*

Komission päätös, tehty 3 päivänä tammikuuta 2006, Suomen tasavallan EY:n perustamissopimuksen 95 artiklan 4 kohdan mukaisesti tiedoksi antamista kansallisista säännöksistä, jotka koskevat kadmiumin enimmäispitoisuuksia lannoitteissa
  (tiedoksiannettu numerolla K(2005) 5542)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla K(2005) 5542)

1

25

*

Komission päätös, tehty 3 päivänä tammikuuta 2006, Itävallan tasavallan EY:n perustamissopimuksen 95 artiklan 4 kohdan mukaisesti tiedoksi antamista kansallisista säännöksistä, jotka koskevat kadmiumin enimmäispitoisuuksia lannoitteissa
  (tiedoksiannettu numerolla K(2005) 5549)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla K(2005) 5549)

1

31

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

1

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

I Säädökset, jotka on julkaistava

| 17.5.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 129/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 129/1

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 733/2006,

annettu 16 päivänä toukokuuta 2006,

tuonnin kiinteistä arvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon hedelmien ja vihannesten tuontijärjestelmän soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 21 päivänä joulukuuta 1994 annetun komission asetuksen (EY) N:o 3223/94 (1) ja erityisesti sen 4 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksessa (EY) N:o 3223/94 säädetään Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen tulosten mukaisesti komission vahvistamista kolmansien maiden tuonnin kiinteiden arvojen perusteista liitteissä määriteltävien tuotteiden ja ajanjaksojen osalta. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksessa (EY) N:o 3223/94 säädetään Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen tulosten mukaisesti komission vahvistamista kolmansien maiden tuonnin kiinteiden arvojen perusteista liitteissä määriteltävien tuotteiden ja ajanjaksojen osalta.

| (2) | Edellä mainittujen perusteiden mukaisesti tuonnin kiinteät arvot on vahvistettava tämän asetuksen liitteessä esitetylle tasolle, |
| --- | --- |

(2)

Edellä mainittujen perusteiden mukaisesti tuonnin kiinteät arvot on vahvistettava tämän asetuksen liitteessä esitetylle tasolle,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Asetuksen (EY) N:o 3223/94 4 artiklassa tarkoitetut tuonnin kiinteät arvot vahvistetaan liitteessä olevassa taulukossa merkityllä tavalla.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 17 päivänä toukokuuta 2006.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 16 päivänä toukokuuta 2006.

Komission puolesta

J. L. DEMARTY

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EYVL L 337, 24.12.1994, s. 66. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 386/2005 (EUVL L 62, 9.3.2005, s. 3).

1

---

LIITE

tuonnin kiinteistä arvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi 16 päivänä toukokuuta 2006 annettuun komission asetukseen

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-koodi | Kolmannen maan koodi (1) | Tuonnin kiinteä arvo |
| 0702 00 00 | 052 | 86,7 |
| 204 | 63,6 |
| 212 | 153,3 |
| 999 | 101,2 |
| 0707 00 05 | 052 | 124,3 |
| 628 | 155,5 |
| 999 | 139,9 |
| 0709 90 70 | 052 | 124,8 |
| 204 | 25,1 |
| 999 | 75,0 |
| 0805 10 20 | 204 | 35,5 |
| 212 | 64,4 |
| 220 | 36,9 |
| 400 | 20,3 |
| 448 | 50,4 |
| 624 | 49,1 |
| 999 | 42,8 |
| 0805 50 10 | 052 | 42,4 |
| 388 | 59,4 |
| 508 | 40,3 |
| 528 | 40,5 |
| 624 | 54,7 |
| 999 | 47,5 |
| 0808 10 80 | 388 | 85,2 |
| 400 | 118,4 |
| 404 | 110,0 |
| 508 | 78,0 |
| 512 | 81,6 |
| 524 | 61,2 |
| 528 | 95,6 |
| 720 | 85,0 |
| 804 | 109,7 |
| 999 | 91,6 |

(EUR/100 kg)

CN-koodi

Kolmannen maan koodi (1)

Tuonnin kiinteä arvo

0702 00 00

052

86,7

204

63,6

212

153,3

999

101,2

0707 00 05

052

124,3

628

155,5

999

139,9

0709 90 70

052

124,8

204

25,1

999

75,0

0805 10 20

204

35,5

212

64,4

220

36,9

400

20,3

448

50,4

624

49,1

999

42,8

0805 50 10

052

42,4

388

59,4

508

40,3

528

40,5

624

54,7

999

47,5

0808 10 80

388

85,2

400

118,4

404

110,0

508

78,0

512

81,6

524

61,2

528

95,6

720

85,0

804

109,7

999

91,6

---

(1)  Komission asetuksessa (EY) N:o 750/2005 (EUVL L 126, 19.5.2005, s. 12) vahvistettu maanimikkeistö. Koodi ”999” tarkoittaa ”muuta alkuperää”.

---

| 17.5.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 129/3 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 129/3

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 734/2006,

annettu 16 päivänä toukokuuta 2006,

neuvoston asetuksen (EY) N:o 1255/1999 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä eräiden juustojen yksityistä varastointia varastointijaksolla 2006/2007 koskevan yhteisön tuen myöntämisen osalta

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon maito- ja maitotuotealan yhteisestä markkinajärjestelystä 17 päivänä toukokuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1255/1999 (1) ja erityisesti sen 10 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksen (EY) N:o 1255/1999 9 artiklan mukaisesti varastointia kestävien juustojen ja lampaan ja/tai vuohen maidosta valmistettujen juustojen, joiden on kypsyttävä ainakin kuusi kuukautta, yksityiseen varastointiin voidaan myöntää tukea, jos näiden juustojen hintojen kehitys ja varastotilanne osoittavat vakavaa epätasapainoa, joka voidaan poistaa tai jota voidaan vähentää kausittaisella varastoinnilla. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksen (EY) N:o 1255/1999 9 artiklan mukaisesti varastointia kestävien juustojen ja lampaan ja/tai vuohen maidosta valmistettujen juustojen, joiden on kypsyttävä ainakin kuusi kuukautta, yksityiseen varastointiin voidaan myöntää tukea, jos näiden juustojen hintojen kehitys ja varastotilanne osoittavat vakavaa epätasapainoa, joka voidaan poistaa tai jota voidaan vähentää kausittaisella varastoinnilla.

| (2) | Pecorino Romano-, Kefalotyri- ja Kasseri-juustojen tuotannon kausiluonteisuudesta johtuvaa tilannetta vaikeuttaa se, että niiden kulutuskausi on päinvastainen niiden tuotantokauden kanssa. Lisäksi näiden juustojen tuotannon hajanaisuus pahentaa mainitun kausiluonteisuuden seurauksia. Tästä syystä olisi turvauduttava kausittaiseen varastointiin kesä- ja talvikuukausien tuotannon välistä eroa vastaavien määrien osalta. |
| --- | --- |

(2)

Pecorino Romano-, Kefalotyri- ja Kasseri-juustojen tuotannon kausiluonteisuudesta johtuvaa tilannetta vaikeuttaa se, että niiden kulutuskausi on päinvastainen niiden tuotantokauden kanssa. Lisäksi näiden juustojen tuotannon hajanaisuus pahentaa mainitun kausiluonteisuuden seurauksia. Tästä syystä olisi turvauduttava kausittaiseen varastointiin kesä- ja talvikuukausien tuotannon välistä eroa vastaavien määrien osalta.

| (3) | Olisi täsmennettävä tukikelpoiset juustotyypit ja vahvistettava tukikelpoiset enimmäismäärät sekä sopimusten voimassaoloaika markkinoiden todellisten tarpeiden ja kyseisten juustojen säilytysmahdollisuuden perusteella. |
| --- | --- |

(3)

Olisi täsmennettävä tukikelpoiset juustotyypit ja vahvistettava tukikelpoiset enimmäismäärät sekä sopimusten voimassaoloaika markkinoiden todellisten tarpeiden ja kyseisten juustojen säilytysmahdollisuuden perusteella.

| (4) | On tarpeen täsmentää varastointisopimuksen sisältö sekä tarvittavat toimenpiteet, joilla varmistetaan sopimuksen alaisten juustojen tunnistaminen ja tarkastus. Tuen määrä olisi vahvistettava ottaen huomioon varastointikustannukset sekä tukikelpoisten ja muiden kaupan pidettävien juustojen välillä ylläpidettävä tasapaino. Näiden näkökohtien ja käytettävissä olevien resurssien perusteella olisi alennettava varastointikustannusten päiväkohtaisia määriä. Rahoituskustannusten määrä olisi laskettava 2,5 prosentin korkotason perusteella. Tukitoimenpiteessä ei pitäisi enää korvata muita kiinteitä kustannuksia kuin päiväkohtaisia varastointikustannuksia ja rahoituskustannuksia, koska varastointi ei aiheuta kiinteitä lisäkustannuksia, sillä se on osa kyseisten juustojen tavanomaista valmistusta. |
| --- | --- |

(4)

On tarpeen täsmentää varastointisopimuksen sisältö sekä tarvittavat toimenpiteet, joilla varmistetaan sopimuksen alaisten juustojen tunnistaminen ja tarkastus. Tuen määrä olisi vahvistettava ottaen huomioon varastointikustannukset sekä tukikelpoisten ja muiden kaupan pidettävien juustojen välillä ylläpidettävä tasapaino. Näiden näkökohtien ja käytettävissä olevien resurssien perusteella olisi alennettava varastointikustannusten päiväkohtaisia määriä. Rahoituskustannusten määrä olisi laskettava 2,5 prosentin korkotason perusteella. Tukitoimenpiteessä ei pitäisi enää korvata muita kiinteitä kustannuksia kuin päiväkohtaisia varastointikustannuksia ja rahoituskustannuksia, koska varastointi ei aiheuta kiinteitä lisäkustannuksia, sillä se on osa kyseisten juustojen tavanomaista valmistusta.

| (5) | Olisi vahvistettava myös asiakirjoja, kirjanpitoa sekä tarkastustiheyttä ja tarkastusmenettelyjä koskevat yksityiskohtaiset säännöt. Tältä osin olisi säädettävä, että jäsenvaltiot voivat periä tarkastuskustannukset kokonaisuudessaan tai osittain sopimuspuolelta. |
| --- | --- |

(5)

Olisi vahvistettava myös asiakirjoja, kirjanpitoa sekä tarkastustiheyttä ja tarkastusmenettelyjä koskevat yksityiskohtaiset säännöt. Tältä osin olisi säädettävä, että jäsenvaltiot voivat periä tarkastuskustannukset kokonaisuudessaan tai osittain sopimuspuolelta.

| (6) | Olisi täsmennettävä, että yksityisen varastoinnin tukea voidaan myöntää ainoastaan kokonaisille juustoille. |
| --- | --- |

(6)

Olisi täsmennettävä, että yksityisen varastoinnin tukea voidaan myöntää ainoastaan kokonaisille juustoille.

| (7) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat maito- ja maitotuotealan hallintokomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(7)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat maito- ja maitotuotealan hallintokomitean lausunnon mukaiset,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Aihe

Tässä asetuksessa vahvistetaan asetuksen (EY) N:o 1255/1999 9 artiklassa säädetyn, eräiden juustojen yksityiselle varastoinnille varastointijaksolla 2006/2007 myönnettävän yhteisön tuen, jäljempänä ’tuki’, soveltamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt.

2 artikla

Määritelmät

Tässä asetuksessa tarkoitetaan:

| a) | ’varastointierällä’ samantyyppisen juuston vähintään kahden tonnin suuruista määrää, joka on tuotu samana päivänä samaan varastoon; |
| --- | --- |

a)

’varastointierällä’ samantyyppisen juuston vähintään kahden tonnin suuruista määrää, joka on tuotu samana päivänä samaan varastoon;

| b) | ’sopimusvarastoinnin alkamispäivällä’ varastoon viemispäivää seuraavaa päivää; |
| --- | --- |

b)

’sopimusvarastoinnin alkamispäivällä’ varastoon viemispäivää seuraavaa päivää;

| c) | ’sopimusvarastoinnin viimeisellä päivällä’ varastosta poistamisen päivää edeltävää päivää; |
| --- | --- |

c)

’sopimusvarastoinnin viimeisellä päivällä’ varastosta poistamisen päivää edeltävää päivää;

| d) | ’varastointijaksolla’ ajanjaksoa, jolloin juusto voi kuulua yksityisen varastoinnin järjestelmään, sellaisena kuin se on liitteessä kullekin juustotyypille määriteltynä. |
| --- | --- |

d)

’varastointijaksolla’ ajanjaksoa, jolloin juusto voi kuulua yksityisen varastoinnin järjestelmään, sellaisena kuin se on liitteessä kullekin juustotyypille määriteltynä.

3 artikla

Tukikelpoiset juustot

1.   Tukea myönnetään varastointia eräiden kestävien juustojen sekä Pecorino Romano-, Kefalotyri- ja Kasseri-juustojen osalta liitteessä täsmennetyin edellytyksin. Ainoastaan kokonaiset juustot ovat tukikelpoisia.

2.   Juustojen on oltava yhteisössä valmistettuja ja täytettävä seuraavat vaatimukset:

| a) | niihin on merkittävä lähtemättömästi yritys, jossa ne on valmistettu, sekä valmistuspäivä ja kuukausi; merkinnät voivat olla koodin muodossa; |
| --- | --- |

a)

niihin on merkittävä lähtemättömästi yritys, jossa ne on valmistettu, sekä valmistuspäivä ja kuukausi; merkinnät voivat olla koodin muodossa;

| b) | niiden on pitänyt läpäistä laatutarkastus, jonka perusteella vahvistetaan tuotteiden luokittelu kypsyttämisen jälkeen liitteessä esitettyihin luokkiin. |
| --- | --- |

b)

niiden on pitänyt läpäistä laatutarkastus, jonka perusteella vahvistetaan tuotteiden luokittelu kypsyttämisen jälkeen liitteessä esitettyihin luokkiin.

4 artikla

Varastointisopimus

1.   Juustojen yksityistä varastointia koskevat sopimukset tehdään sen jäsenvaltion interventioelimen, jonka alueelle juustot on varastoitu, sekä luonnollisten henkilöiden tai oikeushenkilöiden välillä, jäljempänä ’sopimuspuolet’.

2.   Varastointisopimus laaditaan kirjallisena sopimushakemuksen perusteella.

Hakemukset on toimitettava interventioelimelle 30 päivän kuluessa varastoon viemispäivästä, ja ne voivat koskea ainoastaan sellaisia juustoeriä, joiden varastoon viemistä koskevat toimet on saatu päätökseen. Interventioelimen on kirjattava hakemuksen vastaanottopäivä.

Jos hakemus kuitenkin saapuu interventioelimelle kymmenen työpäivän kuluessa edellä tarkoitetun määräajan päättymisestä, varastointisopimus voidaan tehdä, mutta tuen määrää alennetaan 30 prosentilla.

3.   Varastointisopimuksia tehdään yhdestä tai useammasta varastointierästä, ja niissä on ilmoitettava seuraavat tiedot:

| a) | juustojen määrä, johon sopimusta sovelletaan; |
| --- | --- |

a)

juustojen määrä, johon sopimusta sovelletaan;

| b) | sopimuksen täytäntöönpanoon liittyvät päivämäärät; |
| --- | --- |

b)

sopimuksen täytäntöönpanoon liittyvät päivämäärät;

| c) | tuen määrä; |
| --- | --- |

c)

tuen määrä;

| d) | varastojen tunnistetiedot. |
| --- | --- |

d)

varastojen tunnistetiedot.

4.   Varastointisopimukset on tehtävä 30 päivän kuluessa sopimushakemuksen kirjaamispäivästä.

5.   Tarkastustoimenpiteet, erityisesti 7 artiklassa tarkoitetut, on sisällytettävä toimitusehtoihin, jotka interventioelin laatii. Varastointisopimuksessa on viitattava näihin toimitusehtoihin.

5 artikla

Varastoon vieminen ja varastosta poistaminen

1.   Varastoonvienti- ja varastosta poistamisjaksot esitetään liitteessä.

2.   Varastosta poistaminen on suoritettava kokonaisina varastointierinä.

3.   Jos juustojen laatu on ensimmäisten 60 sopimusvarastointipäivän jälkeen huonontunut enemmän kuin tavanomaisesti säilytettäessä, sopimuspuolille voidaan yhden kerran varastointierää kohden antaa mahdollisuus korvata virheelliset määrät omalla kustannuksellaan.

Jos varastoinnin aikana tai varastosta poistamisen yhteydessä tehdyissä tarkastuksissa todetaan virheellisiä määriä, näistä määristä ei voida maksaa tukea. Lisäksi jäljelle jäävän tukikelpoisen erän määrän on oltava vähintään kaksi tonnia.

Toista alakohtaa sovelletaan siihen erän osaan, joka poistetaan varastosta ennen 1 kohdassa tarkoitetun varastosta poistamisjakson alkamista tai ennen 8 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun varastoinnin vähimmäisajan päättymistä.

4.   Edellä 3 kohdan ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetuissa tapauksissa tuki lasketaan siten, että sopimusvarastoinnin ensimmäinen päivä on sopimusvarastoinnin alkamispäivä.

6 artikla

Varastointiedellytykset

1.   Jäsenvaltion on huolehdittava siitä, että kaikkia tukikelpoisuutta koskevia edellytyksiä noudatetaan.

2.   Sopimuspuolen, tai jäsenvaltion pyynnöstä tai sen luvalla, varastosta vastuussa olevan henkilön on annettava valvonnasta vastaavan toimivaltaisen elimen käyttöön kaikki asiakirjat, joiden avulla voidaan, siltä osin kuin on kyse yksityisesti varastoiduista tuotteista, erityisesti varmistaa seuraavat seikat:

| a) | omistusoikeus varastoonviennin hetkellä; |
| --- | --- |

a)

omistusoikeus varastoonviennin hetkellä;

| b) | juustojen alkuperä ja valmistuspäivä; |
| --- | --- |

b)

juustojen alkuperä ja valmistuspäivä;

| c) | varastoon viemispäivä; |
| --- | --- |

c)

varastoon viemispäivä;

| d) | sijainti varastossa ja varaston osoite; |
| --- | --- |

d)

sijainti varastossa ja varaston osoite;

| e) | varastosta poistamispäivä. |
| --- | --- |

e)

varastosta poistamispäivä.

3.   Sopimuspuolen tai tarvittaessa tämän asemasta varastosta vastuussa olevan henkilön on pidettävä jokaisen sopimuksen osalta varastokirjanpitoa, joka on varastossa saatavilla ja johon sisältyvät seuraavat tiedot:

| a) | yksityisesti varastoitujen tuotteiden varastointierän numero; |
| --- | --- |

a)

yksityisesti varastoitujen tuotteiden varastointierän numero;

| b) | varastoon viemisen ja varastosta poistamisen päivät; |
| --- | --- |

b)

varastoon viemisen ja varastosta poistamisen päivät;

| c) | juustojen määrä ja paino varastointierittäin ilmoitettuna; |
| --- | --- |

c)

juustojen määrä ja paino varastointierittäin ilmoitettuna;

| d) | tuotteiden sijainti varastossa. |
| --- | --- |

d)

tuotteiden sijainti varastossa.

4.   Varastoitujen tuotteiden on oltava helposti tunnistettavissa ja käsiteltävissä sekä sopimuskohtaisesti yksilöityjä. Varastoituihin juustoihin on liitettävä erityinen merkintä.

7 artikla

Tarkastukset

1.   Toimivaltaisen viranomaisen on tehtävä varastoon viemisen yhteydessä tarkastuksia varmistaakseen erityisesti, että varastoidut tuotteet ovat tukikelpoisia ja estääkseen kaikki mahdollisuudet tuotteiden korvaamiseen sopimusvarastoinnin aikana.

2.   Toimivaltaisen viranomaisen on tehtävä ennalta ilmoittamatta pistokoetarkastus sen varmistamiseksi, että tuotteet ovat varastossa. Otetun näytteen on oltava edustava, ja sen on vastattava vähintään kymmentä prosenttia siitä sopimuksen kattamasta kokonaismäärästä, jota yksityisen varastoinnin tukitoimenpide koskee.

Tämä tarkastus käsittää 6 artiklan 3 kohdassa tarkoitetun kirjanpidon tarkastuksen lisäksi tuotteiden painoa, tyyppiä ja tunnistamista koskevan fyysisen tarkastuksen. Fyysisiä tarkastuksia on tehtävä vähintään viidelle prosentille ennalta ilmoittamatta tehtyyn tarkastukseen kuuluvasta määrästä.

3.   Toimivaltaisen viranomaisen on tarkastettava sopimusvarastointijakson lopussa, että tuotteet ovat varastossa. Jos tuotteet kuitenkin jäävät varastoon sopimusvarastoinnin enimmäiskeston jälkeen, tämä tarkastus voidaan tehdä varastosta poistamisen yhteydessä.

Ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettua tarkastusta varten sopimuspuolen on ilmoitettava toimivaltaiselle viranomaiselle kyseiset varastointierät vähintään viisi työpäivää ennen sopimusvarastointijakson päättymistä tai ennen varastosta poistamisen alkamista, jos nämä toimet toteutetaan varastointijakson aikana tai sen jälkeen.

Jäsenvaltio voi hyväksyä toisessa alakohdassa tarkoitettua viittä työpäivää lyhyemmän määräajan.

4.   Edellä 1, 2 ja 3 kohdan perusteella tehdyistä tarkastuksista on laadittava kertomus, jossa on mainittava:

| a) | tarkastuspäivä; |
| --- | --- |

a)

tarkastuspäivä;

| b) | tarkastuksen kesto; |
| --- | --- |

b)

tarkastuksen kesto;

| c) | toteutetut toimet. |
| --- | --- |

c)

toteutetut toimet.

Vastuullisen virkailijan on allekirjoitettava tarkastuskertomus, joka sopimuspuolen tai tarvittaessa varastosta vastuussa olevan henkilön on varmennettava allekirjoituksellaan ja jonka on oltava maksuasiakirjojen mukana.

5.   Jos todetaan sääntöjenvastaisuuksia, jotka koskevat yli viittä prosenttia tarkastetusta määrästä, tarkastusta laajennetaan ottamalla toimivaltaisen elimen määräämä suurempi näyte.

Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle näistä tapauksista neljän viikon kuluessa.

6.   Jäsenvaltiot voivat määrätä, että sopimuspuolen on vastattava kaikista tarkastuskuluista tai osasta niitä.

8 artikla

Varastointituki

1.   Tuen määrät vahvistetaan seuraavasti:

| a) | 0,10 euroa tonnia ja sopimukseen perustuvaa varastointipäivää kohden varastointikustannuksille; |
| --- | --- |

a)

0,10 euroa tonnia ja sopimukseen perustuvaa varastointipäivää kohden varastointikustannuksille;

| b) | sopimukseen perustuvaa varastointipäivää kohden rahoituskustannuksille:






  i) | 0,28 euroa tonnia kohden varastointia kestäville juustoille; |
| --- | --- | --- |

b)

sopimukseen perustuvaa varastointipäivää kohden rahoituskustannuksille:

i)

0,28 euroa tonnia kohden varastointia kestäville juustoille;

| ii) | 0,35 euroa tonnia kohden Pecorino Romano -juustoille; |
| --- | --- |

ii)

0,35 euroa tonnia kohden Pecorino Romano -juustoille;

| iii) | 0,49 euroa tonnia kohden Kefalotyri- ja Kasseri-juustoille. |
| --- | --- |

iii)

0,49 euroa tonnia kohden Kefalotyri- ja Kasseri-juustoille.

2.   Tukea ei myönnetä, jos sopimusvarastoinnin kesto on alle 60 päivää. Tuen enimmäismäärä ei voi olla suurempi kuin määrä, joka vastaa 180 päivää kestävää sopimusvarastointia.

Jos sopimuspuoli ei noudata 7 artiklan 3 kohdan toisessa tai tapauksen mukaan kolmannessa alakohdassa tarkoitettua määräaikaa, tukea alennetaan 15 prosenttia ja sitä maksetaan ainoastaan jaksolta, jolta sopimuspuoli toimittaa toimivaltaisen viranomaisen hyväksymän todisteen siitä, että juustot ovat olleet sopimusvarastoinnissa.

3.   Tuki maksetaan sopimuspuolen pyynnöstä 120 päivän kuluttua sopimusvarastoinnin päättymisestä hakemuksen vastaanottamispäivästä edellyttäen, että 7 artiklan 3 kohdassa tarkoitetut tarkastukset on tehty ja että maksuun oikeuttavia edellytyksiä on noudatettu.

Jos meneillään on kuitenkin tukikelpoisuutta koskeva hallinnollinen tutkinta, maksu suoritetaan vasta, kun tukikelpoisuus on vahvistettu.

9 artikla

Voimaantulo

Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 16 päivänä toukokuuta 2006.

Komission puolesta

Mariann FISCHER BOEL

Komission jäsen

---

(1)  EYVL L 160, 26.6.1999, s. 48. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1913/2005 (EUVL L 307, 25.11.2005, s. 2).

1

---

LIITE

| Juustoluokat | Määrät, joille tukea voidaan myöntää | Juustojen vähimmäisikä | Varastoon viemisjakso | Varastosta poistamisjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Ranskalaiset varastointia kestävät juustot:






  — | suojattu alkuperänimitys beaufort- tai comté-tyyppisten juustojen osalta |

Juustoluokat

Määrät, joille tukea voidaan myöntää

Juustojen vähimmäisikä

Varastoon viemisjakso

Varastosta poistamisjakso

Ranskalaiset varastointia kestävät juustot:

—

suojattu alkuperänimitys beaufort- tai comté-tyyppisten juustojen osalta

| — | ”Label Rouge” emmental grand cru-tyyppisten juustojen osalta |
| --- | --- |

—

”Label Rouge” emmental grand cru-tyyppisten juustojen osalta

| — | luokka A tai B emmental- tai gruyère-tyyppisten juustojen osalta |
| --- | --- |

—

luokka A tai B emmental- tai gruyère-tyyppisten juustojen osalta

16 000 t

10 päivää

1.6.–30.9.2006

1.10.2006–31.3.2007

Saksalaiset varastointia kestävät juustot:

Markenkäse tai Klasse fein Emmentaler/Bergkäse

1 000 t

10 päivää

1.6.–30.9.2006

1.10.2006–31.3.2007

Irlantilaiset varastointia kestävät juustot:

Irish long-keeping cheese. Emmental, special grade

900 t

10 päivää

1.6.–30.9.2006

1.10.2006–31.3.2007

Itävaltalaiset varastointia kestävät juustot:

| 1. | Güteklasse Emmentaler/Bergkäse/Alpkäse |
| --- | --- |

1.

Güteklasse Emmentaler/Bergkäse/Alpkäse

1 700 t

10 päivää

1.6.–30.9.2006

1.10.2006–31.3.2007

Suomalaiset varastointia kestävät juustot:

I luokka

1 700 t

10 päivää

1.6.–30.9.2006

1.10.2006–31.3.2007

Ruotsalaiset varastointia kestävät juustot:

Västerbotten/Prästost/Svecia/Grevé

1 700 t

10 päivää

1.6.–30.9.2006

1.10.2006–31.3.2007

Puolalaiset varastointia kestävät juustot:

Podlaski/Piwny/Ementalski/Ser Corregio/Bursztyn/Wielkopolski

3 000 t

10 päivää

1.6.–30.9.2006

1.10.2006–31.3.2007

Slovenialaiset varastointia kestävät juustot:

Ementalec/Zbrinc

200 t

10 päivää

1.6.–30.9.2006

1.10.2006–31.3.2007

Liettualaiset varastointia kestävät juustot:

Goja/Džiugas

700 t

10 päivää

1.6.–30.9.2006

1.10.2006–31.3.2007

Latvialaiset varastointia kestävät juustot:

Rigamond, Ementāles tipa un Ekstra klases siers

500 t

10 päivää

1.6.–30.9.2006

1.10.2006–31.3.2007

Unkarilaiset varastointia kestävät juustot:

Hajdú

300 t

10 päivää

1.6.–30.9.2006

1.10.2006–31.3.2007

Pecorino Romano

19 000 t

90 päivää ja valmistettu 1.10.2005 jälkeen

1.6.–31.12.2006

ennen 31.3.2007

Lampaan- tai vuohenmaidosta tai niiden seoksesta valmistettu Kefalotyri ja Kasseri

2 500 t

90 päivää ja valmistettu 30.11.2005 jälkeen

1.6.–30.11.2006

ennen 31.3.2007

---

| 17.5.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 129/9 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 129/9

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 735/2006,

annettu 16 päivänä toukokuuta 2006,

Grana Padano-, Parmiggiano Reggiano- ja Provolone-juuston yksityiselle varastoinnille annettavan tuen myöntämistä koskevista yksityiskohtaisista säännöistä annetun asetuksen (EY) N:o 2659/94 muuttamisesta

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon maito- ja maitotuotealan yhteisestä markkinajärjestelystä 17 päivänä toukokuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1255/1999 (1) ja erityisesti sen 10 artiklan b alakohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Komission asetuksen (EY) N:o 2659/94 (2) 6 artiklan 1 kohdassa säädetään Grana Padano-, Parmiggiano Reggiano- ja Provolone-juuston yksityiselle varastoinnille annettavan tuen määrät. Käytettävissä olevista varoista johtuen sekä varastointikustannusten ja markkinahinnan odotettavissa olevan kehityksen huomioon ottamiseksi on tarpeen muuttaa kyseisiä määriä. Tukitoimenpiteessä ei pitäisi enää korvata muita kiinteitä kustannuksia kuin päiväkohtaisia varastointikustannuksia ja rahoituskustannuksia, koska varastointi ei aiheuta kiinteitä lisäkustannuksia, sillä se on osa kyseisten juustojen tavanomaista valmistusta. |
| --- | --- |

(1)

Komission asetuksen (EY) N:o 2659/94 (2) 6 artiklan 1 kohdassa säädetään Grana Padano-, Parmiggiano Reggiano- ja Provolone-juuston yksityiselle varastoinnille annettavan tuen määrät. Käytettävissä olevista varoista johtuen sekä varastointikustannusten ja markkinahinnan odotettavissa olevan kehityksen huomioon ottamiseksi on tarpeen muuttaa kyseisiä määriä. Tukitoimenpiteessä ei pitäisi enää korvata muita kiinteitä kustannuksia kuin päiväkohtaisia varastointikustannuksia ja rahoituskustannuksia, koska varastointi ei aiheuta kiinteitä lisäkustannuksia, sillä se on osa kyseisten juustojen tavanomaista valmistusta.

| (2) | Asetus (EY) N:o 2659/94 olisi muutettava vastaavasti. |
| --- | --- |

(2)

Asetus (EY) N:o 2659/94 olisi muutettava vastaavasti.

| (3) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat maidon ja maitotuotteiden hallintokomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(3)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat maidon ja maitotuotteiden hallintokomitean lausunnon mukaiset,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Korvataan asetuksen (EY) N:o 2659/94 6 artiklan 1 kohta seuraavasti:

”1.   Juuston yksityiselle varastoinnille annettavan tuen määrä vahvistetaan seuraavasti:

| a) | 0,10 euroa tonnia ja sopimukseen perustuvaa varastointipäivää kohden varastointikustannuksille; |
| --- | --- |

a)

0,10 euroa tonnia ja sopimukseen perustuvaa varastointipäivää kohden varastointikustannuksille;

| b) | rahoituskustannuksille sopimukseen perustuvaa varastointipäivää kohden seuraavasti:






  — | 0,38 euroa tonnia kohden Grana Padano -juustolle, |
| --- | --- | --- |

b)

rahoituskustannuksille sopimukseen perustuvaa varastointipäivää kohden seuraavasti:

—

0,38 euroa tonnia kohden Grana Padano -juustolle,

| — | 0,46 euroa tonnia kohden Parmigiano Reggiano -juustolle, |
| --- | --- |

—

0,46 euroa tonnia kohden Parmigiano Reggiano -juustolle,

| — | 0,30 euroa tonnia kohden Provolone-juustolle.” |
| --- | --- |

—

0,30 euroa tonnia kohden Provolone-juustolle.”

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kolmantena päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 16 päivänä toukokuuta 2006.

Komission puolesta

Mariann FISCHER BOEL

Komission jäsen

---

(1)  EYVL L 160, 26.6.1999, s. 48. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1913/2005 (EUVL L 307, 25.11.2005, s. 2).

1

(2)  EYVL L 284, 1.11.1994, s. 26. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 826/2005 (EUVL L 137, 31.5.2005, s. 15).

2

---

| 17.5.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 129/10 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 129/10

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 736/2006,

annettu 16 päivänä toukokuuta 2006,

Euroopan lentoturvallisuusviraston työmenetelmistä standardointitarkastuksia suoritettaessa

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon yhteisistä siviili-ilmailua koskevista säännöistä ja Euroopan lentoturvallisuusviraston perustamisesta 15 päivänä heinäkuuta 2002 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1592/2002 (1) ja erityisesti sen 16 artiklan,

on kuullut asetuksen (EY) N:o 1592/2002 54 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua komiteaa

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksen (EY) N:o 1592/2002 12 artiklan 2 kohdan d alakohdassa säädetään, että Euroopan lentoturvallisuusviraston, jäljempänä ’viraston’, on suoritettava tarkastuksia ja tutkimuksia, jotka ovat sen tehtävien hoidon kannalta tarpeellisia |
| --- | --- |

(1)

Asetuksen (EY) N:o 1592/2002 12 artiklan 2 kohdan d alakohdassa säädetään, että Euroopan lentoturvallisuusviraston, jäljempänä ’viraston’, on suoritettava tarkastuksia ja tutkimuksia, jotka ovat sen tehtävien hoidon kannalta tarpeellisia

| (2) | Asetuksen (EY) N:o 1592/2002 16 artiklan 1 kohdassa ja 45 artiklan 1 kohdassa säädetään, että viraston on avustettava komissiota asetuksen ja sen täytäntöönpanosääntöjen soveltamisen seurannassa suorittamalla jäsenvaltioiden toimivaltaisia viranomaisia koskevia standardointitarkastuksia. |
| --- | --- |

(2)

Asetuksen (EY) N:o 1592/2002 16 artiklan 1 kohdassa ja 45 artiklan 1 kohdassa säädetään, että viraston on avustettava komissiota asetuksen ja sen täytäntöönpanosääntöjen soveltamisen seurannassa suorittamalla jäsenvaltioiden toimivaltaisia viranomaisia koskevia standardointitarkastuksia.

| (3) | Asetuksen (EY) N:o 1592/2002 45 artiklan 4 kohdassa säädetään, että jäsenvaltion toimivaltaista viranomaista koskevan tarkastuksen edellyttäessä yrityksen tai yritysten yhteenliittymän tarkastamista, viraston olisi sovellettava asetuksen 46 artiklan säännöksiä. |
| --- | --- |

(3)

Asetuksen (EY) N:o 1592/2002 45 artiklan 4 kohdassa säädetään, että jäsenvaltion toimivaltaista viranomaista koskevan tarkastuksen edellyttäessä yrityksen tai yritysten yhteenliittymän tarkastamista, viraston olisi sovellettava asetuksen 46 artiklan säännöksiä.

| (4) | Viraston olisi raportoitava komissiolle asetuksen (EY) N:o 1592/2002 45 artiklan soveltamiseksi suoritetuista tarkastuksista. |
| --- | --- |

(4)

Viraston olisi raportoitava komissiolle asetuksen (EY) N:o 1592/2002 45 artiklan soveltamiseksi suoritetuista tarkastuksista.

| (5) | Asetuksen (EY) N:o 1592/2002 16 artiklan 4 kohdassa edellytetään komission vahvistavan standardointitarkastuksia suoritettaessa sovellettavat viraston työmenetelmät. |
| --- | --- |

(5)

Asetuksen (EY) N:o 1592/2002 16 artiklan 4 kohdassa edellytetään komission vahvistavan standardointitarkastuksia suoritettaessa sovellettavat viraston työmenetelmät.

| (6) | Työmenetelmissä olisi otettava huomioon ne jäsenvaltioiden säännökset, jotka koskevat viraston suorittamiin tarkastuksiin osallistuvan jäsenvaltioiden henkilöstön hyväksymistä ja valtuuttamista. |
| --- | --- |

(6)

Työmenetelmissä olisi otettava huomioon ne jäsenvaltioiden säännökset, jotka koskevat viraston suorittamiin tarkastuksiin osallistuvan jäsenvaltioiden henkilöstön hyväksymistä ja valtuuttamista.

| (7) | Ilma-alusten ja niihin liittyvien tuotteiden, osien ja laitteiden lentokelpoisuus- ja ympäristöhyväksyntää sekä suunnittelu- ja tuotanto-organisaatioiden hyväksyntää koskevista täytäntöönpanosäännöistä 24 päivänä syyskuuta 2003 annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 1702/2003 (2) säädetään menettelystä, jota kansallisten ilmailuviranomaisten on noudatettava näitä sääntöjä täytäntöön pannessaan. |
| --- | --- |

(7)

Ilma-alusten ja niihin liittyvien tuotteiden, osien ja laitteiden lentokelpoisuus- ja ympäristöhyväksyntää sekä suunnittelu- ja tuotanto-organisaatioiden hyväksyntää koskevista täytäntöönpanosäännöistä 24 päivänä syyskuuta 2003 annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 1702/2003 (2) säädetään menettelystä, jota kansallisten ilmailuviranomaisten on noudatettava näitä sääntöjä täytäntöön pannessaan.

| (8) | Lentokelpoisuuden ja ilmailutuotteiden, osien ja laitteiden ylläpidosta, ja näihin tehtäviin osallistuvien organisaatioiden ja henkilöstön hyväksymisestä 20 päivänä marraskuuta 2003 annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 2042/2003 (3) säädetään menettelystä, jota kansallisten ilmailuviranomaisten on noudatettava näitä sääntöjä täytäntöön pannessaan. |
| --- | --- |

(8)

Lentokelpoisuuden ja ilmailutuotteiden, osien ja laitteiden ylläpidosta, ja näihin tehtäviin osallistuvien organisaatioiden ja henkilöstön hyväksymisestä 20 päivänä marraskuuta 2003 annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 2042/2003 (3) säädetään menettelystä, jota kansallisten ilmailuviranomaisten on noudatettava näitä sääntöjä täytäntöön pannessaan.

| (9) | Tässä asetuksessa säädetyillä työmenetelmillä ei rajoiteta komissiolle perustamissopimuksessa annettua täytäntöönpanovaltaa, |
| --- | --- |

(9)

Tässä asetuksessa säädetyillä työmenetelmillä ei rajoiteta komissiolle perustamissopimuksessa annettua täytäntöönpanovaltaa,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Kohde

Tässä asetuksessa vahvistetaan työmenetelmät jäsenvaltioiden kansallisia ilmailuviranomaisia koskevien standardointitarkastusten suorittamiseksi asetuksen (EY) N:o 1592/2002 1 artiklan 1 kohdan kattamilla aloilla.

2 artikla

Määritelmät

Tässä asetuksessa tarkoitetaan

| a) | ’tarkastuksella’ asetuksen (EY) N:o 1592/2002 16 artiklan 1 kohdassa ja 45 artiklassa tarkoitettuja standardointitarkastuksia, joita virasto suorittaa seuratakseen, miten kansalliset ilmailuviranomaiset soveltavat kyseistä asetusta ja sen täytäntöönpanosääntöjä; |
| --- | --- |

a)

’tarkastuksella’ asetuksen (EY) N:o 1592/2002 16 artiklan 1 kohdassa ja 45 artiklassa tarkoitettuja standardointitarkastuksia, joita virasto suorittaa seuratakseen, miten kansalliset ilmailuviranomaiset soveltavat kyseistä asetusta ja sen täytäntöönpanosääntöjä;

| b) | ’kansallisilla ilmailuviranomaisilla’ asetuksen (EY) N:o 1592/2002 45 artiklassa tarkoitettuja jäsenvaltioiden toimivaltaisia viranomaisia; |
| --- | --- |

b)

’kansallisilla ilmailuviranomaisilla’ asetuksen (EY) N:o 1592/2002 45 artiklassa tarkoitettuja jäsenvaltioiden toimivaltaisia viranomaisia;

| c) | ’viraston valtuuttamalla henkilöstöllä’ henkilöitä, jotka virasto on laillisesti valtuuttanut suorittamaan jäsenvaltioiden toimivaltaisia viranomaisia sekä yrityksiä tai yritysten yhteenliittymiä koskevia tarkastuksia sen tarkistamiseksi, miten nämä viranomaiset soveltavat asetusta (EY) N:o 1592/2002; |
| --- | --- |

c)

’viraston valtuuttamalla henkilöstöllä’ henkilöitä, jotka virasto on laillisesti valtuuttanut suorittamaan jäsenvaltioiden toimivaltaisia viranomaisia sekä yrityksiä tai yritysten yhteenliittymiä koskevia tarkastuksia sen tarkistamiseksi, miten nämä viranomaiset soveltavat asetusta (EY) N:o 1592/2002;

| d) | ’jäsenvaltioiden valtuuttamalla henkilöstöllä’ henkilöitä, jotka jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset ovat laillisesti valtuuttaneet avustamaan virastoa tarkastusten suorittamisessa. |
| --- | --- |

d)

’jäsenvaltioiden valtuuttamalla henkilöstöllä’ henkilöitä, jotka jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset ovat laillisesti valtuuttaneet avustamaan virastoa tarkastusten suorittamisessa.

3 artikla

Tarkastusten suorittamista koskevat periaatteet

1.   Virasto suorittaa asetuksen (EY) N:o 1592/2002 ja sen täytäntöönpanosääntöjen noudattamisen arvioimiseksi kansallisia ilmailuviranomaisia koskevia tarkastuksia, joissa se selvittää erityisesti sitä, miten kyseiset viranomaiset noudattavat asetuksen (EY) N:o 1702/2003 liitteen (Osa 21) säännöksiä ja asetuksen (EY) N:o 2042/2003 liitteiden I (Osa M), II (Osa 145), III (Osa 66) ja IV (Osa 147) säännöksiä, ja laatii asiasta raportin.

2.   Standardointitarkastuksiin voi 1 kohdan soveltamiseksi sisältyä tarkastuksen kohteena olevan kansallisen ilmailuviranomaisen valvonnassa olevien yritysten tai yritysten yhteenliittymien tarkastuksia.

3.   Standardointitarkastukset suoritetaan avoimesti, tehokkaasti, yhdenmukaisesti ja yhtenäisesti.

4.   Virasto suorittaa standardointitarkastukset säännöllisesti ja tekee tarpeen mukaan lisätarkastuksia.

5.   Tätä asetusta sovelletaan rajoittamatta asetuksen (EY) N:o 1592/2002 11 ja 47 artiklan ja komission päätöksen 2001/844/EY, EHTY, Euratom (4).

4 artikla

Tietojenvaihto

1.   Kansallisten ilmailuviranomaisten on annettava virastolle pyynnöstä kaikki sen tarkastusten suorittamiseksi tarvittavat tiedot.

2.   Esittäessään tällaisen tietopyynnön jäsenvaltion kansalliselle ilmailuviranomaiselle ja/tai yritykselle tai yritysten yhteenliittymälle virasto ilmoittaa pyynnön oikeusperustan ja tarkoituksen, täsmentää tarvittavat tiedot ja vahvistaa määräajan, jossa tiedot on toimitettava.

5 artikla

Tarkastusryhmien ja ryhmänvetäjien koulutus ja pätevyysvaatimukset

1.   Virasto laatii koulutusohjelmia antaakseen asianmukaisen pätevyyden tulevana viraston valtuuttamana henkilöstönä toimivalle henkilökunnalleen ja jäsenvaltioiden valtuuttamalle henkilöstölle, jotta nämä voivat osallistua kansallisia ilmailuviranomaisia koskeviin tarkastuksiin ja tarvittaessa yrityksiä tai yritysten yhteenliittymiä koskeviin tarkastuksiin.

2.   Virasto vahvistaa pätevyysvaatimukset henkilöstölleen ja tarkastusryhmiin osallistuvalle jäsenvaltioiden henkilöstölle. Näihin pätevyysvaatimuksiin kuuluvat auditointimenetelmien tuntemus ja niistä hankittu kokemus sekä teoreettiset tiedot ja käytännön kokemus asetuksen (EY) N:o 1592/2002 ja sen täytäntöönpanosääntöjen kattamista asiaan liittyvistä teknisistä kysymyksistä.

3.   Ryhmänvetäjillä on oltava merkittävää työkokemusta asetuksen (EY) N:o 1592/2002 ja sen täytäntöönpanosääntöjen kattamilta aloilta sekä vähintään viiden vuoden kokemus tarkastajina ja/tai auditoijina standardoinnin alalla. Sekä ryhmänvetäjille että ryhmän jäsenille on annettava soveltuvia standardointivaatimuksia ja -menettelyjä koskevaa koulutusta. Ryhmän jäsenillä on oltava vähintään viiden vuoden ajalta käytännön kokemusta tarkastuksen kattamalta alalta, ja heidän on oltava perehtyneitä laatujärjestelmien tarkastuksiin.

6 artikla

Tarkastusryhmien muodostaminen

1.   Viraston perustamat ryhmät suorittavat tarkastukset. Jokaisessa ryhmässä on vetäjä ja vähintään kaksi jäsentä. Lisätarkastuksia tehdessään virasto voi muuttaa tarkastusryhmien kokoa. Ryhmänvetäjät ovat viraston valtuuttamaa henkilöstöä. Ryhmän jäsenet ovat viraston ja/tai jäsenvaltioiden valtuuttamaa henkilöstöä.

2.   Jäsenvaltioiden kansalliset viranomaiset voivat lähettää jäsenvaltion henkilöstöä, joka on saanut viraston järjestämän asianmukaisen koulutuksen, täyttää 5 artiklassa asetetut viraston pätevyysvaatimukset ja on osallistunut kansallisia ilmailuviranomaisia ja/tai niiden valvonnassa olevia yrityksiä tai yritysten yhteenliittymiä koskeviin tarkastuksiin, osallistumaan jäsenvaltioiden valtuuttamana henkilöstönä viraston johtamiin tarkastusryhmiin. Jäsenvaltioiden valtuuttama henkilöstö ei saa osallistua oman jäsenvaltionsa toimivaltaista viranomaista koskeviin tarkastuksiin.

3.   Viraston on ryhmiä perustaessaan varmistettava, että ryhmien jäsenillä ei ole eturistiriitoja tarkastettaviin kansallisiin viranomaisiin eikä tarkastettaviin yrityksiin tai yritysten yhteenliittymiin nähden. Kun on kyse jäsenvaltioiden valtuuttamasta henkilöstöstä, lähettävän kansallisen ilmailuviranomaisen on annettava eturistiriitojen puuttumista koskeva vakuutus.

4.   Jäsenvaltioiden on nimitettävä kansallinen koordinaattori avustamaan virastoa prosessin kaikissa vaiheissa ja varmistettava, että tarkastusryhmiä saatetaan koko tarkastuksen ajan.

5.   Virasto pyytää hyvissä ajoin ennen tarkastuksen käynnistämistä kansallisilta ilmailuviranomaisilta tietoa jäsenvaltioiden valtuuttaman henkilöstön käytettävyydestä tarkastuksen suorittamiseksi. Tarkastuksia suunnitellessaan virasto pyrkii siihen, että tarkastuksiin osallistuu valtuutettua henkilöstöä tasapuolisesti eri jäsenvaltioista.

6.   Virasto vastaa menoista, jotka aiheutuvat 9 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaisesta kansallisten koordinaattorien osallistumisesta samoin kuin jäsenvaltioiden valtuuttaman henkilöstön osallistumisesta viraston suorittamiin tarkastuksiin ja tutkintaan, yhteisön sääntöjen mukaisesti ja rajoittamatta yhteisön vuotuista talousarviomenettelyä.

7 artikla

Tarkastusten suorittaminen ja niistä raportoiminen

Kansallista ilmailuviranomaista ja tarvittaessa yritystä tai yritysten yhteenliittymää koskevaan standardointitarkastukseen kuuluu seuraavat vaiheet:

| a) | tarkastusta edeltävä vähintään kymmenen viikon valmisteluvaihe; |
| --- | --- |

a)

tarkastusta edeltävä vähintään kymmenen viikon valmisteluvaihe;

| b) | varsinainen tarkastus; |
| --- | --- |

b)

varsinainen tarkastus;

| c) | tarkastusta seuraava enintään 12 viikon raportointivaihe |
| --- | --- |

c)

tarkastusta seuraava enintään 12 viikon raportointivaihe

| d) | raportointivaihetta seuraava enintään 16 viikon seurantavaihe |
| --- | --- |

d)

raportointivaihetta seuraava enintään 16 viikon seurantavaihe

| e) | seurantavaiheen loppuun ajoittuva päätösvaihe. |
| --- | --- |

e)

seurantavaiheen loppuun ajoittuva päätösvaihe.

8 artikla

Valmisteluvaihe

Valmisteluvaiheen aikana virasto

| a) | ilmoittaa tarkastuksesta kansalliselle ilmailuviranomaiselle vähintään kymmenen viikkoa ennen tarkastuskäyntiä, kerää tarkastuskäynnin valmistelemiseksi tarvittavat tiedot, määrittää tarkastuksen ohjelman ja päättää tarkastusryhmän kokoonpanosta sekä ottaa huomioon siihen mahdollisesti tehtävät muutokset ja |
| --- | --- |

a)

ilmoittaa tarkastuksesta kansalliselle ilmailuviranomaiselle vähintään kymmenen viikkoa ennen tarkastuskäyntiä, kerää tarkastuskäynnin valmistelemiseksi tarvittavat tiedot, määrittää tarkastuksen ohjelman ja päättää tarkastusryhmän kokoonpanosta sekä ottaa huomioon siihen mahdollisesti tehtävät muutokset ja

| b) | toimittaa kansalliselle ilmailuviranomaiselle tarkastusta koskevan ilmoituksen myötä tarkastusta koskevan kyselylomakkeen, jonka tarkastuksen kohteena oleva kansallinen ilmailuviranomainen ja tarvittaessa kyseisen kansallisen ilmailuviranomaisen tarkastuksen yhteydessä tarkastettava yritys tai yritysten yhteenliittymä täyttävät vähintään kuusi viikkoa ennen tarkastuskäyntiä. |
| --- | --- |

b)

toimittaa kansalliselle ilmailuviranomaiselle tarkastusta koskevan ilmoituksen myötä tarkastusta koskevan kyselylomakkeen, jonka tarkastuksen kohteena oleva kansallinen ilmailuviranomainen ja tarvittaessa kyseisen kansallisen ilmailuviranomaisen tarkastuksen yhteydessä tarkastettava yritys tai yritysten yhteenliittymä täyttävät vähintään kuusi viikkoa ennen tarkastuskäyntiä.

9 artikla

Varsinainen tarkastus

1.   Varsinaisen tarkastuksen aikana virasto

| a) | järjestää valmistelu- ja yhteenvetokokouksen tarkastusryhmän ja tarkastuksen kohteena olevan kansallisen ilmailuviranomaisen kansallisen koordinaattorin kesken joko kyseisen kansallisen ilmailuviranomaisen tiloissa tai sen omissa tiloissa; kokouksissa keskitytään lähinnä organisatorisiin näkökohtiin ja tarkastuskäynnin yleiseen toteuttamiseen; |
| --- | --- |

a)

järjestää valmistelu- ja yhteenvetokokouksen tarkastusryhmän ja tarkastuksen kohteena olevan kansallisen ilmailuviranomaisen kansallisen koordinaattorin kesken joko kyseisen kansallisen ilmailuviranomaisen tiloissa tai sen omissa tiloissa; kokouksissa keskitytään lähinnä organisatorisiin näkökohtiin ja tarkastuskäynnin yleiseen toteuttamiseen;

| b) | toteuttaa tarkastuskäyntejä (avaus- ja päätöskokous mukaan luettuina) kansallisen ilmailuviranomaisen päätoimipaikassa ja tarvittaessa aluetoimipaikoissa; kansallisten ilmailuviranomaisten tarkastuksiin voi kuulua myös niiden valvonnassa olevien yritysten tai yritysten yhteenliittymien tarkastuksia; |
| --- | --- |

b)

toteuttaa tarkastuskäyntejä (avaus- ja päätöskokous mukaan luettuina) kansallisen ilmailuviranomaisen päätoimipaikassa ja tarvittaessa aluetoimipaikoissa; kansallisten ilmailuviranomaisten tarkastuksiin voi kuulua myös niiden valvonnassa olevien yritysten tai yritysten yhteenliittymien tarkastuksia;

| c) | haastattelee tarkastuksen kohteena olevan kansallisen ilmailuviranomaisen henkilöstöä ja tutkii asiakirjat, tiedot, menettelyt ja mahdollisen muun asiaankuuluvan aineiston noudattaen tämän asetuksen 18 artiklan nojalla vahvistettavia menettelyjä ja varmistaen tarkastuksen avoimuuden ja johdonmukaisuuden; |
| --- | --- |

c)

haastattelee tarkastuksen kohteena olevan kansallisen ilmailuviranomaisen henkilöstöä ja tutkii asiakirjat, tiedot, menettelyt ja mahdollisen muun asiaankuuluvan aineiston noudattaen tämän asetuksen 18 artiklan nojalla vahvistettavia menettelyjä ja varmistaen tarkastuksen avoimuuden ja johdonmukaisuuden;

| d) | esittää tarkastuksen kohteena olevalle kansalliselle ilmailuviranomaiselle päätöskokouksessa alustavan raportin; raportin olisi sisällettävä tarkastuksen kohteena olevan kansallisen ilmailuviranomaisen tarkastuskäynnin aikana mahdollisesti esittämät huomautukset sekä kansalliselle ilmailuviranomaiselle osoitettu kehotus toteuttaa välittömiä ja tehokkaita korjaavia toimia välittömän turvallisuusriskin poistamiseksi, jos tällainen riski havaitaan tarkastuksen aikana; |
| --- | --- |

d)

esittää tarkastuksen kohteena olevalle kansalliselle ilmailuviranomaiselle päätöskokouksessa alustavan raportin; raportin olisi sisällettävä tarkastuksen kohteena olevan kansallisen ilmailuviranomaisen tarkastuskäynnin aikana mahdollisesti esittämät huomautukset sekä kansalliselle ilmailuviranomaiselle osoitettu kehotus toteuttaa välittömiä ja tehokkaita korjaavia toimia välittömän turvallisuusriskin poistamiseksi, jos tällainen riski havaitaan tarkastuksen aikana;

| e) | edellyttää, että a alakohdassa tarkoitetussa yhteenvetokokouksessa esitetään näyttöä tarkastuksen kohteena olevan kansallisen ilmailuviranomaisen toteuttamista korjaavista toimista. |
| --- | --- |

e)

edellyttää, että a alakohdassa tarkoitetussa yhteenvetokokouksessa esitetään näyttöä tarkastuksen kohteena olevan kansallisen ilmailuviranomaisen toteuttamista korjaavista toimista.

2.   Suorittaessaan 1 kohdassa tarkoitettuun vaiheeseen liittyviä tehtäviään virasto voi haastatella ketä tahansa luonnollista tai oikeushenkilöä tietojen keräämiseksi tarkastuksen kohteesta. Jos haastattelu tapahtuu jonkin yrityksen tiloissa, virasto ilmoittaa asiasta kahden viikon varoitusajalla sen jäsenvaltion kansalliselle ilmailuviranomaiselle, jonka alueella haastattelu tehdään, samoin kuin sille ilmailuviranomaiselle, jonka valvontaan kyseinen yritys kuuluu. Kyseisen jäsenvaltion kansallisen ilmailuviranomaisen pyynnöstä sen henkilöstö voi avustaa viraston valtuuttamaa henkilöstöä haastattelun tekemisessä.

10 artikla

Raportointivaihe

Raportointivaiheessa virasto laatii lopullisen tarkastusraportin, joka sisältää yksityiskohtaiset tiedot tarkastuksen toteuttamisesta ja jossa käsitellään erityisesti 13 artiklassa kuvattuja tarkastuksen kuluessa havaittuja seikkoja. Raportti sisältää lisäksi tarkastuksen kohteena olleen kansallisen ilmailuviranomaisen mahdollisesti esittämät huomautukset. Lopullinen tarkastusraportti osoitetaan tarkastuksen kohteena olleelle kansalliselle ilmailuviranomaiselle, komissiolle ja kyseiselle jäsenvaltiolle. Komissio voi myöhemmin toimittaa raportin kaikille kansallisille ilmailuviranomaisille.

Jos alustavassa tarkastusraportissa vaaditaan 9 artiklan 1 kohdan d alakohdan mukaisesti välittömiä korjaavia toimia eikä kyseinen kansallinen ilmailuviranomainen vastaa tällaisiin pyyntöihin tyydyttävällä tavalla, tästä on esitettävä näyttöä lopullisessa tarkastusraportissa.

11 artikla

Seurantavaihe

Seurantavaiheessa virasto

| a) | sopii 16 viikon kuluessa vaiheen käynnistymisestä tarkastuksen kohteena olleen kansallisen ilmailuviranomaisen kanssa toimintasuunnitelmasta, jossa määritellään mahdolliset korjaavat toimet ja aikataulu, jossa 7 artiklan mukaisesti havaittujen mahdollisten puutteiden korjaamiseen tähtäävät toimet on toteutettava; |
| --- | --- |

a)

sopii 16 viikon kuluessa vaiheen käynnistymisestä tarkastuksen kohteena olleen kansallisen ilmailuviranomaisen kanssa toimintasuunnitelmasta, jossa määritellään mahdolliset korjaavat toimet ja aikataulu, jossa 7 artiklan mukaisesti havaittujen mahdollisten puutteiden korjaamiseen tähtäävät toimet on toteutettava;

| b) | alkaa seurata yhteisesti sovittujen korjaavien toimien edistymistä; tarkastuksen kohteena olleen kansallisen ilmailuviranomaisen on toimitettava virastolle tieto siitä, että korjaavat toimet on otettu käyttöön. |
| --- | --- |

b)

alkaa seurata yhteisesti sovittujen korjaavien toimien edistymistä; tarkastuksen kohteena olleen kansallisen ilmailuviranomaisen on toimitettava virastolle tieto siitä, että korjaavat toimet on otettu käyttöön.

12 artikla

Päätösvaihe

Päätösvaiheessa virasto

| a) | tarkistaa ja validoi, että toimintasuunnitelman toteuttamisessa on edistytty tyydyttävästi; tarkastuksen kohteena olleen kansallisen ilmailuviranomaisen on tätä varten toimitettava virastolle tieto siitä, että korjaavat toimet on otettu käyttöön; |
| --- | --- |

a)

tarkistaa ja validoi, että toimintasuunnitelman toteuttamisessa on edistytty tyydyttävästi; tarkastuksen kohteena olleen kansallisen ilmailuviranomaisen on tätä varten toimitettava virastolle tieto siitä, että korjaavat toimet on otettu käyttöön;

| b) | antaa loppulausunnon, kunhan tarkastuksen kohteena ollut kansallinen ilmailuviranomainen on toteuttanut toimet sitä tyydyttävällä tavalla. Lausunto osoitetaan tarkastuksen kohteena olleelle ilmailuviranomaiselle, kyseiselle jäsenvaltiolle sekä komissiolle. Komissio voi myöhemmin toimittaa raportin kaikille kansallisille ilmailuviranomaisille. |
| --- | --- |

b)

antaa loppulausunnon, kunhan tarkastuksen kohteena ollut kansallinen ilmailuviranomainen on toteuttanut toimet sitä tyydyttävällä tavalla. Lausunto osoitetaan tarkastuksen kohteena olleelle ilmailuviranomaiselle, kyseiselle jäsenvaltiolle sekä komissiolle. Komissio voi myöhemmin toimittaa raportin kaikille kansallisille ilmailuviranomaisille.

13 artikla

Tarkastuksen tulokset

Kun arvioidaan asetuksen (EY) N:o 1592/2002 ja sen täytäntöönpanosääntöjen noudattamista, lopullisessa tarkastusraportissa esitetyt havainnot luokitellaan seuraavasti:

| a) | täysin vaatimustenmukainen; |
| --- | --- |

a)

täysin vaatimustenmukainen;

| b) | vaatimusten mukainen mutta parannuksia suositellaan tehokkuuden lisäämiseksi [viittaus asiaan liittyviin sääntöihin] osalta; |
| --- | --- |

b)

vaatimusten mukainen mutta parannuksia suositellaan tehokkuuden lisäämiseksi [viittaus asiaan liittyviin sääntöihin] osalta;

| c) | ei vaatimusten mukainen, vähäisiä puutteita koskevaa objektiivista näyttöä, joka osoittaa, että soveltuvia vaatimuksia ei noudateta [viittaus asiaan liittyviin sääntöihin] osalta; puutteet saattavat aiheuttaa huolta standardoinnin kannalta; |
| --- | --- |

c)

ei vaatimusten mukainen, vähäisiä puutteita koskevaa objektiivista näyttöä, joka osoittaa, että soveltuvia vaatimuksia ei noudateta [viittaus asiaan liittyviin sääntöihin] osalta; puutteet saattavat aiheuttaa huolta standardoinnin kannalta;

| d) | ei vaatimusten mukainen, vakavia puutteita koskevaa objektiivista näyttöä, joka osoittaa, että soveltuvia vaatimuksia ei noudateta [viittaus asiaan liittyviin sääntöihin] osalta; jos puutteita ei korjata viipymättä, ne aiheuttavat standardoinnin lisäksi huolta turvallisuuden kannalta; |
| --- | --- |

d)

ei vaatimusten mukainen, vakavia puutteita koskevaa objektiivista näyttöä, joka osoittaa, että soveltuvia vaatimuksia ei noudateta [viittaus asiaan liittyviin sääntöihin] osalta; jos puutteita ei korjata viipymättä, ne aiheuttavat standardoinnin lisäksi huolta turvallisuuden kannalta;

| e) | ei sovellettavissa; |
| --- | --- |

e)

ei sovellettavissa;

| f) | ei varmennettu, jos tarkastuksen kohteena ollut kansallinen ilmailuviranomainen sitoutuu pian tarkastuskäynnin jälkeen esittämään muutoin luokkiin c tai d luokiteltujen havaintojen vaatimustenmukaisuudesta olennaista näyttöä, jota ei ollut suoraan käytettävissä tarkastuskäynnin aikaan. |
| --- | --- |

f)

ei varmennettu, jos tarkastuksen kohteena ollut kansallinen ilmailuviranomainen sitoutuu pian tarkastuskäynnin jälkeen esittämään muutoin luokkiin c tai d luokiteltujen havaintojen vaatimustenmukaisuudesta olennaista näyttöä, jota ei ollut suoraan käytettävissä tarkastuskäynnin aikaan.

14 artikla

Tarkastusraporttien sisältämien tietojen saatavuus

Jos tarkastusraportin sisältämät tiedot koskevat kolmannen maan sääntelyviranomaisten valvonnassa olevaa yritystä ja kuuluvat yhteisön asetuksen (EY) N:o 1592/2002 9 artiklan nojalla tekemän sopimuksen soveltamisalaan, tällaiset tiedot on annettava sopimuspuolena olevan kolmannen maan käyttöön sopimuksen määräysten mukaisesti.

15 artikla

Tarkastusraportin pohjalta toteutetut toimet

1.   Virasto voi milloin tahansa tai komission pyynnöstä suorittaa kansallisia ilmailuviranomaisia ja tarvittaessa yrityksiä tai yritysten yhteenliittymiä koskevia tarkastuksia arvioidakseen sitä, onko korjaavat toimet toteutettu tyydyttävällä tavalla. Tällaisista tarkastuksista on ilmoitettava kyseiselle kansalliselle ilmailuviranomaiselle kaksi viikkoa etukäteen, mutta tarkastusten ei tarvitse noudattaa 8–12 artiklassa säädettyjä määräaikoja eikä menettelyitä lukuun ottamatta vaatimusta laatia lopullinen tarkastusraportti.

2.   Jos lopullinen tarkastusraportti sisältää raportointivaiheessa 13 artiklan c, d tai f alakohdan mukaisesti tehtyjä havaintoja, joista käy ilmi, ettei vaatimuksia noudateta, virasto toimittaa tarkastuksen kohteena olleen jäsenvaltion kansalliselle ilmailuviranomaiselle selvennyspyynnön ja/tai korjaavia toimia koskevan pyynnön ja asettaa vastaamisen määräajaksi enintään kaksi viikkoa 13 artiklan d ja f alakohdan ja kymmenen viikkoa 13 artiklan c alakohdan mukaisesti tehtyjen havaintojen osalta.

3.   Jos tarkastuksen kohteena olleen jäsenvaltion kansallisen ilmailuviranomaisen antamat selvennykset eivät tyydytä virastoa tai jos viranomainen ei ole ajoissa ehdottanut tyydyttäviä korjaavia toimia tai toteuttanut niitä asianmukaisesti, virasto toimittaa kyseiselle kansalliselle ilmailuviranomaiselle sekä komissiolle ja kyseiselle jäsenvaltiolle täydentävän raportin. Komissio voi myöhemmin toimittaa raportin kaikille kansallisille ilmailuviranomaisille.

4.   Edellä 3 kohdassa tarkoitetun raportin esittämisen jälkeen ja rajoittamatta perustamissopimuksen 226 artiklan soveltamista komissio voi, jos tehdään tämän asetuksen 13 artiklan c ja d alakohdan mukaisia havaintoja, toteuttaa seuraavia toimia:

| a) | esittää huomautuksia kyseiselle jäsenvaltiolle tai pyytää lisäselvityksiä havaintojen tai niiden osien selventämiseksi; |
| --- | --- |

a)

esittää huomautuksia kyseiselle jäsenvaltiolle tai pyytää lisäselvityksiä havaintojen tai niiden osien selventämiseksi;

| b) | pyytää virastoa toteuttamaan kaikki tarvittavat kansallisia ilmailuviranomaisia koskevat tarkastukset korjaavien toimien toteuttamisen tarkistamiseksi; jälkitarkastuksesta on ilmoitettava vähintään kaksi viikkoa etukäteen. |
| --- | --- |

b)

pyytää virastoa toteuttamaan kaikki tarvittavat kansallisia ilmailuviranomaisia koskevat tarkastukset korjaavien toimien toteuttamisen tarkistamiseksi; jälkitarkastuksesta on ilmoitettava vähintään kaksi viikkoa etukäteen.

16 artikla

Lisätarkastukset

Virasto voi komission pyynnöstä suorittaa kansallisia ilmailuviranomaisia koskevia lisätarkastuksia, jos tarkastuksen katsotaan olevan tarpeen turvallisuussyistä. Tällaisista tarkastuksista on ilmoitettava kyseiselle kansalliselle ilmailuviranomaiselle kaksi viikkoa etukäteen, mutta tarkastusten ei tarvitse noudattaa 7–12 artiklassa säädettyjä määräaikoja eikä menettelyitä lukuun ottamatta vaatimusta laatia lopullinen tarkastusraportti.

17 artikla

Standardointitarkastuksia koskeva ohjelma ja vuosikertomus

Virasto laatii vuosittaisen tarkastusohjelman kaikilla asetuksen (EY) N:o 1592/2002 täytäntöönpanosääntöjen sääntelemillä aloilla. Vuosiohjelma toimitetaan tiedoksi komissiolle ja muille viraston hallintoneuvoston jäsenille osana asetuksen (EY) N:o 1592/2002 24 artiklan 2 kohdan c alakohdan säännösten mukaista viraston toimintaohjelmaa.

Virasto toimittaa ennen kunkin vuoden maaliskuun 31 päivää komissiolle vuosikertomuksen, jossa esitetään analyysi edellisen vuoden aikana suoritetuista standardointitarkastuksista.

18 artikla

Työskentelymenettelyt

Virasto vahvistaa asianmukaiset työskentelymenettelyt sille tämän asetuksen 5–16 artiklassa osoitettujen tehtävien toteuttamiseksi kahden kuukauden kuluessa asetuksen voimaantulosta.

19 artikla

Voimaantulo

Tämä asetus tulee voimaan sen julkaisemista Euroopan unionin virallisessa lehdessä seuraavan kuukauden ensimmäisenä päivänä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 16 päivänä toukokuuta 2006.

Komission puolesta

Jacques BARROT

Varapuheenjohtaja

---

(1)  EYVL L 240, 7.9.2002, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 1701/2003 (EUVL L 243, 27.9.2003, s. 5).

1

(2)  EUVL L 243, 27.9.2003, s. 6. Asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 706/2006 (EUVL L 122, 9.5.2006, s. 16).

2

(3)  EUVL L 315, 28.11.2003, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 707/2006 (EUVL L 122, 9.5.2006, s. 17).

3

(4)  EYVL L 317, 3.12.2001, s. 1.

4

---

| 17.5.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 129/16 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 129/16

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 737/2006,

annettu 16 päivänä toukokuuta 2006,

vilja-alalla 17 päivästä toukokuuta 2006 sovellettavien tuontitullien muuttamisesta

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon vilja-alan yhteisestä markkinajärjestelystä 29 päivänä syyskuuta 2003 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1784/2003 (1),

ottaa huomioon neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1766/92 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä vilja-alan tuontitullien osalta 28 päivänä kesäkuuta 1996 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1249/96 (2) ja erityisesti sen 2 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Vilja-alan tuontitullit vahvistetaan komission asetuksessa (EY) N:o 731/2006 (3). |
| --- | --- |

(1)

Vilja-alan tuontitullit vahvistetaan komission asetuksessa (EY) N:o 731/2006 (3).

| (2) | Asetuksen (EY) N:o 1249/96 2 artiklan 1 kohdassa säädetään, että jos tuontitullien laskettu keskiarvo soveltamiskauden aikana poikkeaa 5 euroa/tonni vahvistetusta tullin määrästä, tulleja tarkistetaan vastaavasti. Mainittu poikkeaminen on tapahtunut. Tämän vuoksi on tarpeen tarkistaa asetuksessa (EY) N:o 731/2006 vahvistettuja tuontitulleja, |
| --- | --- |

(2)

Asetuksen (EY) N:o 1249/96 2 artiklan 1 kohdassa säädetään, että jos tuontitullien laskettu keskiarvo soveltamiskauden aikana poikkeaa 5 euroa/tonni vahvistetusta tullin määrästä, tulleja tarkistetaan vastaavasti. Mainittu poikkeaminen on tapahtunut. Tämän vuoksi on tarpeen tarkistaa asetuksessa (EY) N:o 731/2006 vahvistettuja tuontitulleja,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Korvataan asetuksen (EY) N:o 731/2006 liitteet I ja II tämän asetuksen liitteillä I ja II.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 17 päivänä toukokuuta 2006.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 16 päivänä toukokuuta 2006.

Komission puolesta

J. L. DEMARTY

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EUVL L 270, 29.9.2003, s. 78. Asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 1154/2005 (EUVL L 187, 19.7.2005, s. 11).

1

(2)  EYVL L 161, 29.6.1996, s. 125. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1110/2003 (EUVL L 158, 27.6.2003, s. 12).

2

(3)  EUVL L 128, 16.5.2006, s. 5.

3

---

LIITE I

Asetuksen (EY) N:o 1784/2003 10 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen tuotteiden 17 päivästä toukokuuta 2006 sovellettavat tuontitullit

| CN-koodi | Tavaran kuvaus | Tuontitulli (1)

  (EUR/t) |
| --- | --- | --- |
| 1001 10 00 | Durumvehnä korkealaatuinen | 0,00 |
| keskilaatuinen | 0,00 |
| heikkolaatuinen | 19,13 |
| 1001 90 91 | Tavallinen vehnä, siemenvilja | 0,00 |
| ex 1001 90 99 | Tavallinen vehnä, korkealaatuinen, muu kuin siemenvilja | 0,00 |
| 1002 00 00 | Ruis | 56,42 |
| 1005 10 90 | Maissi, siemenvilja, muu kuin hybridimaissi | 60,00 |
| 1005 90 00 | Maissi, muu kuin siemenvilja (2) | 60,00 |
| 1007 00 90 | Durra, muut kuin kylvämiseen tarkoitetut hybridit | 56,42 |

CN-koodi

Tavaran kuvaus

Tuontitulli (1)

(EUR/t)

1001 10 00

Durumvehnä korkealaatuinen

0,00

keskilaatuinen

0,00

heikkolaatuinen

19,13

1001 90 91

Tavallinen vehnä, siemenvilja

0,00

ex 1001 90 99

Tavallinen vehnä, korkealaatuinen, muu kuin siemenvilja

0,00

1002 00 00

Ruis

56,42

1005 10 90

Maissi, siemenvilja, muu kuin hybridimaissi

60,00

1005 90 00

Maissi, muu kuin siemenvilja (2)

60,00

1007 00 90

Durra, muut kuin kylvämiseen tarkoitetut hybridit

56,42

---

(1)  Atlantin valtameren tai Suezin kanavan kautta yhteisöön tulevien tavaroiden osalta (asetuksen (EY) N:o 1249/96 2 artiklan 4 kohta) tuoja voi päästä osalliseksi tullinalennuksesta, joka on:

| — | 3 EUR/t, jos purkamissatama sijaitsee Välimerellä, tai |
| --- | --- |

—

3 EUR/t, jos purkamissatama sijaitsee Välimerellä, tai

| — | 2 EUR/t, jos purkamissatama sijaitsee Irlannissa, Yhdistyneessä kuningaskunnassa, Tanskassa, Virossa, Latviassa, Liettuassa, Puolassa, Suomessa, Ruotsissa tai Iberian niemimaan Atlantin valtameren puoleisella rannikolla. |
| --- | --- |

—

2 EUR/t, jos purkamissatama sijaitsee Irlannissa, Yhdistyneessä kuningaskunnassa, Tanskassa, Virossa, Latviassa, Liettuassa, Puolassa, Suomessa, Ruotsissa tai Iberian niemimaan Atlantin valtameren puoleisella rannikolla.

(2)  Tuoja voi päästä osalliseksi kiinteämääräisestä alennuksesta, jonka määrä on 24 EUR/t, jos asetuksen (EY) N:o 1249/96 2 artiklan 5 kohdassa säädetyt edellytykset täyttyvät.

---

LIITE II

Tullien laskentatekijät

(15.5.2006)

| 1) | Asetuksen (EY) N:o 1249/96 2 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun viitekauden keskiarvot:











  Pörssinoteeraukset | Minneapolis | Chicago | Minneapolis | Minneapolis | Minneapolis | Minneapolis |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tuote (valkuais-%, kun kosteus on 12 %) | HRS2 | YC3 | HAD2 | keskilaatuinen (1) | heikkolaatuinen (2) | US barley 2 |
| Noteeraus (EUR/t) | 140,18 (3) | 75,75 | 152,03 | 142,03 | 122,03 | 85,15 |
| Lisä/Meksikonlahti (EUR/t) | — | 9,75 | — | | | — |
| Lisä/Suuret järvet (EUR/t) | 23,04 | — | — | | | — |

1)

Asetuksen (EY) N:o 1249/96 2 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun viitekauden keskiarvot:

Pörssinoteeraukset

Minneapolis

Chicago

Minneapolis

Minneapolis

Minneapolis

Minneapolis

Tuote (valkuais-%, kun kosteus on 12 %)

HRS2

YC3

HAD2

keskilaatuinen (1)

heikkolaatuinen (2)

US barley 2

Noteeraus (EUR/t)

140,18 (3)

75,75

152,03

142,03

122,03

85,15

Lisä/Meksikonlahti (EUR/t)

—

9,75

—

—

Lisä/Suuret järvet (EUR/t)

23,04

—

—

—

| 2) | Asetuksen (EY) N:o 1249/96 2 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun viitekauden keskiarvot:
  Maksut: Meksikonlahti–Rotterdam: 16,96 EUR/t; Suuret järvet–Rotterdam: 20,86 EUR/t. |
| --- | --- |

2)

Asetuksen (EY) N:o 1249/96 2 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun viitekauden keskiarvot:

Maksut: Meksikonlahti–Rotterdam: 16,96 EUR/t; Suuret järvet–Rotterdam: 20,86 EUR/t.

| 3) | Asetuksen (EY) N:o 1249/96 4 artiklan 2 kohdan kolmannessa alakohdassa tarkoitetut tukipalkkiot: | 0,00 EUR/t (HRW2)
  0,00 EUR/t (SRW2). |
| --- | --- | --- |

3)

Asetuksen (EY) N:o 1249/96 4 artiklan 2 kohdan kolmannessa alakohdassa tarkoitetut tukipalkkiot:

0,00 EUR/t (HRW2)

0,00 EUR/t (SRW2).

---

(1)  Vähennys 10 EUR/t (asetuksen (EY) N:o 1249/96 4 artiklan 3 kohta).

(2)  Vähennys 30 EUR/t (asetuksen (EY) N:o 1249/96 4 artiklan 3 kohta).

(3)  Lisäys 14 EUR/t mukaan lukien (asetuksen (EY) N:o 1249/96 4 artiklan 3 kohta).

---

II Säädökset, joita ei tarvitse julkaista

Komissio

| 17.5.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 129/19 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 129/19

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

tehty 3 päivänä tammikuuta 2006,

Ruotsin kuningaskunnan EY:n perustamissopimuksen 95 artiklan 4 kohdan mukaisesti tiedoksi antamista kansallisista säännöksistä, jotka koskevat kadmiumin enimmäispitoisuuksia lannoitteissa

(tiedoksiannettu numerolla K(2005) 5532)

(Ainoastaan ruotsinkielinen teksti on todistusvoimainen)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2006/347/EY)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 95 artiklan 6 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

I   TAUSTA

1.   Yhteisön lainsäädäntö

| (1) | Lannoitteita koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 18 päivänä joulukuuta 1975 annetussa neuvoston direktiivissä 76/116/ETY (1) vahvistetaan vaatimukset, jotka lannoitteiden on täytettävä, jotta ne voidaan saattaa markkinoille varustettuna merkinnällä ”EY-lannoite”. |
| --- | --- |

(1)

Lannoitteita koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 18 päivänä joulukuuta 1975 annetussa neuvoston direktiivissä 76/116/ETY (1) vahvistetaan vaatimukset, jotka lannoitteiden on täytettävä, jotta ne voidaan saattaa markkinoille varustettuna merkinnällä ”EY-lannoite”.

| (2) | Direktiivin 76/116/ETY liitteessä I vahvistetaan tyyppinimitys sekä vastaavat, esimerkiksi koostumukseen liittyvät vaatimukset, jotka kunkin EY-merkinnällä varustetun lannoitteen on täytettävä. Luetteloon sisältyvät EY-merkinnällä varustetut lannoitteet on ryhmitelty luokkiin pääravinteiden, eli typen, fosforin ja kaliumin, pitoisuuksien mukaan. |
| --- | --- |

(2)

Direktiivin 76/116/ETY liitteessä I vahvistetaan tyyppinimitys sekä vastaavat, esimerkiksi koostumukseen liittyvät vaatimukset, jotka kunkin EY-merkinnällä varustetun lannoitteen on täytettävä. Luetteloon sisältyvät EY-merkinnällä varustetut lannoitteet on ryhmitelty luokkiin pääravinteiden, eli typen, fosforin ja kaliumin, pitoisuuksien mukaan.

| (3) | Direktiivin 76/116/ETY 7 artiklan mukaisesti jäsenvaltiot eivät saa lannoitteen koostumuksen, tunnistamisen, pakkausmerkinnän tai pakkauksen perusteella kieltää, rajoittaa tai vaikeuttaa niiden ”EY-lannoite” -merkinnällä varustettujen lannoitteiden saattamista markkinoille, jotka ovat tämän direktiivin mukaisia. |
| --- | --- |

(3)

Direktiivin 76/116/ETY 7 artiklan mukaisesti jäsenvaltiot eivät saa lannoitteen koostumuksen, tunnistamisen, pakkausmerkinnän tai pakkauksen perusteella kieltää, rajoittaa tai vaikeuttaa niiden ”EY-lannoite” -merkinnällä varustettujen lannoitteiden saattamista markkinoille, jotka ovat tämän direktiivin mukaisia.

| (4) | Ruotsin kuningaskunnan EY:n perustamissopimuksen 95 artiklan 4 kohdan mukaisesti tiedoksi antamista kansallisista säännöksistä, jotka koskevat kadmiumin enimmäispitoisuuksia lannoitteissa 24 päivänä toukokuuta 2002 tehdyllä komission päätöksellä 2002/399/EY (2) myönnettiin poikkeus direktiivin 76/116/ETY säännöksistä hyväksymällä Ruotsin säännökset, jotka kieltävät saattamasta Ruotsin markkinoille fosforipitoisia mineraalilannoitteita, joiden kadmiumpitoisuus on yli 100 grammaa fosforitonnia kohden. Tätä poikkeusta sovellettiin 31 päivään joulukuuta 2005. |
| --- | --- |

(4)

Ruotsin kuningaskunnan EY:n perustamissopimuksen 95 artiklan 4 kohdan mukaisesti tiedoksi antamista kansallisista säännöksistä, jotka koskevat kadmiumin enimmäispitoisuuksia lannoitteissa 24 päivänä toukokuuta 2002 tehdyllä komission päätöksellä 2002/399/EY (2) myönnettiin poikkeus direktiivin 76/116/ETY säännöksistä hyväksymällä Ruotsin säännökset, jotka kieltävät saattamasta Ruotsin markkinoille fosforipitoisia mineraalilannoitteita, joiden kadmiumpitoisuus on yli 100 grammaa fosforitonnia kohden. Tätä poikkeusta sovellettiin 31 päivään joulukuuta 2005.

| (5) | Direktiivi 76/116/ETY, sellaisena kuin se on muutettuna, on korvattu lannoitteista annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 2003/2003 (3). |
| --- | --- |

(5)

Direktiivi 76/116/ETY, sellaisena kuin se on muutettuna, on korvattu lannoitteista annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 2003/2003 (3).

| (6) | Asetuksen (EY) N:o 2003/2003 35 artiklan 2 kohdan mukaan poikkeukset, jotka komissio myöntää perustamissopimuksen 95 artiklan 6 kohdan nojalla direktiivin 76/116/ETY 7 artiklaan, katsotaan poikkeuksiksi kyseisen asetuksen 5 artiklaan, ja niillä on vaikutuksia myös asetuksen voimaantulon jälkeen. |
| --- | --- |

(6)

Asetuksen (EY) N:o 2003/2003 35 artiklan 2 kohdan mukaan poikkeukset, jotka komissio myöntää perustamissopimuksen 95 artiklan 6 kohdan nojalla direktiivin 76/116/ETY 7 artiklaan, katsotaan poikkeuksiksi kyseisen asetuksen 5 artiklaan, ja niillä on vaikutuksia myös asetuksen voimaantulon jälkeen.

| (7) | Asetuksen (EY) N:o 2003/2003 johdanto-osan 15 kappaleen mukaan komissio aikoo käsitellä kysymystä kivennäislannoitteiden sisältämästä kadmiumista, jota ei ole tarkoituksella sisällytetty lannoitteeseen, ja laatii tarvittaessa asetusehdotuksen, jonka se antaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle. |
| --- | --- |

(7)

Asetuksen (EY) N:o 2003/2003 johdanto-osan 15 kappaleen mukaan komissio aikoo käsitellä kysymystä kivennäislannoitteiden sisältämästä kadmiumista, jota ei ole tarkoituksella sisällytetty lannoitteeseen, ja laatii tarvittaessa asetusehdotuksen, jonka se antaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle.

| (8) | Komission ehdotusta lannoitteiden sisältämästä kadmiumista valmistellaan parhaillaan. |
| --- | --- |

(8)

Komission ehdotusta lannoitteiden sisältämästä kadmiumista valmistellaan parhaillaan.

2.   Ruotsin liittyminen Euroopan unioniin

| (9) | Ruotsi liittyi Euroopan unioniin 1 päivänä tammikuuta 1995. Liittymisasiakirjassa (4) säädetään siirtymäsäännöksistä, jotka koskevat kadmiumin käyttöä ja markkinoille saattamista kyseisessä valtiossa. Liittymisasiakirjan 112 artiklan 1 kohdan mukaisesti liitteessä XII tarkoitettuja säännöksiä ei kyseisen liitteen mukaisesti ja siinä vahvistetuin edellytyksin sovelleta Ruotsiin neljän vuoden ajan liittymispäivästä. Liittymisasiakirjan 112 artiklan ja liitteessä XII olevan 4 kohdan mukaisesti direktiivin 76/116/ETY 7 artiklaa, siltä osin kuin se koskee lannoitteiden kadmiumpitoisuutta, ei sovelleta Ruotsiin ennen 1 päivää tammikuuta 1999, ja direktiivin 76/116/ETY säännöksiä tarkastellaan uudelleen EY:n menettelyjen mukaisesti 31 päivään joulukuuta 1998 mennessä. |
| --- | --- |

(9)

Ruotsi liittyi Euroopan unioniin 1 päivänä tammikuuta 1995. Liittymisasiakirjassa (4) säädetään siirtymäsäännöksistä, jotka koskevat kadmiumin käyttöä ja markkinoille saattamista kyseisessä valtiossa. Liittymisasiakirjan 112 artiklan 1 kohdan mukaisesti liitteessä XII tarkoitettuja säännöksiä ei kyseisen liitteen mukaisesti ja siinä vahvistetuin edellytyksin sovelleta Ruotsiin neljän vuoden ajan liittymispäivästä. Liittymisasiakirjan 112 artiklan ja liitteessä XII olevan 4 kohdan mukaisesti direktiivin 76/116/ETY 7 artiklaa, siltä osin kuin se koskee lannoitteiden kadmiumpitoisuutta, ei sovelleta Ruotsiin ennen 1 päivää tammikuuta 1999, ja direktiivin 76/116/ETY säännöksiä tarkastellaan uudelleen EY:n menettelyjen mukaisesti 31 päivään joulukuuta 1998 mennessä.

| (10) | Liittymisasiakirjan 2 artiklassa säädetään, että ”Alkuperäisten sopimusten määräykset sekä toimielinten ennen liittymistä antamien säädösten säännökset ja määräykset sitovat uusia jäsenvaltioita liittymisestä alkaen, ja niitä sovelletaan näissä valtioissa kyseisissä sopimuksissa ja tässä asiakirjassa määrätyin edellytyksin”. Liittymisasiakirjan 168 artiklassa säädetään, että ”Uudet jäsenvaltiot toteuttavat toimenpiteet, jotka ovat tarpeen, jotta ne voisivat noudattaa liittymisestä alkaen EY:n perustamissopimuksen 189 artiklassa (nyt 249 artikla) [...] tarkoitettujen suositusten ja päätösten säännöksiä ja määräyksiä, jollei liitteessä XIX olevassa luettelossa tai tämän asiakirjan muissa määräyksissä ole annettu muuta määräaikaa”. |
| --- | --- |

(10)

Liittymisasiakirjan 2 artiklassa säädetään, että ”Alkuperäisten sopimusten määräykset sekä toimielinten ennen liittymistä antamien säädösten säännökset ja määräykset sitovat uusia jäsenvaltioita liittymisestä alkaen, ja niitä sovelletaan näissä valtioissa kyseisissä sopimuksissa ja tässä asiakirjassa määrätyin edellytyksin”. Liittymisasiakirjan 168 artiklassa säädetään, että ”Uudet jäsenvaltiot toteuttavat toimenpiteet, jotka ovat tarpeen, jotta ne voisivat noudattaa liittymisestä alkaen EY:n perustamissopimuksen 189 artiklassa (nyt 249 artikla) [...] tarkoitettujen suositusten ja päätösten säännöksiä ja määräyksiä, jollei liitteessä XIX olevassa luettelossa tai tämän asiakirjan muissa määräyksissä ole annettu muuta määräaikaa”.

| (11) | Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 98/97/EY (5) muutettiin direktiiviä 76/116/ETY kadmiumia sisältävien lannoitteiden markkinoille saattamisen osalta Itävallassa, Suomessa ja Ruotsissa. Direktiivin 1 artiklan mukaisesti Ruotsi voi muun muassa kieltää sellaisten lannoitteiden markkinoille saattamisen alueellaan, joiden kadmiumpitoisuudet ylittävät liittymispäivänä kansallisesti vahvistetut pitoisuudet, ja tätä poikkeusta sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 1999 alkaen 31 päivään joulukuuta 2001. |
| --- | --- |

(11)

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 98/97/EY (5) muutettiin direktiiviä 76/116/ETY kadmiumia sisältävien lannoitteiden markkinoille saattamisen osalta Itävallassa, Suomessa ja Ruotsissa. Direktiivin 1 artiklan mukaisesti Ruotsi voi muun muassa kieltää sellaisten lannoitteiden markkinoille saattamisen alueellaan, joiden kadmiumpitoisuudet ylittävät liittymispäivänä kansallisesti vahvistetut pitoisuudet, ja tätä poikkeusta sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 1999 alkaen 31 päivään joulukuuta 2001.

| (12) | Ruotsin kuningaskunta ilmoitti 7 päivänä joulukuuta 2001 voimassa olevasta kansallisesta lainsäädännöstä, joka poikkeaa lannoitteita koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä annetun direktiivin 76/116/ETY säännöksistä. Päätöksellä 2002/399/EY myönnettiin huolellisen harkinnan jälkeen pidennystä poikkeukselle direktiivin 76/116/ETY säännöksistä 31 päivään joulukuuta 2005 saakka. |
| --- | --- |

(12)

Ruotsin kuningaskunta ilmoitti 7 päivänä joulukuuta 2001 voimassa olevasta kansallisesta lainsäädännöstä, joka poikkeaa lannoitteita koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä annetun direktiivin 76/116/ETY säännöksistä. Päätöksellä 2002/399/EY myönnettiin huolellisen harkinnan jälkeen pidennystä poikkeukselle direktiivin 76/116/ETY säännöksistä 31 päivään joulukuuta 2005 saakka.

3.   Kansalliset säännökset

| (13) | Kemiallisia tuotteita (käsittelyyn, tuontiin ja vientiin liittyvät kiellot) koskeva asetus (1998:944) (6) sisältää säännöksiä, jotka koskevat muiden muassa lannoitteiden (myös EY-merkinnällä varustettujen) suurinta sallittua kadmiumpitoisuutta. Asetuksen 3 pykälän 3 momentissa säädetään, että tullitariffikoodeihin 25.10, 28.09, 28.35, 31.03 ja 31.05 kuuluvia lannoitteita, joiden kadmiumpitoisuus on suurempi kuin 100 grammaa fosforitonnia kohden, ei saa tarjota myytäväksi tai luovuttaa. |
| --- | --- |

(13)

Kemiallisia tuotteita (käsittelyyn, tuontiin ja vientiin liittyvät kiellot) koskeva asetus (1998:944) (6) sisältää säännöksiä, jotka koskevat muiden muassa lannoitteiden (myös EY-merkinnällä varustettujen) suurinta sallittua kadmiumpitoisuutta. Asetuksen 3 pykälän 3 momentissa säädetään, että tullitariffikoodeihin 25.10, 28.09, 28.35, 31.03 ja 31.05 kuuluvia lannoitteita, joiden kadmiumpitoisuus on suurempi kuin 100 grammaa fosforitonnia kohden, ei saa tarjota myytäväksi tai luovuttaa.

| (14) | Lannoitteiden suurinta sallittua kadmiumpitoisuutta koskevat säännökset ovat olleet voimassa vuodesta 1985, jolloin annettiin ”kadmiumasetus” (1985:839). Kemiallisia tuotteita koskevalla asetuksella (1998:944) kodifioitiin ympäristönsuojeluun liittyvät, myös kadmiumasetuksen (1985:839) sisältämät, säännökset. |
| --- | --- |

(14)

Lannoitteiden suurinta sallittua kadmiumpitoisuutta koskevat säännökset ovat olleet voimassa vuodesta 1985, jolloin annettiin ”kadmiumasetus” (1985:839). Kemiallisia tuotteita koskevalla asetuksella (1998:944) kodifioitiin ympäristönsuojeluun liittyvät, myös kadmiumasetuksen (1985:839) sisältämät, säännökset.

II   ASIAN KÄSITTELY

| (15) | Ruotsin kuningaskunta antoi 29 päivänä kesäkuuta 2005 päivätyllä kirjeellä komissiolle tiedoksi, että se aikoo EY:n perustamissopimuksen 95 artiklan 4 kohdan mukaisesti pitää tammikuun 1 päivän 2006 jälkeen voimassa kansalliset säännöksensä, jotka koskevat lannoitteiden kadmiumpitoisuutta. Ruotsin viranomaiset pyytävät päätöksellä 2002/399/EY myönnetyn poikkeuksen jatkamista. |
| --- | --- |

(15)

Ruotsin kuningaskunta antoi 29 päivänä kesäkuuta 2005 päivätyllä kirjeellä komissiolle tiedoksi, että se aikoo EY:n perustamissopimuksen 95 artiklan 4 kohdan mukaisesti pitää tammikuun 1 päivän 2006 jälkeen voimassa kansalliset säännöksensä, jotka koskevat lannoitteiden kadmiumpitoisuutta. Ruotsin viranomaiset pyytävät päätöksellä 2002/399/EY myönnetyn poikkeuksen jatkamista.

| (16) | Komissio ilmoitti Ruotsin viranomaisille 29 päivänä heinäkuuta 2005 päivätyllä kirjeellä, että se oli vastaanottanut 95 artiklan 4 kohdan mukaisen tiedoksiannon ja että sen käsittelyyn 95 artiklan 6 kohdassa tarkoitettu kuuden kuukauden jakso alkoi 30 päivänä kesäkuuta 2005, tiedoksiannon vastaanottoa seuraavana päivänä. |
| --- | --- |

(16)

Komissio ilmoitti Ruotsin viranomaisille 29 päivänä heinäkuuta 2005 päivätyllä kirjeellä, että se oli vastaanottanut 95 artiklan 4 kohdan mukaisen tiedoksiannon ja että sen käsittelyyn 95 artiklan 6 kohdassa tarkoitettu kuuden kuukauden jakso alkoi 30 päivänä kesäkuuta 2005, tiedoksiannon vastaanottoa seuraavana päivänä.

| (17) | Komissio ilmoitti 10 päivänä elokuuta 2005 päivätyllä kirjeellä muille jäsenvaltioille Ruotsilta saadusta pyynnöstä. Lisäksi komissio julkaisi pyyntöä koskevan ilmoituksen Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (7) tiedottaakseen muille asianosaisille kansallisista toimenpiteistä, jotka Ruotsi aikoo pitää voimassa. |
| --- | --- |

(17)

Komissio ilmoitti 10 päivänä elokuuta 2005 päivätyllä kirjeellä muille jäsenvaltioille Ruotsilta saadusta pyynnöstä. Lisäksi komissio julkaisi pyyntöä koskevan ilmoituksen Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (7) tiedottaakseen muille asianosaisille kansallisista toimenpiteistä, jotka Ruotsi aikoo pitää voimassa.

III   ARVIOINTI

1.   Hyväksyttävyyden arviointi

| (18) | Perustamissopimuksen 95 artiklan 4 kohdassa määrätään, että jos sen jälkeen, kun neuvosto tai komissio on toteuttanut yhdenmukaistamistoimenpiteen, jäsenvaltio pitää tärkeistä 30 artiklassa tarkoitetuista taikka ympäristön tai työympäristön suojelua koskevista syistä tarpeellisena pitää voimassa kansalliset säännöksensä tai määräyksensä, jäsenvaltio antaa nämä säännökset ja määräykset sekä perusteet niiden voimassa pitämiselle tiedoksi komissiolle. |
| --- | --- |

(18)

Perustamissopimuksen 95 artiklan 4 kohdassa määrätään, että jos sen jälkeen, kun neuvosto tai komissio on toteuttanut yhdenmukaistamistoimenpiteen, jäsenvaltio pitää tärkeistä 30 artiklassa tarkoitetuista taikka ympäristön tai työympäristön suojelua koskevista syistä tarpeellisena pitää voimassa kansalliset säännöksensä tai määräyksensä, jäsenvaltio antaa nämä säännökset ja määräykset sekä perusteet niiden voimassa pitämiselle tiedoksi komissiolle.

| (19) | Ruotsin viranomaisten 29 päivänä kesäkuuta 2005 toimittaman tiedoksiannon tarkoituksena on saada lupa jatkaa nykyistä, päätöksellä 2002/399/EY myönnettyä poikkeusta 31 päivän joulukuuta 2005 jälkeen. Päätöksellä Ruotsin sallitaan edelleen pitää voimassa kansallisia säännöksiä, jotka eivät ole yhdenmukaisia EY-merkinnällä varustettujen lannoitteiden koostumusta koskevien, asetuksen (EY) N:o 2003/2003 säännösten kanssa. |
| --- | --- |

(19)

Ruotsin viranomaisten 29 päivänä kesäkuuta 2005 toimittaman tiedoksiannon tarkoituksena on saada lupa jatkaa nykyistä, päätöksellä 2002/399/EY myönnettyä poikkeusta 31 päivän joulukuuta 2005 jälkeen. Päätöksellä Ruotsin sallitaan edelleen pitää voimassa kansallisia säännöksiä, jotka eivät ole yhdenmukaisia EY-merkinnällä varustettujen lannoitteiden koostumusta koskevien, asetuksen (EY) N:o 2003/2003 säännösten kanssa.

| (20) | Kuten edellä todettiin, asetuksen (EY) N:o 2003/2003 5 artiklassa kielletään jäsenvaltioita estämästä EY-merkittyjen lannoitteiden markkinoilla pitämistä niiden koostumuksen perusteella, mutta koostumusta koskevissa säännöissä ei aseteta raja-arvoa kadmiumpitoisuudelle. Tämä tarkoittaa sitä, että asetuksen (EY) N:o 2003/2003 5 artiklan mukaisesti EY-merkinnällä varustetut lannoitteet, jotka täyttävät mainitun asetuksen vaatimukset, voidaan saattaa markkinoille niiden kadmiumpitoisuudesta huolimatta. |
| --- | --- |

(20)

Kuten edellä todettiin, asetuksen (EY) N:o 2003/2003 5 artiklassa kielletään jäsenvaltioita estämästä EY-merkittyjen lannoitteiden markkinoilla pitämistä niiden koostumuksen perusteella, mutta koostumusta koskevissa säännöissä ei aseteta raja-arvoa kadmiumpitoisuudelle. Tämä tarkoittaa sitä, että asetuksen (EY) N:o 2003/2003 5 artiklan mukaisesti EY-merkinnällä varustetut lannoitteet, jotka täyttävät mainitun asetuksen vaatimukset, voidaan saattaa markkinoille niiden kadmiumpitoisuudesta huolimatta.

| (21) | Edellä esitettyjen näkökohtien perusteella on selvää, että kansalliset säännökset jotka Ruotsi on antanut tiedoksi, ovat rajoittavampia kuin asetuksen (EY) N:o 2003/2003 sisältämät säännökset, sillä niissä kielletään saattamasta markkinoille sellaisia EY-merkinnällä varustettuja fosforilannoitteita, joiden kadmiumpitoisuus on suurempi kuin 100 grammaa fosforitonnia kohden. |
| --- | --- |

(21)

Edellä esitettyjen näkökohtien perusteella on selvää, että kansalliset säännökset jotka Ruotsi on antanut tiedoksi, ovat rajoittavampia kuin asetuksen (EY) N:o 2003/2003 sisältämät säännökset, sillä niissä kielletään saattamasta markkinoille sellaisia EY-merkinnällä varustettuja fosforilannoitteita, joiden kadmiumpitoisuus on suurempi kuin 100 grammaa fosforitonnia kohden.

| (22) | Ruotsin viranomaisten tiedoksi antamat säännökset annettiin vuonna 1985 ennen Ruotsin liittymistä Euroopan unioniin. Kuten edellä todettiin, liittymisasiakirjassa vahvistetaan siirtymäsäännökset, joiden mukaan Ruotsi saa soveltaa kadmiumpitoisuutta koskevia kansallisia säännöksiään direktiivin 76/116/ETY soveltamisalaan kuuluviin tuotteisiin neljän vuoden ajan. Direktiivillä 98/97/EY Ruotsille annettiin lupa soveltaa edellä mainittuja kansallisia säännöksiä 31 päivään joulukuuta 2001 saakka. Päätöksellä 2002/399/EY poikkeusta jatkettiin joulukuuhun 2005 saakka. |
| --- | --- |

(22)

Ruotsin viranomaisten tiedoksi antamat säännökset annettiin vuonna 1985 ennen Ruotsin liittymistä Euroopan unioniin. Kuten edellä todettiin, liittymisasiakirjassa vahvistetaan siirtymäsäännökset, joiden mukaan Ruotsi saa soveltaa kadmiumpitoisuutta koskevia kansallisia säännöksiään direktiivin 76/116/ETY soveltamisalaan kuuluviin tuotteisiin neljän vuoden ajan. Direktiivillä 98/97/EY Ruotsille annettiin lupa soveltaa edellä mainittuja kansallisia säännöksiä 31 päivään joulukuuta 2001 saakka. Päätöksellä 2002/399/EY poikkeusta jatkettiin joulukuuhun 2005 saakka.

| (23) | Perustamissopimuksen 95 artiklan 4 kohdan mukaisesti, sellaisena kuin sitä on tulkittu liittymisasiakirjan 2 ja 168 artiklan pohjalta, Ruotsi antoi komissiolle tiedoksi niiden ennen Euroopan unioniin liittymistä annettujen kansallisten säännösten sanamuodon, jotka se aikoi pitää voimassa, sekä liitti hakemukseensa perusteet, jotka sen mielestä oikeuttavat mainittujen säännösten pitämiseen voimassa. |
| --- | --- |

(23)

Perustamissopimuksen 95 artiklan 4 kohdan mukaisesti, sellaisena kuin sitä on tulkittu liittymisasiakirjan 2 ja 168 artiklan pohjalta, Ruotsi antoi komissiolle tiedoksi niiden ennen Euroopan unioniin liittymistä annettujen kansallisten säännösten sanamuodon, jotka se aikoi pitää voimassa, sekä liitti hakemukseensa perusteet, jotka sen mielestä oikeuttavat mainittujen säännösten pitämiseen voimassa.

| (24) | Ruotsin viranomaisten esittämät perusteet ovat samat, jotka esitettiin aikaisemminkin ja joiden perusteella komissio, päätöksellä 2002/399/EY, myönsi poikkeuksen 31 päivään joulukuuta 2005 saakka. Poikkeus myönnettiin olettaen, että yhdenmukaistettu lainsäädäntö olisi voimassa vuoden 2005 loppuun mennessä. Työ on käynnissä, mutta lainsäädäntöä ei saada hyväksyttyä yhteisön tasolla ennen vuoden loppua. |
| --- | --- |

(24)

Ruotsin viranomaisten esittämät perusteet ovat samat, jotka esitettiin aikaisemminkin ja joiden perusteella komissio, päätöksellä 2002/399/EY, myönsi poikkeuksen 31 päivään joulukuuta 2005 saakka. Poikkeus myönnettiin olettaen, että yhdenmukaistettu lainsäädäntö olisi voimassa vuoden 2005 loppuun mennessä. Työ on käynnissä, mutta lainsäädäntöä ei saada hyväksyttyä yhteisön tasolla ennen vuoden loppua.

| (25) | Ruotsin 29 päivänä kesäkuuta 2005 tekemä tiedoksianto, jolla haetaan lupaa sellaisten kansallisten säännösten voimassa pitämiselle, jotka poikkeavat asetuksen (EY) N:o 2003/2003 säännöksistä, täyttää käsiteltäväksi ottamista koskevat ehdot perustamissopimuksen 95 artiklan 4 kohdan nojalla liittymissopimuksen 2 ja 168 artiklan mukaisesti tulkittuna. |
| --- | --- |

(25)

Ruotsin 29 päivänä kesäkuuta 2005 tekemä tiedoksianto, jolla haetaan lupaa sellaisten kansallisten säännösten voimassa pitämiselle, jotka poikkeavat asetuksen (EY) N:o 2003/2003 säännöksistä, täyttää käsiteltäväksi ottamista koskevat ehdot perustamissopimuksen 95 artiklan 4 kohdan nojalla liittymissopimuksen 2 ja 168 artiklan mukaisesti tulkittuna.

2.   Perustelujen arviointi

| (26) | Komission on varmistettava perustamissopimuksen 95 artiklan mukaisesti, että kaikki sellaiset ehdot täyttyvät, joiden perusteella jäsenvaltiot voivat käyttää artiklassa tarkoitettuja poikkeusmahdollisuuksia. |
| --- | --- |

(26)

Komission on varmistettava perustamissopimuksen 95 artiklan mukaisesti, että kaikki sellaiset ehdot täyttyvät, joiden perusteella jäsenvaltiot voivat käyttää artiklassa tarkoitettuja poikkeusmahdollisuuksia.

| (27) | Komissio arvioi erityisesti, ovatko jäsenvaltion tiedoksi antamat säännökset perusteltuja perustamissopimuksen 30 artiklan mukaisesti tai liittyvätkö ne ympäristön tai työympäristön suojeluun. |
| --- | --- |

(27)

Komissio arvioi erityisesti, ovatko jäsenvaltion tiedoksi antamat säännökset perusteltuja perustamissopimuksen 30 artiklan mukaisesti tai liittyvätkö ne ympäristön tai työympäristön suojeluun.

| (28) | Jos komissio katsoo, että kansalliset säännökset ovat perusteltuja, se tarkastaa lisäksi perustamissopimuksen 95 artiklan 6 kohdan mukaisesti, ovatko kyseiset kansalliset säännökset tai määräykset keino mielivaltaiseen syrjintään tai jäsenvaltioiden välisen kaupan peiteltyyn rajoittamiseen ja muodostavatko ne esteen sisämarkkinoiden toiminnalle. |
| --- | --- |

(28)

Jos komissio katsoo, että kansalliset säännökset ovat perusteltuja, se tarkastaa lisäksi perustamissopimuksen 95 artiklan 6 kohdan mukaisesti, ovatko kyseiset kansalliset säännökset tai määräykset keino mielivaltaiseen syrjintään tai jäsenvaltioiden välisen kaupan peiteltyyn rajoittamiseen ja muodostavatko ne esteen sisämarkkinoiden toiminnalle.

| (29) | Ruotsi perustelee pyyntöään tarpeella suojella ihmisen terveyttä ja ympäristöä. Lannoitteiden sisältämän kadmiumin katsotaan olevan uhka ihmisen terveydelle ja ympäristölle. Pyyntönsä tueksi Ruotsi viittaa lokakuussa 2000 julkistetun, kadmiumpitoisten lannoitteiden aiheuttamien riskien arvion sisältävän ruotsalaisen tutkimuksen (8) päätelmiin. |
| --- | --- |

(29)

Ruotsi perustelee pyyntöään tarpeella suojella ihmisen terveyttä ja ympäristöä. Lannoitteiden sisältämän kadmiumin katsotaan olevan uhka ihmisen terveydelle ja ympäristölle. Pyyntönsä tueksi Ruotsi viittaa lokakuussa 2000 julkistetun, kadmiumpitoisten lannoitteiden aiheuttamien riskien arvion sisältävän ruotsalaisen tutkimuksen (8) päätelmiin.

2.1   Perusteluiksi esitettyjen tärkeiden syiden tarkastelu

| (30) | Saatavilla olevan tieteellisen tiedon perusteella kadmiummetallin ja kadmiumoksidin voidaan yleisesti katsoa muodostavan vakavan terveysriskin. Varsinkin kadmiumoksidi on luokiteltu syöpää, perimän vaurioita tai vaaraa lisääntymiselle aiheuttavaksi aineeksi luokkaan 2. Yleisesti ollaan myös yhtä mieltä siitä, että lannoitteiden sisältämä kadmium on ylivoimaisesti tärkein maahan ja ravintoketjuun joutuvan kadmiumin lähde. |
| --- | --- |

(30)

Saatavilla olevan tieteellisen tiedon perusteella kadmiummetallin ja kadmiumoksidin voidaan yleisesti katsoa muodostavan vakavan terveysriskin. Varsinkin kadmiumoksidi on luokiteltu syöpää, perimän vaurioita tai vaaraa lisääntymiselle aiheuttavaksi aineeksi luokkaan 2. Yleisesti ollaan myös yhtä mieltä siitä, että lannoitteiden sisältämä kadmium on ylivoimaisesti tärkein maahan ja ravintoketjuun joutuvan kadmiumin lähde.

| (31) | Lannoitteiden sisältämän kadmiumin osalta Ruotsin tekemän riskinarvioinnin olennaisimmat tulokset voidaan tiivistää seuraavasti:






  — | Pintaveden osalta Ruotsin riskinarviointiraportissa todetaan seuraavaa: ”Valitun PNEC-arvon (9) perusteella kadmium vaikuttaa jo joihinkin eliöihin useimmissa Etelä-Ruotsin joissa, toisin sanoen riskiä kuvaava suhdeluku (10) on suurempi kuin yksi (11). Jos lannoitteissa sallittaisiin suurempi kadmiumpitoisuus, olisi odotettavissa altistumisen ja vesiympäristöön kohdistuvien vaikutusten lisääntyminen edelleen.” |
| --- | --- | --- |

(31)

Lannoitteiden sisältämän kadmiumin osalta Ruotsin tekemän riskinarvioinnin olennaisimmat tulokset voidaan tiivistää seuraavasti:

—

Pintaveden osalta Ruotsin riskinarviointiraportissa todetaan seuraavaa: ”Valitun PNEC-arvon (9) perusteella kadmium vaikuttaa jo joihinkin eliöihin useimmissa Etelä-Ruotsin joissa, toisin sanoen riskiä kuvaava suhdeluku (10) on suurempi kuin yksi (11). Jos lannoitteissa sallittaisiin suurempi kadmiumpitoisuus, olisi odotettavissa altistumisen ja vesiympäristöön kohdistuvien vaikutusten lisääntyminen edelleen.”

| — | Maaperän osalta Ruotsin riskinarviointiraportissa todetaan seuraavaa: ”Kun käytetään ruotsalaista lannoitetta sadan vuoden ajan tavanomaisilla ruotsalaisilla mailla (PNEC 0,25 mg/kg), ei ole odotettavissa haitallisia ekologisia vaikutuksia perunan ja vehnän viljelyn osalta. Porkkananviljelyn osalta haitallisia vaikutuksia ennakoidaan esiintyvän, mutta niitä esiintyy myös nykyhetkellä. EY-lannoitetta käytettäessä ennakoidaan haitallisia vaikutuksia esiintyvän kaikissa tapauksissa. Happamassa ja hiekkaisessa maaperässä, jossa on vähän savea ja orgaanista ainesta (PNEC 0,06 mg/kg), riski on odotettavissa, vaikka lannoitteen kadmiumpitoisuus olisi nolla.” |
| --- | --- |

—

Maaperän osalta Ruotsin riskinarviointiraportissa todetaan seuraavaa: ”Kun käytetään ruotsalaista lannoitetta sadan vuoden ajan tavanomaisilla ruotsalaisilla mailla (PNEC 0,25 mg/kg), ei ole odotettavissa haitallisia ekologisia vaikutuksia perunan ja vehnän viljelyn osalta. Porkkananviljelyn osalta haitallisia vaikutuksia ennakoidaan esiintyvän, mutta niitä esiintyy myös nykyhetkellä. EY-lannoitetta käytettäessä ennakoidaan haitallisia vaikutuksia esiintyvän kaikissa tapauksissa. Happamassa ja hiekkaisessa maaperässä, jossa on vähän savea ja orgaanista ainesta (PNEC 0,06 mg/kg), riski on odotettavissa, vaikka lannoitteen kadmiumpitoisuus olisi nolla.”

| (32) | On selvää, että nämä tulokset koskevat nimenomaan Ruotsin maaperää ja ilmasto-olosuhteita. |
| --- | --- |

(32)

On selvää, että nämä tulokset koskevat nimenomaan Ruotsin maaperää ja ilmasto-olosuhteita.

| (33) | Johtopäätöksenä voidaan todeta, että Ruotsin tekemä riskinarviointi osoittaa, että sellaisten lannoitteiden käytön salliminen, joiden kadmiumpitoisuus on nykyisin sallittua suurempi, johtaisi






  — | maaperän kadmiumpitoisuuden merkittävään lisääntymiseen, mikä puolestaan johtaisi maaperän eliöihin kohdistuviin myrkkyvaikutuksiin. Myös maatalousalueiden vesistöissä voisi esiintyä liian suuria pitoisuuksia. |
| --- | --- | --- |

(33)

Johtopäätöksenä voidaan todeta, että Ruotsin tekemä riskinarviointi osoittaa, että sellaisten lannoitteiden käytön salliminen, joiden kadmiumpitoisuus on nykyisin sallittua suurempi, johtaisi

—

maaperän kadmiumpitoisuuden merkittävään lisääntymiseen, mikä puolestaan johtaisi maaperän eliöihin kohdistuviin myrkkyvaikutuksiin. Myös maatalousalueiden vesistöissä voisi esiintyä liian suuria pitoisuuksia.

| — | ravinnosta saatavan kadmiumin määrä lisääntyisi merkittävästi. Turvamarginaali nykyisen altistumisen ja Maailman terveysjärjestön määrittelemän väliaikaisen siedettävän viikkosaannin välillä on hyvin pieni. Joidenkin korkean riskin ryhmien, kuten naisten, joilla on vähän rautaa kehossaan, osalta turvamarginaaleja ei ole lainkaan. Runsas kadmiumin saanti ravinnosta voisi siten johtaa munuaisten vajaatoimintaan suurella ihmisjoukolla sekä osteoporoosin lisääntymiseen. |
| --- | --- |

—

ravinnosta saatavan kadmiumin määrä lisääntyisi merkittävästi. Turvamarginaali nykyisen altistumisen ja Maailman terveysjärjestön määrittelemän väliaikaisen siedettävän viikkosaannin välillä on hyvin pieni. Joidenkin korkean riskin ryhmien, kuten naisten, joilla on vähän rautaa kehossaan, osalta turvamarginaaleja ei ole lainkaan. Runsas kadmiumin saanti ravinnosta voisi siten johtaa munuaisten vajaatoimintaan suurella ihmisjoukolla sekä osteoporoosin lisääntymiseen.

| (34) | Ruotsin viranomaisten toimittama riskinarviointi on tehty noudattaen menetelmää ja toimintatapoja, jotka on vahvistettu yhteisön tasolla ja joiden katsotaan takaavan saatujen tietojen luotettavuuden. |
| --- | --- |

(34)

Ruotsin viranomaisten toimittama riskinarviointi on tehty noudattaen menetelmää ja toimintatapoja, jotka on vahvistettu yhteisön tasolla ja joiden katsotaan takaavan saatujen tietojen luotettavuuden.

| (35) | Komissio tutki tämän riskinarvioinnin tiedot jo päätöksen 2002/399/EY tekemisen yhteydessä. Kyseisellä päätöksellä Ruotsin sallittiin pitää voimassa kansalliset säännöksensä 31 päivään joulukuuta 2005 saakka. |
| --- | --- |

(35)

Komissio tutki tämän riskinarvioinnin tiedot jo päätöksen 2002/399/EY tekemisen yhteydessä. Kyseisellä päätöksellä Ruotsin sallittiin pitää voimassa kansalliset säännöksensä 31 päivään joulukuuta 2005 saakka.

| (36) | Ruotsi ei vuonna 2005 toimittanut mitään uutta tieteellistä ja teknistä tietoa. Kertymisprosessi on hidas, eikä se muutu merkittävästi kolmen vuoden aikana. Siksi voidaan katsoa, että tilanne on samanlainen kuin vuonna 2002. |
| --- | --- |

(36)

Ruotsi ei vuonna 2005 toimittanut mitään uutta tieteellistä ja teknistä tietoa. Kertymisprosessi on hidas, eikä se muutu merkittävästi kolmen vuoden aikana. Siksi voidaan katsoa, että tilanne on samanlainen kuin vuonna 2002.

| (37) | Ruotsin toimittamien tietojen pätevyyden vahvistus perustuu seuraaviin tieteellisiin tietoihin, joita käytettiin lannoitteiden kadmiumpitoisuutta koskevaa komission ehdotusta valmisteltaessa:






  — | myrkyllisyyttä, ekomyrkyllisyyttä ja ympäristöä käsittelevän tiedekomitean (12) (joka nyttemmin on nimeltään terveys- ja ympäristöriskejä käsittelevä tiedekomitea (13)) 24 päivänä syyskuuta 2002 antama lausunto kadmiumin kertymisestä viljelymaihin lannoitteiden käytön takia. Lausunto perustui yhdeksän jäsenmaan laatimiin riskinarviointiraportteihin, jotka käsittelevät vain kertymistä, eivät mahdollisia terveydelle ja ympäristölle aiheutuvia riskejä. Tiedekomitean päätelmä oli, että kadmiumin määrää lannoitteissa on vähennettävä, jotta sitä ei kertyisi maaperään. |
| --- | --- | --- |

(37)

Ruotsin toimittamien tietojen pätevyyden vahvistus perustuu seuraaviin tieteellisiin tietoihin, joita käytettiin lannoitteiden kadmiumpitoisuutta koskevaa komission ehdotusta valmisteltaessa:

—

myrkyllisyyttä, ekomyrkyllisyyttä ja ympäristöä käsittelevän tiedekomitean (12) (joka nyttemmin on nimeltään terveys- ja ympäristöriskejä käsittelevä tiedekomitea (13)) 24 päivänä syyskuuta 2002 antama lausunto kadmiumin kertymisestä viljelymaihin lannoitteiden käytön takia. Lausunto perustui yhdeksän jäsenmaan laatimiin riskinarviointiraportteihin, jotka käsittelevät vain kertymistä, eivät mahdollisia terveydelle ja ympäristölle aiheutuvia riskejä. Tiedekomitean päätelmä oli, että kadmiumin määrää lannoitteissa on vähennettävä, jotta sitä ei kertyisi maaperään.

| — | syyskuussa 2004 päivätty kadmiumia ja kadmiumoksidia koskevan yleisen riskinarvioinnin lopullinen luonnos, joka on laadittu neuvoston asetuksen (ETY) N:o 793/93 (14) mukaisesti, ja jossa huomioidaan kaikki kadmiumlähteet. Luonnoksessa vahvistetaan tiedekomitean lausunto kertymisestä maaperään. Vaikkakaan asiakirjan mukaan lannoitteiden sisältämä kadmium ei ehkä yksinään riitä aiheuttamaan vakavaa tai välitöntä vaaraa ihmisten terveydelle tai ympäristölle, on syytä varovaisuuteen, sillä ihmisen terveyteen kohdistuvaa vaaraa ei voida sulkea pois kaikissa paikallisissa ja alueellisissa olosuhteissa ruuan kadmiumpitoisuuden, ruokailutottumusten ja ravitsemustilanteen suurten erojen takia. |
| --- | --- |

—

syyskuussa 2004 päivätty kadmiumia ja kadmiumoksidia koskevan yleisen riskinarvioinnin lopullinen luonnos, joka on laadittu neuvoston asetuksen (ETY) N:o 793/93 (14) mukaisesti, ja jossa huomioidaan kaikki kadmiumlähteet. Luonnoksessa vahvistetaan tiedekomitean lausunto kertymisestä maaperään. Vaikkakaan asiakirjan mukaan lannoitteiden sisältämä kadmium ei ehkä yksinään riitä aiheuttamaan vakavaa tai välitöntä vaaraa ihmisten terveydelle tai ympäristölle, on syytä varovaisuuteen, sillä ihmisen terveyteen kohdistuvaa vaaraa ei voida sulkea pois kaikissa paikallisissa ja alueellisissa olosuhteissa ruuan kadmiumpitoisuuden, ruokailutottumusten ja ravitsemustilanteen suurten erojen takia.

Odotettaessa kadmiumia ja kadmiumoksidia koskevan yleisen riskinarvioinnin ja mahdollisen riskin vähentämistä koskevan seurantatyön valmistumista, lannoitteiden sisältämää kadmiumia koskeva komission ehdotus on viivästynyt.

| (38) | Tutkittuaan tieteellisen aineiston uudelleen Ruotsin pyynnön osalta komissio katsoo, että Ruotsin viranomaiset ovat osoittaneet, että kadmiumpitoiset lannoitteet aiheuttavat riskin ympäristölle ja ihmisen terveydelle ja että Ruotsin viranomaisten tiedoksi antamat kansalliset säännökset, joiden tarkoituksena on vähentää Ruotsin ympäristön altistumista kadmiumille, ovat perusteltuja. |
| --- | --- |

(38)

Tutkittuaan tieteellisen aineiston uudelleen Ruotsin pyynnön osalta komissio katsoo, että Ruotsin viranomaiset ovat osoittaneet, että kadmiumpitoiset lannoitteet aiheuttavat riskin ympäristölle ja ihmisen terveydelle ja että Ruotsin viranomaisten tiedoksi antamat kansalliset säännökset, joiden tarkoituksena on vähentää Ruotsin ympäristön altistumista kadmiumille, ovat perusteltuja.

2.2   Mielivaltainen syrjintä

| (39) | Perustamissopimuksen 95 artiklan 6 kohta velvoittaa komission tarkastamaan, ettei suunniteltuja säännöksiä käytetä mielivaltaiseen syrjintään. Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaisesti se, että syrjintää ei esiinny, merkitsee sitä, että kansallisia kaupan rajoituksia ei voida käyttää niin, että muista jäsenvaltioista peräisin olevat tavarat joutuisivat syrjityiksi. |
| --- | --- |

(39)

Perustamissopimuksen 95 artiklan 6 kohta velvoittaa komission tarkastamaan, ettei suunniteltuja säännöksiä käytetä mielivaltaiseen syrjintään. Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaisesti se, että syrjintää ei esiinny, merkitsee sitä, että kansallisia kaupan rajoituksia ei voida käyttää niin, että muista jäsenvaltioista peräisin olevat tavarat joutuisivat syrjityiksi.

| (40) | Suunnitellut kansalliset säännökset ovat yleisluonteisia, ja ne koskevat sekä kotimaisia että maahan tuotuja EY-merkinnällä varustettuja fosforilannoitteita samalla tavalla. Siksi ei ole mitään todisteita siitä, että niitä voitaisiin käyttää keinona mielivaltaiseen syrjintään talouden toimijoiden välillä yhteisössä. |
| --- | --- |

(40)

Suunnitellut kansalliset säännökset ovat yleisluonteisia, ja ne koskevat sekä kotimaisia että maahan tuotuja EY-merkinnällä varustettuja fosforilannoitteita samalla tavalla. Siksi ei ole mitään todisteita siitä, että niitä voitaisiin käyttää keinona mielivaltaiseen syrjintään talouden toimijoiden välillä yhteisössä.

2.3   Jäsenvaltioiden välisen kaupan peitelty rajoittaminen

| (41) | Yhteisön direktiivin säännöksistä poikkeavat, lannoitteiden koostumusta koskevat kansalliset toimenpiteet muodostavat yleensä kaupan esteen. Tuotteita, jotka voidaan saattaa laillisesti markkinoille muualla yhteisössä, ei voida saattaa markkinoille kyseisessä jäsenvaltiossa. Perustamissopimuksen 95 artiklan 6 kohdassa määritellyn menettelyn tarkoituksena on estää 4 ja 5 kohtaan perustuvien kansallisten rajoitusten käyttäminen vääriin tarkoituksiin siten, että ne todellisuudessa ovatkin taloudellisia toimenpiteitä, jotka on otettu käyttöön esteiden asettamiseksi muista jäsenvaltioista peräisin olevien tuotteiden tuonnille kansallisen tuotannon suojelemiseksi välillisesti. |
| --- | --- |

(41)

Yhteisön direktiivin säännöksistä poikkeavat, lannoitteiden koostumusta koskevat kansalliset toimenpiteet muodostavat yleensä kaupan esteen. Tuotteita, jotka voidaan saattaa laillisesti markkinoille muualla yhteisössä, ei voida saattaa markkinoille kyseisessä jäsenvaltiossa. Perustamissopimuksen 95 artiklan 6 kohdassa määritellyn menettelyn tarkoituksena on estää 4 ja 5 kohtaan perustuvien kansallisten rajoitusten käyttäminen vääriin tarkoituksiin siten, että ne todellisuudessa ovatkin taloudellisia toimenpiteitä, jotka on otettu käyttöön esteiden asettamiseksi muista jäsenvaltioista peräisin olevien tuotteiden tuonnille kansallisen tuotannon suojelemiseksi välillisesti.

| (42) | Edellä sanotun perusteella kadmiumpitoisten lannoitteiden käyttö on ympäristön ja ihmisen terveyden suojeluun liittyvä huolenaihe. Kansallisten säännösten käyttöönoton todellinen tavoite näyttää siksi olevan ympäristön ja ihmisen terveyden suojelu eikä kaupan peitelty rajoittaminen. |
| --- | --- |

(42)

Edellä sanotun perusteella kadmiumpitoisten lannoitteiden käyttö on ympäristön ja ihmisen terveyden suojeluun liittyvä huolenaihe. Kansallisten säännösten käyttöönoton todellinen tavoite näyttää siksi olevan ympäristön ja ihmisen terveyden suojelu eikä kaupan peitelty rajoittaminen.

2.4   Sisämarkkinoiden toiminnan esteet

| (43) | Tätä ehtoa ei voi tulkita siten, että se kieltäisi sellaisten kansallisten säännösten antamisen, jotka voisivat vaikuttaa sisämarkkinoiden toteutumiseen. Itse asiassa kaikki kansalliset säännökset, jotka poikkeavat sisämarkkinoiden toteutumiseen ja toimintaan tähtäävästä yhdenmukaistamistoimenpiteestä, ovat toimenpiteitä, jotka todennäköisesti vaikuttavat sisämarkkinoihin. EY:n perustamissopimuksen 95 artiklalla määrätyn poikkeusmenettelyn hyödyllisyyden säilyttämiseksi komissio katsoo siksi, että 95 artiklan 6 kohdan yhteydessä sisämarkkinoiden toiminnan esteen käsite on ymmärrettävä kohtuuttoman suureksi vaikutukseksi suhteessa tavoitteeseen. |
| --- | --- |

(43)

Tätä ehtoa ei voi tulkita siten, että se kieltäisi sellaisten kansallisten säännösten antamisen, jotka voisivat vaikuttaa sisämarkkinoiden toteutumiseen. Itse asiassa kaikki kansalliset säännökset, jotka poikkeavat sisämarkkinoiden toteutumiseen ja toimintaan tähtäävästä yhdenmukaistamistoimenpiteestä, ovat toimenpiteitä, jotka todennäköisesti vaikuttavat sisämarkkinoihin. EY:n perustamissopimuksen 95 artiklalla määrätyn poikkeusmenettelyn hyödyllisyyden säilyttämiseksi komissio katsoo siksi, että 95 artiklan 6 kohdan yhteydessä sisämarkkinoiden toiminnan esteen käsite on ymmärrettävä kohtuuttoman suureksi vaikutukseksi suhteessa tavoitteeseen.

| (44) | Kadmiumpitoisten lannoitteiden käyttäminen Suomen maaperässä aiheuttaa riskin sekä ympäristölle että ihmisen terveydelle, ja






  — | kuten edellä todettiin, liittymisasiakirjassa ja direktiivissä 98/97/EY Ruotsille annettiin lupa soveltaa edelleen lannoitteiden kadmiumpitoisuuksia koskevia kansallisia säännöksiä, kunnes direktiivin 76/116/ETY tarkistus saadaan valmiiksi lannoitteiden kadmiumpitoisuuden osalta, ja |
| --- | --- | --- |

(44)

Kadmiumpitoisten lannoitteiden käyttäminen Suomen maaperässä aiheuttaa riskin sekä ympäristölle että ihmisen terveydelle, ja

—

kuten edellä todettiin, liittymisasiakirjassa ja direktiivissä 98/97/EY Ruotsille annettiin lupa soveltaa edelleen lannoitteiden kadmiumpitoisuuksia koskevia kansallisia säännöksiä, kunnes direktiivin 76/116/ETY tarkistus saadaan valmiiksi lannoitteiden kadmiumpitoisuuden osalta, ja

| — | päätöksellä 2002/399/EY Ruotsin sallittiin maan viranomaisten toimittaman riskinarvioinnin perusteella pitää kansalliset säännöksensä voimassa 31 päivään joulukuuta 2005 saakka, ja |
| --- | --- |

—

päätöksellä 2002/399/EY Ruotsin sallittiin maan viranomaisten toimittaman riskinarvioinnin perusteella pitää kansalliset säännöksensä voimassa 31 päivään joulukuuta 2005 saakka, ja

| — | komissiossa meneillään oleva työ lannoitteiden sisältämän kadmiumin raja-arvojen lähentämiseksi ei viittaa siihen, että vähemmän rajoittava toimenpide antaisi riittävän suojan ihmisen terveydelle ja ympäristölle Ruotsissa. Riskinarviointi osoittaa, että Ruotsin maaperä- ja ilmasto-olosuhteet edellyttävät kansallisia säännöksiä ympäristön suojelemiseksi, sillä jotkin alueet ovat toisia herkempiä kadmiumille erityisesti maaperän happamuuden johdosta. Happamassa maassa kadmium liukenee paremmin ja voi siksi joutua helpommin viljelykasveihin. |
| --- | --- |

—

komissiossa meneillään oleva työ lannoitteiden sisältämän kadmiumin raja-arvojen lähentämiseksi ei viittaa siihen, että vähemmän rajoittava toimenpide antaisi riittävän suojan ihmisen terveydelle ja ympäristölle Ruotsissa. Riskinarviointi osoittaa, että Ruotsin maaperä- ja ilmasto-olosuhteet edellyttävät kansallisia säännöksiä ympäristön suojelemiseksi, sillä jotkin alueet ovat toisia herkempiä kadmiumille erityisesti maaperän happamuuden johdosta. Happamassa maassa kadmium liukenee paremmin ja voi siksi joutua helpommin viljelykasveihin.

Komissio katsoo, ettei tarkistuksen tässä vaiheessa ole olemassa näyttöä siitä, että kansalliset säännökset muodostaisivat tavoitteisiin nähden kohtuuttoman suuren esteen sisämarkkinoiden toiminnalle.

2.5   Aikarajoitus

| (45) | Jakson, jonka ajaksi poikkeus myönnetään, pitäisi olla riittävän pitkä, jotta komissio voi ehdottaa ja neuvosto ja Euroopan parlamentti voivat antaa säädöksiä, jotka koskevat lannoitteiden kadmiumpitoisuutta yhteisön tasolla. Jotta vältettäisiin toimielinten väliseen käsittelyyn liittyvien mahdollisten viivästysten vaikutukset, nykyisen päätöksen säännökset olisi pidettävä voimassa, kunnes EU:n tasolla sovelletaan yhdenmukaisia toimenpiteitä. |
| --- | --- |

(45)

Jakson, jonka ajaksi poikkeus myönnetään, pitäisi olla riittävän pitkä, jotta komissio voi ehdottaa ja neuvosto ja Euroopan parlamentti voivat antaa säädöksiä, jotka koskevat lannoitteiden kadmiumpitoisuutta yhteisön tasolla. Jotta vältettäisiin toimielinten väliseen käsittelyyn liittyvien mahdollisten viivästysten vaikutukset, nykyisen päätöksen säännökset olisi pidettävä voimassa, kunnes EU:n tasolla sovelletaan yhdenmukaisia toimenpiteitä.

IV   PÄÄTELMÄT

| (46) | Edellä esitettyjen näkökohtien perusteella voidaan päätellä, että Ruotsin kuningaskunnan 29 päivänä kesäkuuta 2005 esittämä hakemus, joka koskee lupaa pitää voimassa direktiivin 76/116/ETY säännöksiä tiukemmat kansalliset säännökset, jotka liittyvät lannoitteiden kadmiumpitoisuuteen, täyttää käsiteltäväksi ottamista koskevat ehdot. |
| --- | --- |

(46)

Edellä esitettyjen näkökohtien perusteella voidaan päätellä, että Ruotsin kuningaskunnan 29 päivänä kesäkuuta 2005 esittämä hakemus, joka koskee lupaa pitää voimassa direktiivin 76/116/ETY säännöksiä tiukemmat kansalliset säännökset, jotka liittyvät lannoitteiden kadmiumpitoisuuteen, täyttää käsiteltäväksi ottamista koskevat ehdot.

| (47) | Lisäksi komissio katsoo, että kansalliset säännökset






  — | vastaavat ihmisen terveyden ja ympäristön suojeluun liittyviä tarpeita, |
| --- | --- | --- |

(47)

Lisäksi komissio katsoo, että kansalliset säännökset

—

vastaavat ihmisen terveyden ja ympäristön suojeluun liittyviä tarpeita,

| — | eivät ole tavoitteeseen nähden kohtuuttomia, |
| --- | --- |

—

eivät ole tavoitteeseen nähden kohtuuttomia,

| — | eivät ole keino mielivaltaiseen syrjintään, |
| --- | --- |

—

eivät ole keino mielivaltaiseen syrjintään,

| — | eivät muodosta peiteltyä jäsenvaltioiden välisen kaupan estettä. |
| --- | --- |

—

eivät muodosta peiteltyä jäsenvaltioiden välisen kaupan estettä.

Komissio katsoo siksi, että säännökset voidaan hyväksyä,

ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Poiketen asetuksen (EY) N:o 2003/2003 säännöksistä hyväksytään Ruotsin säännökset, joilla kielletään saattamasta Ruotsin markkinoille lannoitteita, joiden kadmiumpitoisuus on yli 100 grammaa fosforitonnia kohden.

Poikkeus on voimassa siihen saakka, kunnes yhteisön tasolla sovelletaan lannoitteiden kadmiumpitoisuutta koskevia yhdenmukaisia toimenpiteitä.

2 artikla

Tämä päätös on osoitettu Ruotsin kuningaskunnalle.

Tehty Brysselissä 3 päivänä tammikuuta 2006.

Komission puolesta

Günter VERHEUGEN

Varapuheenjohtaja

---

(1)  EYVL L 24, 30.1.1976, s. 21. Direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna vuoden 2003 liittymisasiakirjalla.

1

(2)  EYVL L 138, 28.5.2002, s. 24.

2

(3)  EUVL L 304, 21.11.2003, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 2076/2004 (EUVL L 359, 4.12.2004, s. 25).

3

(4)  EYVL C 241, 29.8.1994, s. 41 ja s. 316.

4

(5)  EUVL L 18, 23.1.1999, s. 60.

5

(6)  Ruotsin säädöskokoelma (Svensk Författningssamling, SFS), 14. heinäkuuta 1998.

6

(7)  EUVL C 197, 12.8.2005, s. 6.

7

(8)  Ruotsin kemikaalitarkastamo, Assessment of risks to health and the environment in Sweden from cadmium in fertilisers, 4. lokakuuta 2000.

8

(9)  PNEC: ennustettu vaikutukseton pitoisuus.

9

(10)  PEC/PNEC-suhde, jossa PEC on ennustettu pitoisuus ympäristössä.

10

(11)  Se, että PEC/PNEC-suhde on suurempi kuin yksi, tarkoittaa sitä, että haitallisia vaikutuksia esiintyy.

11

(12)  SCTEE, Scientific Committee on Toxicity, Ecotoxicity and the Environment.

12

(13)  SCHER, Scientific Committee on Health and Environmental Risks.

13

(14)  EYVL L 84, 5.4.1993, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 1882/2003 (EUVL L 284, 31.10.2003, s. 1).

14

---

| 17.5.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 129/25 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 129/25

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

tehty 3 päivänä tammikuuta 2006,

Suomen tasavallan EY:n perustamissopimuksen 95 artiklan 4 kohdan mukaisesti tiedoksi antamista kansallisista säännöksistä, jotka koskevat kadmiumin enimmäispitoisuuksia lannoitteissa

(tiedoksiannettu numerolla K(2005) 5542)

(Ainoastaan ruotsin- ja suomenkieliset tekstit ovat todistusvoimaiset)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2006/348/EY)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 95 artiklan 6 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

I   TAUSTA

1.   Yhteisön lainsäädäntö

| (1) | Lannoitteita koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 18 päivänä joulukuuta 1975 annetussa neuvoston direktiivissä 76/116/ETY (1) vahvistetaan vaatimukset, jotka lannoitteiden on täytettävä, jotta ne voidaan saattaa markkinoille varustettuna merkinnällä ”EY-lannoite”. |
| --- | --- |

(1)

Lannoitteita koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 18 päivänä joulukuuta 1975 annetussa neuvoston direktiivissä 76/116/ETY (1) vahvistetaan vaatimukset, jotka lannoitteiden on täytettävä, jotta ne voidaan saattaa markkinoille varustettuna merkinnällä ”EY-lannoite”.

| (2) | Direktiivin 76/116/ETY liitteessä I vahvistetaan tyyppinimitys sekä vastaavat, esimerkiksi koostumukseen liittyvät vaatimukset, jotka kunkin EY-merkinnällä varustetun lannoitteen on täytettävä. Luetteloon sisältyvät EY-merkinnällä varustetut lannoitteet on ryhmitelty luokkiin pääravinteiden, eli typen, fosforin ja kaliumin, pitoisuuksien mukaan. |
| --- | --- |

(2)

Direktiivin 76/116/ETY liitteessä I vahvistetaan tyyppinimitys sekä vastaavat, esimerkiksi koostumukseen liittyvät vaatimukset, jotka kunkin EY-merkinnällä varustetun lannoitteen on täytettävä. Luetteloon sisältyvät EY-merkinnällä varustetut lannoitteet on ryhmitelty luokkiin pääravinteiden, eli typen, fosforin ja kaliumin, pitoisuuksien mukaan.

| (3) | Direktiivin 76/116/ETY 7 artiklan mukaisesti jäsenvaltiot eivät saa lannoitteen koostumuksen, tunnistamisen, pakkausmerkinnän tai pakkauksen perusteella kieltää, rajoittaa tai vaikeuttaa niiden ”EY-lannoite” -merkinnällä varustettujen lannoitteiden saattamista markkinoille, jotka ovat tämän direktiivin mukaisia. |
| --- | --- |

(3)

Direktiivin 76/116/ETY 7 artiklan mukaisesti jäsenvaltiot eivät saa lannoitteen koostumuksen, tunnistamisen, pakkausmerkinnän tai pakkauksen perusteella kieltää, rajoittaa tai vaikeuttaa niiden ”EY-lannoite” -merkinnällä varustettujen lannoitteiden saattamista markkinoille, jotka ovat tämän direktiivin mukaisia.

| (4) | Suomen tasavallan EY:n perustamissopimuksen 95 artiklan 4 kohdan mukaisesti tiedoksi antamista kansallisista säännöksistä, jotka koskevat kadmiumin enimmäispitoisuuksia lannoitteissa 24 päivänä toukokuuta 2002 tehdyllä komission päätöksellä 2002/398/EY (2) myönnettiin poikkeus direktiivin 76/116/ETY säännöksistä hyväksymällä Suomen säännökset, jotka kieltävät saattamasta Suomen markkinoille fosforipitoisia mineraalilannoitteita, joiden kadmiumpitoisuus on yli 50 mg fosforikiloa kohden. Tätä poikkeusta sovellettiin 31 päivään joulukuuta 2005. |
| --- | --- |

(4)

Suomen tasavallan EY:n perustamissopimuksen 95 artiklan 4 kohdan mukaisesti tiedoksi antamista kansallisista säännöksistä, jotka koskevat kadmiumin enimmäispitoisuuksia lannoitteissa 24 päivänä toukokuuta 2002 tehdyllä komission päätöksellä 2002/398/EY (2) myönnettiin poikkeus direktiivin 76/116/ETY säännöksistä hyväksymällä Suomen säännökset, jotka kieltävät saattamasta Suomen markkinoille fosforipitoisia mineraalilannoitteita, joiden kadmiumpitoisuus on yli 50 mg fosforikiloa kohden. Tätä poikkeusta sovellettiin 31 päivään joulukuuta 2005.

| (5) | Direktiivi 76/116/ETY, sellaisena kuin se on muutettuna, on korvattu lannoitteista 13 päivänä lokakuuta 2003 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 2003/2003 (3). |
| --- | --- |

(5)

Direktiivi 76/116/ETY, sellaisena kuin se on muutettuna, on korvattu lannoitteista 13 päivänä lokakuuta 2003 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 2003/2003 (3).

| (6) | Asetuksen (EY) N:o 2003/2003 35 artiklan 2 kohdan mukaan poikkeukset, jotka komissio myöntää perustamissopimuksen 95 artiklan 6 kohdan nojalla direktiivin 76/116/ETY 7 artiklaan, katsotaan poikkeuksiksi kyseisen asetuksen 5 artiklaan, ja niillä on vaikutuksia myös asetuksen voimaantulon jälkeen. |
| --- | --- |

(6)

Asetuksen (EY) N:o 2003/2003 35 artiklan 2 kohdan mukaan poikkeukset, jotka komissio myöntää perustamissopimuksen 95 artiklan 6 kohdan nojalla direktiivin 76/116/ETY 7 artiklaan, katsotaan poikkeuksiksi kyseisen asetuksen 5 artiklaan, ja niillä on vaikutuksia myös asetuksen voimaantulon jälkeen.

| (7) | Asetuksen (EY) N:o 2003/2003 johdanto-osan 15 kappaleen mukaan komissio aikoo käsitellä kysymystä kivennäislannoitteiden sisältämästä kadmiumista, jota ei ole tarkoituksella sisällytetty lannoitteeseen, ja laatii tarvittaessa asetusehdotuksen, jonka se antaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle. |
| --- | --- |

(7)

Asetuksen (EY) N:o 2003/2003 johdanto-osan 15 kappaleen mukaan komissio aikoo käsitellä kysymystä kivennäislannoitteiden sisältämästä kadmiumista, jota ei ole tarkoituksella sisällytetty lannoitteeseen, ja laatii tarvittaessa asetusehdotuksen, jonka se antaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle.

| (8) | Komission ehdotusta lannoitteiden sisältämästä kadmiumista valmistellaan parhaillaan. |
| --- | --- |

(8)

Komission ehdotusta lannoitteiden sisältämästä kadmiumista valmistellaan parhaillaan.

2.   Suomen liittyminen Euroopan unioniin

| (9) | Suomi liittyi Euroopan unioniin 1 päivänä tammikuuta 1995. Liittymisasiakirjassa (4) säädetään siirtymäsäännöksistä, jotka koskevat kadmiumin käyttöä ja markkinoille saattamista kyseisessä valtiossa. Liittymisasiakirjan 84 artiklan 1 kohdan mukaisesti liitteessä X tarkoitettuja säännöksiä ei kyseisen liitteen mukaisesti ja siinä vahvistetuin edellytyksin sovelleta Suomeen neljän vuoden ajan liittymispäivästä. Liittymisasiakirjan 84 artiklan ja liitteessä X olevan 2 kohdan mukaisesti direktiivin 76/116/ETY 7 artiklaa, siltä osin kuin se koskee lannoitteiden kadmiumpitoisuutta, ei sovelleta Suomeen ennen 1 päivää tammikuuta 1999, ja direktiivin 76/116/ETY säännöksiä tarkastellaan uudelleen EY:n menettelyjen mukaisesti 31 päivään joulukuuta 1998 mennessä. |
| --- | --- |

(9)

Suomi liittyi Euroopan unioniin 1 päivänä tammikuuta 1995. Liittymisasiakirjassa (4) säädetään siirtymäsäännöksistä, jotka koskevat kadmiumin käyttöä ja markkinoille saattamista kyseisessä valtiossa. Liittymisasiakirjan 84 artiklan 1 kohdan mukaisesti liitteessä X tarkoitettuja säännöksiä ei kyseisen liitteen mukaisesti ja siinä vahvistetuin edellytyksin sovelleta Suomeen neljän vuoden ajan liittymispäivästä. Liittymisasiakirjan 84 artiklan ja liitteessä X olevan 2 kohdan mukaisesti direktiivin 76/116/ETY 7 artiklaa, siltä osin kuin se koskee lannoitteiden kadmiumpitoisuutta, ei sovelleta Suomeen ennen 1 päivää tammikuuta 1999, ja direktiivin 76/116/ETY säännöksiä tarkastellaan uudelleen EY:n menettelyjen mukaisesti 31 päivään joulukuuta 1998 mennessä.

| (10) | Liittymisasiakirjan 2 artiklassa säädetään, että ”Alkuperäisten sopimusten määräykset sekä toimielinten ennen liittymistä antamien säädösten säännökset ja määräykset sitovat uusia jäsenvaltioita liittymisestä alkaen, ja niitä sovelletaan näissä valtioissa kyseisissä sopimuksissa ja tässä asiakirjassa määrätyin edellytyksin”. Liittymisasiakirjan 168 artiklassa säädetään, että ”Uudet jäsenvaltiot toteuttavat toimenpiteet, jotka ovat tarpeen, jotta ne voisivat noudattaa liittymisestä alkaen EY:n perustamissopimuksen 189 artiklassa (nyt 249 artikla) [...] tarkoitettujen suositusten ja päätösten säännöksiä ja määräyksiä, jollei liitteessä XIX olevassa luettelossa tai tämän asiakirjan muissa määräyksissä ole annettu muuta määräaikaa”. |
| --- | --- |

(10)

Liittymisasiakirjan 2 artiklassa säädetään, että ”Alkuperäisten sopimusten määräykset sekä toimielinten ennen liittymistä antamien säädösten säännökset ja määräykset sitovat uusia jäsenvaltioita liittymisestä alkaen, ja niitä sovelletaan näissä valtioissa kyseisissä sopimuksissa ja tässä asiakirjassa määrätyin edellytyksin”. Liittymisasiakirjan 168 artiklassa säädetään, että ”Uudet jäsenvaltiot toteuttavat toimenpiteet, jotka ovat tarpeen, jotta ne voisivat noudattaa liittymisestä alkaen EY:n perustamissopimuksen 189 artiklassa (nyt 249 artikla) [...] tarkoitettujen suositusten ja päätösten säännöksiä ja määräyksiä, jollei liitteessä XIX olevassa luettelossa tai tämän asiakirjan muissa määräyksissä ole annettu muuta määräaikaa”.

| (11) | Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 98/97/EY (5) muutettiin direktiiviä 76/116/ETY kadmiumia sisältävien lannoitteiden markkinoille saattamisen osalta Itävallassa, Suomessa ja Ruotsissa. Direktiivin 1 artiklan mukaisesti Suomi voi muun muassa kieltää sellaisten lannoitteiden markkinoille saattamisen alueellaan, joiden kadmiumpitoisuudet ylittävät liittymispäivänä kansallisesti vahvistetut pitoisuudet, ja tätä poikkeusta sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 1999 alkaen 31 päivään joulukuuta 2001. |
| --- | --- |

(11)

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 98/97/EY (5) muutettiin direktiiviä 76/116/ETY kadmiumia sisältävien lannoitteiden markkinoille saattamisen osalta Itävallassa, Suomessa ja Ruotsissa. Direktiivin 1 artiklan mukaisesti Suomi voi muun muassa kieltää sellaisten lannoitteiden markkinoille saattamisen alueellaan, joiden kadmiumpitoisuudet ylittävät liittymispäivänä kansallisesti vahvistetut pitoisuudet, ja tätä poikkeusta sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 1999 alkaen 31 päivään joulukuuta 2001.

| (12) | Suomen tasavalta ilmoitti 7 päivänä joulukuuta 2001 voimassa olevasta kansallisesta lainsäädännöstä, joka poikkeaa lannoitteita koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä annetun direktiivin 76/116/ETY säännöksistä. Päätöksellä 2002/398/EY myönnettiin huolellisen harkinnan jälkeen pidennystä poikkeukselle direktiivin 76/116/ETY säännöksistä 31 päivään joulukuuta 2005 saakka. |
| --- | --- |

(12)

Suomen tasavalta ilmoitti 7 päivänä joulukuuta 2001 voimassa olevasta kansallisesta lainsäädännöstä, joka poikkeaa lannoitteita koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä annetun direktiivin 76/116/ETY säännöksistä. Päätöksellä 2002/398/EY myönnettiin huolellisen harkinnan jälkeen pidennystä poikkeukselle direktiivin 76/116/ETY säännöksistä 31 päivään joulukuuta 2005 saakka.

3.   Kansalliset säännökset

| (13) | Suomen maa- ja metsätalousministeriön 21 päivänä tammikuuta 1994 tekemässä lannoitteita koskevassa päätöksessä 45/1994 (6) vahvistetaan muun muassa lannoitteiden, myös EY-lannoitemerkinnällä varustettujen, kadmiumpitoisuuden raja-arvo. Päätöksen 3 pykälän mukaan on kiellettyä saattaa Suomen markkinoille fosforipitoisia kivennäislannoitteita, joiden kadmiumpitoisuus on yli 50 mg fosforikiloa kohden. |
| --- | --- |

(13)

Suomen maa- ja metsätalousministeriön 21 päivänä tammikuuta 1994 tekemässä lannoitteita koskevassa päätöksessä 45/1994 (6) vahvistetaan muun muassa lannoitteiden, myös EY-lannoitemerkinnällä varustettujen, kadmiumpitoisuuden raja-arvo. Päätöksen 3 pykälän mukaan on kiellettyä saattaa Suomen markkinoille fosforipitoisia kivennäislannoitteita, joiden kadmiumpitoisuus on yli 50 mg fosforikiloa kohden.

II   ASIAN KÄSITTELY

| (14) | Suomen tasavalta antoi 7 päivänä kesäkuuta 2005 päivätyllä kirjeellä komissiolle tiedoksi, että Suomi aikoo EY:n perustamissopimuksen 95 artiklan 4 kohdan mukaisesti pitää tammikuun 1 päivän 2006 jälkeen voimassa kansalliset säännöksensä, jotka koskevat lannoitteiden kadmiumpitoisuutta. Suomen viranomaiset pyytävät päätöksellä 2002/398/EY myönnetyn poikkeuksen jatkamista. |
| --- | --- |

(14)

Suomen tasavalta antoi 7 päivänä kesäkuuta 2005 päivätyllä kirjeellä komissiolle tiedoksi, että Suomi aikoo EY:n perustamissopimuksen 95 artiklan 4 kohdan mukaisesti pitää tammikuun 1 päivän 2006 jälkeen voimassa kansalliset säännöksensä, jotka koskevat lannoitteiden kadmiumpitoisuutta. Suomen viranomaiset pyytävät päätöksellä 2002/398/EY myönnetyn poikkeuksen jatkamista.

| (15) | Komissio ilmoitti Suomen viranomaisille 30 päivänä kesäkuuta 2005 päivätyllä kirjeellä, että se oli vastaanottanut 95 artiklan 4 kohdan mukaisen tiedoksiannon ja että sen käsittelyyn 95 artiklan 6 kohdassa tarkoitettu kuuden kuukauden jakso alkoi 8 päivänä kesäkuuta 2005, tiedoksiannon vastaanottoa seuraavana päivänä. |
| --- | --- |

(15)

Komissio ilmoitti Suomen viranomaisille 30 päivänä kesäkuuta 2005 päivätyllä kirjeellä, että se oli vastaanottanut 95 artiklan 4 kohdan mukaisen tiedoksiannon ja että sen käsittelyyn 95 artiklan 6 kohdassa tarkoitettu kuuden kuukauden jakso alkoi 8 päivänä kesäkuuta 2005, tiedoksiannon vastaanottoa seuraavana päivänä.

| (16) | Komissio ilmoitti 10 päivänä elokuuta 2005 päivätyllä kirjeellä muille jäsenvaltioille Suomelta saadusta pyynnöstä. Lisäksi komissio julkaisi pyyntöä koskevan ilmoituksen Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (7) tiedottaakseen muille asianosaisille kansallisista toimenpiteistä, jotka Suomi aikoo pitää voimassa. |
| --- | --- |

(16)

Komissio ilmoitti 10 päivänä elokuuta 2005 päivätyllä kirjeellä muille jäsenvaltioille Suomelta saadusta pyynnöstä. Lisäksi komissio julkaisi pyyntöä koskevan ilmoituksen Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (7) tiedottaakseen muille asianosaisille kansallisista toimenpiteistä, jotka Suomi aikoo pitää voimassa.

III   ARVIOINTI

1.   Hyväksyttävyyden arviointi

| (17) | Perustamissopimuksen 95 artiklan 4 kohdassa määrätään, että jos sen jälkeen, kun neuvosto tai komissio on toteuttanut yhdenmukaistamistoimenpiteen, jäsenvaltio pitää tärkeistä 30 artiklassa tarkoitetuista taikka ympäristön tai työympäristön suojelua koskevista syistä tarpeellisena pitää voimassa kansalliset säännöksensä tai määräyksensä, jäsenvaltio antaa nämä säännökset ja määräykset sekä perusteet niiden voimassa pitämiselle tiedoksi komissiolle. |
| --- | --- |

(17)

Perustamissopimuksen 95 artiklan 4 kohdassa määrätään, että jos sen jälkeen, kun neuvosto tai komissio on toteuttanut yhdenmukaistamistoimenpiteen, jäsenvaltio pitää tärkeistä 30 artiklassa tarkoitetuista taikka ympäristön tai työympäristön suojelua koskevista syistä tarpeellisena pitää voimassa kansalliset säännöksensä tai määräyksensä, jäsenvaltio antaa nämä säännökset ja määräykset sekä perusteet niiden voimassa pitämiselle tiedoksi komissiolle.

| (18) | Suomen viranomaisten 7 päivänä kesäkuuta 2005 toimittaman tiedoksiannon tarkoituksena on saada lupa jatkaa nykyistä, päätöksellä 2002/398/EY myönnettyä poikkeusta 31 päivän joulukuuta 2005 jälkeen. Päätöksellä Suomen sallitaan edelleen pitää voimassa kansallisia säännöksiä, jotka eivät ole yhdenmukaisia EY-merkinnällä varustettujen lannoitteiden koostumusta koskevien, asetuksen (EY) N:o 2003/2003 säännösten kanssa. |
| --- | --- |

(18)

Suomen viranomaisten 7 päivänä kesäkuuta 2005 toimittaman tiedoksiannon tarkoituksena on saada lupa jatkaa nykyistä, päätöksellä 2002/398/EY myönnettyä poikkeusta 31 päivän joulukuuta 2005 jälkeen. Päätöksellä Suomen sallitaan edelleen pitää voimassa kansallisia säännöksiä, jotka eivät ole yhdenmukaisia EY-merkinnällä varustettujen lannoitteiden koostumusta koskevien, asetuksen (EY) N:o 2003/2003 säännösten kanssa.

| (19) | Kuten edellä todettiin, asetuksen (EY) N:o 2003/2003 5 artiklassa kielletään jäsenvaltioita estämästä EY-merkittyjen lannoitteiden markkinoilla pitämistä niiden koostumuksen perusteella, mutta koostumusta koskevissa säännöissä ei aseteta raja-arvoa kadmiumpitoisuudelle. Tämä tarkoittaa sitä, että asetuksen (EY) N:o 2003/2003 5 artiklan mukaisesti EY-merkinnällä varustetut lannoitteet, jotka täyttävät mainitun asetuksen vaatimukset, voidaan saattaa markkinoille niiden kadmiumpitoisuudesta huolimatta. |
| --- | --- |

(19)

Kuten edellä todettiin, asetuksen (EY) N:o 2003/2003 5 artiklassa kielletään jäsenvaltioita estämästä EY-merkittyjen lannoitteiden markkinoilla pitämistä niiden koostumuksen perusteella, mutta koostumusta koskevissa säännöissä ei aseteta raja-arvoa kadmiumpitoisuudelle. Tämä tarkoittaa sitä, että asetuksen (EY) N:o 2003/2003 5 artiklan mukaisesti EY-merkinnällä varustetut lannoitteet, jotka täyttävät mainitun asetuksen vaatimukset, voidaan saattaa markkinoille niiden kadmiumpitoisuudesta huolimatta.

| (20) | Edellä esitettyjen näkökohtien perusteella on selvää, että kansalliset säännökset, jotka Suomi on antanut tiedoksi, ovat rajoittavampia kuin asetuksen (EY) N:o 2003/2003 sisältämät säännökset, sillä niissä kielletään saattamasta markkinoille sellaisia EY-merkinnällä varustettuja fosforilannoitteita, joiden kadmiumpitoisuus on suurempi kuin 50 mg fosforikiloa kohden. |
| --- | --- |

(20)

Edellä esitettyjen näkökohtien perusteella on selvää, että kansalliset säännökset, jotka Suomi on antanut tiedoksi, ovat rajoittavampia kuin asetuksen (EY) N:o 2003/2003 sisältämät säännökset, sillä niissä kielletään saattamasta markkinoille sellaisia EY-merkinnällä varustettuja fosforilannoitteita, joiden kadmiumpitoisuus on suurempi kuin 50 mg fosforikiloa kohden.

| (21) | Suomen viranomaisten tiedoksi antamat säännökset annettiin ennen Suomen liittymistä Euroopan unioniin. Kuten edellä todettiin, liittymisasiakirjassa vahvistetaan siirtymäsäännökset, joiden mukaan Suomi saa soveltaa kadmiumpitoisuutta koskevia kansallisia säännöksiään direktiivin 76/116/ETY soveltamisalaan kuuluviin tuotteisiin neljän vuoden ajan. Direktiivillä 98/97/EY Suomelle annettiin lupa soveltaa edellä mainittuja kansallisia säännöksiä 31 päivään joulukuuta 2001 saakka. Päätöksellä 2002/398/EY poikkeusta jatkettiin joulukuuhun 2005 saakka. |
| --- | --- |

(21)

Suomen viranomaisten tiedoksi antamat säännökset annettiin ennen Suomen liittymistä Euroopan unioniin. Kuten edellä todettiin, liittymisasiakirjassa vahvistetaan siirtymäsäännökset, joiden mukaan Suomi saa soveltaa kadmiumpitoisuutta koskevia kansallisia säännöksiään direktiivin 76/116/ETY soveltamisalaan kuuluviin tuotteisiin neljän vuoden ajan. Direktiivillä 98/97/EY Suomelle annettiin lupa soveltaa edellä mainittuja kansallisia säännöksiä 31 päivään joulukuuta 2001 saakka. Päätöksellä 2002/398/EY poikkeusta jatkettiin joulukuuhun 2005 saakka.

| (22) | Perustamissopimuksen 95 artiklan 4 kohdan mukaisesti, sellaisena kuin sitä on tulkittu liittymisasiakirjan 2 ja 168 artiklan pohjalta, Suomi antoi komissiolle tiedoksi niiden ennen Euroopan unioniin liittymistä annettujen kansallisten säännösten sanamuodon, jotka se aikoi pitää voimassa, sekä liitti hakemukseensa perusteet, jotka sen mielestä oikeuttavat mainittujen säännösten pitämiseen voimassa. |
| --- | --- |

(22)

Perustamissopimuksen 95 artiklan 4 kohdan mukaisesti, sellaisena kuin sitä on tulkittu liittymisasiakirjan 2 ja 168 artiklan pohjalta, Suomi antoi komissiolle tiedoksi niiden ennen Euroopan unioniin liittymistä annettujen kansallisten säännösten sanamuodon, jotka se aikoi pitää voimassa, sekä liitti hakemukseensa perusteet, jotka sen mielestä oikeuttavat mainittujen säännösten pitämiseen voimassa.

| (23) | Suomen viranomaisten esittämät perusteet ovat samat, jotka esitettiin aikaisemminkin ja joiden perusteella komissio, päätöksellä 2002/398/EY, myönsi poikkeuksen 31 päivään joulukuuta 2005 saakka. Poikkeus myönnettiin olettaen, että yhdenmukaistettu lainsäädäntö olisi voimassa vuoden 2005 loppuun mennessä. Työ on käynnissä, mutta lainsäädäntöä ei saada hyväksyttyä yhteisön tasolla ennen vuoden loppua. |
| --- | --- |

(23)

Suomen viranomaisten esittämät perusteet ovat samat, jotka esitettiin aikaisemminkin ja joiden perusteella komissio, päätöksellä 2002/398/EY, myönsi poikkeuksen 31 päivään joulukuuta 2005 saakka. Poikkeus myönnettiin olettaen, että yhdenmukaistettu lainsäädäntö olisi voimassa vuoden 2005 loppuun mennessä. Työ on käynnissä, mutta lainsäädäntöä ei saada hyväksyttyä yhteisön tasolla ennen vuoden loppua.

| (24) | Suomen 7 päivänä kesäkuuta 2005 tekemä tiedoksianto, jolla haetaan lupaa sellaisten kansallisten säännösten voimassa pitämiselle, jotka poikkeavat asetuksen (EY) N:o 2003/2003 säännöksistä, täyttää käsiteltäväksi ottamista koskevat ehdot perustamissopimuksen 95 artiklan 4 kohdan nojalla liittymissopimuksen 2 ja 168 artiklan mukaisesti tulkittuna. |
| --- | --- |

(24)

Suomen 7 päivänä kesäkuuta 2005 tekemä tiedoksianto, jolla haetaan lupaa sellaisten kansallisten säännösten voimassa pitämiselle, jotka poikkeavat asetuksen (EY) N:o 2003/2003 säännöksistä, täyttää käsiteltäväksi ottamista koskevat ehdot perustamissopimuksen 95 artiklan 4 kohdan nojalla liittymissopimuksen 2 ja 168 artiklan mukaisesti tulkittuna.

2.   Perustelujen arviointi

| (25) | Komission on varmistettava perustamissopimuksen 95 artiklan mukaisesti, että kaikki sellaiset ehdot täyttyvät, joiden perusteella jäsenvaltiot voivat käyttää artiklassa tarkoitettuja poikkeusmahdollisuuksia. |
| --- | --- |

(25)

Komission on varmistettava perustamissopimuksen 95 artiklan mukaisesti, että kaikki sellaiset ehdot täyttyvät, joiden perusteella jäsenvaltiot voivat käyttää artiklassa tarkoitettuja poikkeusmahdollisuuksia.

| (26) | Komissio arvioi erityisesti, ovatko jäsenvaltion tiedoksi antamat säännökset perusteltuja perustamissopimuksen 30 artiklan mukaisesti tai liittyvätkö ne ympäristön tai työympäristön suojeluun. |
| --- | --- |

(26)

Komissio arvioi erityisesti, ovatko jäsenvaltion tiedoksi antamat säännökset perusteltuja perustamissopimuksen 30 artiklan mukaisesti tai liittyvätkö ne ympäristön tai työympäristön suojeluun.

| (27) | Jos komissio katsoo, että kansalliset säännökset ovat perusteltuja, se tarkastaa lisäksi perustamissopimuksen 95 artiklan 6 kohdan mukaisesti, ovatko kyseiset kansalliset säännökset tai määräykset keino mielivaltaiseen syrjintään tai jäsenvaltioiden välisen kaupan peiteltyyn rajoittamiseen ja muodostavatko ne esteen sisämarkkinoiden toiminnalle. |
| --- | --- |

(27)

Jos komissio katsoo, että kansalliset säännökset ovat perusteltuja, se tarkastaa lisäksi perustamissopimuksen 95 artiklan 6 kohdan mukaisesti, ovatko kyseiset kansalliset säännökset tai määräykset keino mielivaltaiseen syrjintään tai jäsenvaltioiden välisen kaupan peiteltyyn rajoittamiseen ja muodostavatko ne esteen sisämarkkinoiden toiminnalle.

| (28) | Suomi perustelee pyyntöään tarpeella suojella ihmisen terveyttä ja ympäristöä. Lannoitteiden sisältämän kadmiumin katsotaan olevan uhka ihmisen terveydelle ja ympäristölle. Pyyntönsä tueksi Suomi viittaa huhtikuussa 2000 julkistetun, kadmiumpitoisten lannoitteiden aiheuttamien riskien arvion sisältävän suomalaisen tutkimuksen (8) päätelmiin. |
| --- | --- |

(28)

Suomi perustelee pyyntöään tarpeella suojella ihmisen terveyttä ja ympäristöä. Lannoitteiden sisältämän kadmiumin katsotaan olevan uhka ihmisen terveydelle ja ympäristölle. Pyyntönsä tueksi Suomi viittaa huhtikuussa 2000 julkistetun, kadmiumpitoisten lannoitteiden aiheuttamien riskien arvion sisältävän suomalaisen tutkimuksen (8) päätelmiin.

2.1   Perusteluiksi esitettyjen tärkeiden syiden tarkastelu

| (29) | Saatavilla olevan tieteellisen tiedon perusteella kadmiummetallin ja kadmiumoksidin voidaan yleisesti katsoa muodostavan vakavan terveysriskin. Erityisesti kadmiumoksidi on luokiteltu syöpää, perimän vaurioita tai vaaraa lisääntymiselle aiheuttavaksi aineeksi luokkaan 2. Yleisesti ollaan myös yhtä mieltä siitä, että lannoitteiden sisältämä kadmium on ylivoimaisesti tärkein maahan ja ravintoketjuun joutuvan kadmiumin lähde. |
| --- | --- |

(29)

Saatavilla olevan tieteellisen tiedon perusteella kadmiummetallin ja kadmiumoksidin voidaan yleisesti katsoa muodostavan vakavan terveysriskin. Erityisesti kadmiumoksidi on luokiteltu syöpää, perimän vaurioita tai vaaraa lisääntymiselle aiheuttavaksi aineeksi luokkaan 2. Yleisesti ollaan myös yhtä mieltä siitä, että lannoitteiden sisältämä kadmium on ylivoimaisesti tärkein maahan ja ravintoketjuun joutuvan kadmiumin lähde.

| (30) | Lannoitteiden sisältämän kadmiumin osalta seuraavassa esitetään yhteenveto Suomen tekemän riskinarvioinnin olennaisimmista tiedoista:






  — | Veden osalta tilannetta kuvataan Suomen riskinarviointiraportissa seuraavasti: ”Riskin kuvauksen perusteella vesiympäristöön kohdistuu riski kaikkien skenaarioiden mukaan sekä nykyhetkellä että tulevaisuudessa. Tämä tarkoittaa käytännössä sitä, että turvamarginaalia ei voida määritellä ja että kaikki lisäykset luonnolliseen taustapitoisuuteen verrattuna muodostavat aina riskin vesiympäristölle.” |
| --- | --- | --- |

(30)

Lannoitteiden sisältämän kadmiumin osalta seuraavassa esitetään yhteenveto Suomen tekemän riskinarvioinnin olennaisimmista tiedoista:

—

Veden osalta tilannetta kuvataan Suomen riskinarviointiraportissa seuraavasti: ”Riskin kuvauksen perusteella vesiympäristöön kohdistuu riski kaikkien skenaarioiden mukaan sekä nykyhetkellä että tulevaisuudessa. Tämä tarkoittaa käytännössä sitä, että turvamarginaalia ei voida määritellä ja että kaikki lisäykset luonnolliseen taustapitoisuuteen verrattuna muodostavat aina riskin vesiympäristölle.”

| — | Maaperästä Suomen riskinarviointiraportissa todetaan seuraavaa: ”Käytettävissä olevien tietojen perusteella Suomen viljelymaiden nykyiset kadmiumpitoisuudet muodostavat maaperää koskevan ympäristöriskin. Tämä johtopäätös voidaan tehdä sekä käyttämällä keskimääräistä maa-aineesta uutettua kadmiumpitoisuutta (9) että 90-persentiilin arvoja Suomen viideltä maatalousvyöhykkeeltä vuodelta 1987. Vain kaikkein pohjoisimmalla vyöhykkeellä keskimääräistä pitoisuutta käyttämällä saatu PEC/PNEC-suhde (10) on pienempi kuin 1. Eri viljelyvyöhykkeiden riskisuhteet vaihtelevat 1,2:n ja 2,8:n välillä.” |
| --- | --- |

—

Maaperästä Suomen riskinarviointiraportissa todetaan seuraavaa: ”Käytettävissä olevien tietojen perusteella Suomen viljelymaiden nykyiset kadmiumpitoisuudet muodostavat maaperää koskevan ympäristöriskin. Tämä johtopäätös voidaan tehdä sekä käyttämällä keskimääräistä maa-aineesta uutettua kadmiumpitoisuutta (9) että 90-persentiilin arvoja Suomen viideltä maatalousvyöhykkeeltä vuodelta 1987. Vain kaikkein pohjoisimmalla vyöhykkeellä keskimääräistä pitoisuutta käyttämällä saatu PEC/PNEC-suhde (10) on pienempi kuin 1. Eri viljelyvyöhykkeiden riskisuhteet vaihtelevat 1,2:n ja 2,8:n välillä.”

| — | Ihmisen terveyden osalta Suomen raportin mukaan ”Suomessa riskiryhmillä (pahimmissa tapauksissa) ei ole turvamarginaalia arvioitujen virtsan pitoisuuksien ja kadmiumin haitallisiin vaikutuksiin liittyvien kriittisten pitoisuuksien välillä.” Suomen riskinarviointiraportissa todetaan myös, että ”jos Suomessa käytettäisiin lannoitteita, joiden kadmiumpitoisuus on yhteisön keskimääräinen pitoisuus, kadmiumin saanti ravinnosta lisääntyisi mallilaskelmien mukaan yli 40 prosentilla sadan vuoden aikana”. |
| --- | --- |

—

Ihmisen terveyden osalta Suomen raportin mukaan ”Suomessa riskiryhmillä (pahimmissa tapauksissa) ei ole turvamarginaalia arvioitujen virtsan pitoisuuksien ja kadmiumin haitallisiin vaikutuksiin liittyvien kriittisten pitoisuuksien välillä.” Suomen riskinarviointiraportissa todetaan myös, että ”jos Suomessa käytettäisiin lannoitteita, joiden kadmiumpitoisuus on yhteisön keskimääräinen pitoisuus, kadmiumin saanti ravinnosta lisääntyisi mallilaskelmien mukaan yli 40 prosentilla sadan vuoden aikana”.

| (31) | On selvää, että nämä tulokset koskevat nimenomaan Suomen maaperää ja ilmasto-olosuhteita. |
| --- | --- |

(31)

On selvää, että nämä tulokset koskevat nimenomaan Suomen maaperää ja ilmasto-olosuhteita.

| (32) | Suomen tekemästä riskinarvioinnista on pääteltävissä, että Suomen viljelymaiden nykyiset kadmiumpitoisuudet muodostavat riskin maaperän eliöille ja että kadmiumin huuhtoutuminen viljelymailta aiheuttaa riskin vesiympäristölle. Suomi katsoo, että riskinarvioinnin perusteella on olemassa haitallisten terveysvaikutusten riski, joka johtuu Suomen väestön nykyisestä kokonaisaltistumisesta kadmiumille. Keskimääräinen kadmiumin saanti ravinnosta ei yksin aiheuta riskiä Suomessa, mutta tietyt väestöryhmät ovat vaarassa, koska ne saavat paljon kadmiumia ravinnosta, tai lisääntyneen imeytymisen ja/tai tupakoinnin vuoksi. |
| --- | --- |

(32)

Suomen tekemästä riskinarvioinnista on pääteltävissä, että Suomen viljelymaiden nykyiset kadmiumpitoisuudet muodostavat riskin maaperän eliöille ja että kadmiumin huuhtoutuminen viljelymailta aiheuttaa riskin vesiympäristölle. Suomi katsoo, että riskinarvioinnin perusteella on olemassa haitallisten terveysvaikutusten riski, joka johtuu Suomen väestön nykyisestä kokonaisaltistumisesta kadmiumille. Keskimääräinen kadmiumin saanti ravinnosta ei yksin aiheuta riskiä Suomessa, mutta tietyt väestöryhmät ovat vaarassa, koska ne saavat paljon kadmiumia ravinnosta, tai lisääntyneen imeytymisen ja/tai tupakoinnin vuoksi.

| (33) | Suomen viranomaisten toimittama riskinarviointi on tehty noudattaen menetelmää ja toimintatapoja, jotka on vahvistettu yhteisön tasolla ja joiden katsotaan takaavan saatujen tietojen luotettavuuden. |
| --- | --- |

(33)

Suomen viranomaisten toimittama riskinarviointi on tehty noudattaen menetelmää ja toimintatapoja, jotka on vahvistettu yhteisön tasolla ja joiden katsotaan takaavan saatujen tietojen luotettavuuden.

| (34) | Komissio tutki tämän riskinarvioinnin tiedot jo päätöksen 2002/398/EY tekemisen yhteydessä. Kyseisellä päätöksellä Suomen sallittiin pitää voimassa kansalliset säännöksensä 31 päivään joulukuuta 2005 saakka. |
| --- | --- |

(34)

Komissio tutki tämän riskinarvioinnin tiedot jo päätöksen 2002/398/EY tekemisen yhteydessä. Kyseisellä päätöksellä Suomen sallittiin pitää voimassa kansalliset säännöksensä 31 päivään joulukuuta 2005 saakka.

| (35) | Suomi ei vuonna 2005 toimittanut mitään uutta tieteellistä ja teknistä tietoa. Kertymisprosessi on hidas, eikä se muutu merkittävästi kolmen vuoden aikana. Siksi voidaan katsoa, että tilanne on samanlainen kuin vuonna 2002. |
| --- | --- |

(35)

Suomi ei vuonna 2005 toimittanut mitään uutta tieteellistä ja teknistä tietoa. Kertymisprosessi on hidas, eikä se muutu merkittävästi kolmen vuoden aikana. Siksi voidaan katsoa, että tilanne on samanlainen kuin vuonna 2002.

| (36) | Suomen toimittamien tietojen pätevyyden vahvistus perustuu seuraaviin tieteellisiin tietoihin, joita käytettiin lannoitteiden kadmiumpitoisuutta koskevaa komission ehdotusta valmisteltaessa:






  — | myrkyllisyyttä, ekomyrkyllisyyttä ja ympäristöä käsittelevän tiedekomitean (11) (joka nyttemmin on nimeltään terveys- ja ympäristöriskejä käsittelevä tiedekomitea (12)) 24 päivänä syyskuuta 2002 antama lausunto kadmiumin kertymisestä viljelymaihin lannoitteiden käytön takia. Lausunto perustui yhdeksän jäsenmaan laatimiin riskinarviointiraportteihin, jotka käsittelevät vain kertymistä, eivät mahdollisia terveydelle ja ympäristölle aiheutuvia riskejä. Tiedekomitean päätelmä oli, että kadmiumin määrää lannoitteissa on vähennettävä, jotta sitä ei kertyisi maaperään, |
| --- | --- | --- |

(36)

Suomen toimittamien tietojen pätevyyden vahvistus perustuu seuraaviin tieteellisiin tietoihin, joita käytettiin lannoitteiden kadmiumpitoisuutta koskevaa komission ehdotusta valmisteltaessa:

—

myrkyllisyyttä, ekomyrkyllisyyttä ja ympäristöä käsittelevän tiedekomitean (11) (joka nyttemmin on nimeltään terveys- ja ympäristöriskejä käsittelevä tiedekomitea (12)) 24 päivänä syyskuuta 2002 antama lausunto kadmiumin kertymisestä viljelymaihin lannoitteiden käytön takia. Lausunto perustui yhdeksän jäsenmaan laatimiin riskinarviointiraportteihin, jotka käsittelevät vain kertymistä, eivät mahdollisia terveydelle ja ympäristölle aiheutuvia riskejä. Tiedekomitean päätelmä oli, että kadmiumin määrää lannoitteissa on vähennettävä, jotta sitä ei kertyisi maaperään,

| — | syyskuussa 2004 päivätty kadmiumia ja kadmiumoksidia koskevan yleisen riskinarvioinnin lopullinen luonnos, joka on laadittu neuvoston asetuksen (ETY) N:o 793/93 (13) mukaisesti ja jossa huomioidaan kaikki kadmiumlähteet. Luonnoksessa vahvistetaan tiedekomitean lausunto kertymisestä maaperään. Vaikkakaan asiakirjan mukaan lannoitteiden sisältämä kadmium ei ehkä yksinään riitä aiheuttamaan vakavaa tai välitöntä vaaraa ihmisten terveydelle tai ympäristölle, on syytä varovaisuuteen, sillä ihmisen terveyteen kohdistuvaa vaaraa ei voida sulkea pois kaikissa paikallisissa ja alueellisissa olosuhteissa ruuan kadmiumpitoisuuden, ruokailutottumusten ja ravitsemustilanteen suurten erojen takia. |
| --- | --- |

—

syyskuussa 2004 päivätty kadmiumia ja kadmiumoksidia koskevan yleisen riskinarvioinnin lopullinen luonnos, joka on laadittu neuvoston asetuksen (ETY) N:o 793/93 (13) mukaisesti ja jossa huomioidaan kaikki kadmiumlähteet. Luonnoksessa vahvistetaan tiedekomitean lausunto kertymisestä maaperään. Vaikkakaan asiakirjan mukaan lannoitteiden sisältämä kadmium ei ehkä yksinään riitä aiheuttamaan vakavaa tai välitöntä vaaraa ihmisten terveydelle tai ympäristölle, on syytä varovaisuuteen, sillä ihmisen terveyteen kohdistuvaa vaaraa ei voida sulkea pois kaikissa paikallisissa ja alueellisissa olosuhteissa ruuan kadmiumpitoisuuden, ruokailutottumusten ja ravitsemustilanteen suurten erojen takia.

Odotettaessa kadmiumia ja kadmiumoksidia koskevan yleisen riskinarvioinnin ja mahdollisen riskin vähentämistä koskevan seurantatyön valmistumista, lannoitteiden sisältämää kadmiumia koskeva komission ehdotus on viivästynyt.

| (37) | Tutkittuaan tieteellisen aineiston uudelleen Suomen pyynnön osalta komissio katsoo, että Suomen viranomaiset ovat osoittaneet, että kadmiumpitoiset lannoitteet aiheuttavat riskin ympäristölle ja ihmisen terveydelle ja että Suomen viranomaisten tiedoksi antamat kansalliset säännökset, joiden tarkoituksena on vähentää Suomen ympäristön altistumista kadmiumille, ovat perusteltuja. |
| --- | --- |

(37)

Tutkittuaan tieteellisen aineiston uudelleen Suomen pyynnön osalta komissio katsoo, että Suomen viranomaiset ovat osoittaneet, että kadmiumpitoiset lannoitteet aiheuttavat riskin ympäristölle ja ihmisen terveydelle ja että Suomen viranomaisten tiedoksi antamat kansalliset säännökset, joiden tarkoituksena on vähentää Suomen ympäristön altistumista kadmiumille, ovat perusteltuja.

2.2   Mielivaltainen syrjintä

| (38) | Perustamissopimuksen 95 artiklan 6 kohta velvoittaa komission tarkastamaan, ettei suunniteltuja säännöksiä käytetä mielivaltaiseen syrjintään. Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaisesti se, että syrjintää ei esiinny, merkitsee sitä, että kansallisia kaupan rajoituksia ei voida käyttää niin, että muista jäsenvaltioista peräisin olevat tavarat joutuisivat syrjityiksi. |
| --- | --- |

(38)

Perustamissopimuksen 95 artiklan 6 kohta velvoittaa komission tarkastamaan, ettei suunniteltuja säännöksiä käytetä mielivaltaiseen syrjintään. Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaisesti se, että syrjintää ei esiinny, merkitsee sitä, että kansallisia kaupan rajoituksia ei voida käyttää niin, että muista jäsenvaltioista peräisin olevat tavarat joutuisivat syrjityiksi.

| (39) | Suunnitellut kansalliset säännökset ovat yleisluonteisia, ja ne koskevat sekä kotimaisia että maahantuotuja EY-merkinnällä varustettuja fosforilannoitteita samalla tavalla. Siksi ei ole mitään todisteita siitä, että niitä voitaisiin käyttää keinona mielivaltaiseen syrjintään talouden toimijoiden välillä yhteisössä. |
| --- | --- |

(39)

Suunnitellut kansalliset säännökset ovat yleisluonteisia, ja ne koskevat sekä kotimaisia että maahantuotuja EY-merkinnällä varustettuja fosforilannoitteita samalla tavalla. Siksi ei ole mitään todisteita siitä, että niitä voitaisiin käyttää keinona mielivaltaiseen syrjintään talouden toimijoiden välillä yhteisössä.

2.3   Jäsenvaltioiden välisen kaupan peitelty rajoittaminen

| (40) | Yhteisön direktiivin säännöksistä poikkeavat, lannoitteiden koostumusta koskevat kansalliset toimenpiteet muodostavat yleensä kaupan esteen. Tuotteita, jotka voidaan saattaa laillisesti markkinoille muualla yhteisössä, ei voida saattaa markkinoille kyseisessä jäsenvaltiossa. Perustamissopimuksen 95 artiklan 6 kohdassa määritellyn menettelyn tarkoituksena on estää 4 ja 5 kohtaan perustuvien kansallisten rajoitusten käyttäminen vääriin tarkoituksiin siten, että ne todellisuudessa ovatkin taloudellisia toimenpiteitä, jotka on otettu käyttöön esteiden asettamiseksi muista jäsenvaltioista peräisin olevien tuotteiden tuonnille kansallisen tuotannon suojelemiseksi välillisesti. |
| --- | --- |

(40)

Yhteisön direktiivin säännöksistä poikkeavat, lannoitteiden koostumusta koskevat kansalliset toimenpiteet muodostavat yleensä kaupan esteen. Tuotteita, jotka voidaan saattaa laillisesti markkinoille muualla yhteisössä, ei voida saattaa markkinoille kyseisessä jäsenvaltiossa. Perustamissopimuksen 95 artiklan 6 kohdassa määritellyn menettelyn tarkoituksena on estää 4 ja 5 kohtaan perustuvien kansallisten rajoitusten käyttäminen vääriin tarkoituksiin siten, että ne todellisuudessa ovatkin taloudellisia toimenpiteitä, jotka on otettu käyttöön esteiden asettamiseksi muista jäsenvaltioista peräisin olevien tuotteiden tuonnille kansallisen tuotannon suojelemiseksi välillisesti.

| (41) | Edellä sanotun perusteella kadmiumpitoisten lannoitteiden käyttö on ympäristön ja ihmisen terveyden suojeluun liittyvä huolenaihe. Kansallisten säännösten käyttöönoton todellinen tavoite näyttää siksi olevan ympäristön ja ihmisen terveyden suojelu eikä kaupan peitelty rajoittaminen. |
| --- | --- |

(41)

Edellä sanotun perusteella kadmiumpitoisten lannoitteiden käyttö on ympäristön ja ihmisen terveyden suojeluun liittyvä huolenaihe. Kansallisten säännösten käyttöönoton todellinen tavoite näyttää siksi olevan ympäristön ja ihmisen terveyden suojelu eikä kaupan peitelty rajoittaminen.

2.4   Sisämarkkinoiden toiminnan esteet

| (42) | Tätä ehtoa ei voi tulkita siten, että se kieltäisi sellaisten kansallisten säännösten antamisen, jotka voisivat vaikuttaa sisämarkkinoiden toteutumiseen. Itse asiassa kaikki kansalliset säännökset, jotka poikkeavat sisämarkkinoiden toteutumiseen ja toimintaan tähtäävästä yhdenmukaistamistoimenpiteestä, ovat toimenpiteitä, jotka todennäköisesti vaikuttavat sisämarkkinoihin. EY:n perustamissopimuksen 95 artiklalla määrätyn poikkeusmenettelyn hyödyllisyyden säilyttämiseksi komissio katsoo siksi, että 95 artiklan 6 kohdan yhteydessä sisämarkkinoiden toiminnan esteen käsite on ymmärrettävä kohtuuttoman suureksi vaikutukseksi suhteessa tavoitteeseen. |
| --- | --- |

(42)

Tätä ehtoa ei voi tulkita siten, että se kieltäisi sellaisten kansallisten säännösten antamisen, jotka voisivat vaikuttaa sisämarkkinoiden toteutumiseen. Itse asiassa kaikki kansalliset säännökset, jotka poikkeavat sisämarkkinoiden toteutumiseen ja toimintaan tähtäävästä yhdenmukaistamistoimenpiteestä, ovat toimenpiteitä, jotka todennäköisesti vaikuttavat sisämarkkinoihin. EY:n perustamissopimuksen 95 artiklalla määrätyn poikkeusmenettelyn hyödyllisyyden säilyttämiseksi komissio katsoo siksi, että 95 artiklan 6 kohdan yhteydessä sisämarkkinoiden toiminnan esteen käsite on ymmärrettävä kohtuuttoman suureksi vaikutukseksi suhteessa tavoitteeseen.

| (43) | Kadmiumpitoisten lannoitteiden käyttäminen Suomen maaperässä aiheuttaa riskin sekä ympäristölle että ihmisen terveydelle, ja






  — | kuten edellä todettiin, liittymisasiakirjassa ja direktiivissä 98/97/EY Suomelle annettiin lupa soveltaa edelleen lannoitteiden kadmiumpitoisuuksia koskevia kansallisia säännöksiä, kunnes direktiivin 76/116/ETY tarkistus saadaan valmiiksi lannoitteiden kadmiumpitoisuuden osalta, ja |
| --- | --- | --- |

(43)

Kadmiumpitoisten lannoitteiden käyttäminen Suomen maaperässä aiheuttaa riskin sekä ympäristölle että ihmisen terveydelle, ja

—

kuten edellä todettiin, liittymisasiakirjassa ja direktiivissä 98/97/EY Suomelle annettiin lupa soveltaa edelleen lannoitteiden kadmiumpitoisuuksia koskevia kansallisia säännöksiä, kunnes direktiivin 76/116/ETY tarkistus saadaan valmiiksi lannoitteiden kadmiumpitoisuuden osalta, ja

| — | päätöksellä 2002/398/EY Suomen sallittiin maan viranomaisten toimittaman riskinarvioinnin perusteella pitää kansalliset säännöksensä voimassa 31 päivään joulukuuta 2005 saakka, ja |
| --- | --- |

—

päätöksellä 2002/398/EY Suomen sallittiin maan viranomaisten toimittaman riskinarvioinnin perusteella pitää kansalliset säännöksensä voimassa 31 päivään joulukuuta 2005 saakka, ja

| — | komissiossa meneillään oleva työ lannoitteiden sisältämän kadmiumin raja-arvojen lähentämiseksi ei viittaa siihen, että vähemmän rajoittava toimenpide antaisi riittävän suojan ihmisen terveydelle ja ympäristölle Suomessa. Riskinarviointi osoittaa, että Suomen maaperä ja ilmasto-olosuhteet edellyttävät kansallisia säännöksiä ympäristön suojelemiseksi, sillä jotkin alueet ovat toisia herkempiä kadmiumille erityisesti maaperän pH-arvon johdosta. Happamassa maassa kadmium liukenee paremmin ja voi siksi joutua helpommin viljelykasveihin. |
| --- | --- |

—

komissiossa meneillään oleva työ lannoitteiden sisältämän kadmiumin raja-arvojen lähentämiseksi ei viittaa siihen, että vähemmän rajoittava toimenpide antaisi riittävän suojan ihmisen terveydelle ja ympäristölle Suomessa. Riskinarviointi osoittaa, että Suomen maaperä ja ilmasto-olosuhteet edellyttävät kansallisia säännöksiä ympäristön suojelemiseksi, sillä jotkin alueet ovat toisia herkempiä kadmiumille erityisesti maaperän pH-arvon johdosta. Happamassa maassa kadmium liukenee paremmin ja voi siksi joutua helpommin viljelykasveihin.

Komissio katsoo, ettei tarkistuksen tässä vaiheessa ole olemassa näyttöä siitä, että kansalliset säännökset muodostaisivat tavoitteisiin nähden kohtuuttoman suuren esteen sisämarkkinoiden toiminnalle.

2.5   Aikarajoitus

| (44) | Jakson, jonka ajaksi poikkeus myönnetään, pitäisi olla riittävän pitkä, jotta komissio voi ehdottaa ja neuvosto ja Euroopan parlamentti antaa säädöksiä, jotka koskevat lannoitteiden kadmiumpitoisuutta yhteisön tasolla. Jotta vältettäisiin toimielinten väliseen käsittelyyn liittyvien mahdollisten viivästysten vaikutukset, nykyisen päätöksen säännökset olisi pidettävä voimassa, kunnes EU:n tasolla sovelletaan yhdenmukaisia toimenpiteitä. |
| --- | --- |

(44)

Jakson, jonka ajaksi poikkeus myönnetään, pitäisi olla riittävän pitkä, jotta komissio voi ehdottaa ja neuvosto ja Euroopan parlamentti antaa säädöksiä, jotka koskevat lannoitteiden kadmiumpitoisuutta yhteisön tasolla. Jotta vältettäisiin toimielinten väliseen käsittelyyn liittyvien mahdollisten viivästysten vaikutukset, nykyisen päätöksen säännökset olisi pidettävä voimassa, kunnes EU:n tasolla sovelletaan yhdenmukaisia toimenpiteitä.

IV   PÄÄTELMÄT

| (45) | Edellä esitettyjen näkökohtien perusteella voidaan päätellä, että Suomen tasavallan 7 päivänä kesäkuuta 2005 esittämä hakemus, joka koskee lupaa pitää voimassa direktiivin 76/116/ETY säännöksiä tiukemmat kansalliset säännökset, jotka liittyvät lannoitteiden kadmiumpitoisuuteen, täyttää käsiteltäväksi ottamista koskevat ehdot. |
| --- | --- |

(45)

Edellä esitettyjen näkökohtien perusteella voidaan päätellä, että Suomen tasavallan 7 päivänä kesäkuuta 2005 esittämä hakemus, joka koskee lupaa pitää voimassa direktiivin 76/116/ETY säännöksiä tiukemmat kansalliset säännökset, jotka liittyvät lannoitteiden kadmiumpitoisuuteen, täyttää käsiteltäväksi ottamista koskevat ehdot.

| (46) | Lisäksi komissio katsoo, että kansalliset säännökset






  — | vastaavat ihmisen terveyden ja ympäristön suojeluun liittyviä tarpeita, |
| --- | --- | --- |

(46)

Lisäksi komissio katsoo, että kansalliset säännökset

—

vastaavat ihmisen terveyden ja ympäristön suojeluun liittyviä tarpeita,

| — | eivät ole tavoitteeseen nähden kohtuuttomia, |
| --- | --- |

—

eivät ole tavoitteeseen nähden kohtuuttomia,

| — | eivät ole keino mielivaltaiseen syrjintään, |
| --- | --- |

—

eivät ole keino mielivaltaiseen syrjintään,

| — | eivät muodosta peiteltyä jäsenvaltioiden välisen kaupan estettä. |
| --- | --- |

—

eivät muodosta peiteltyä jäsenvaltioiden välisen kaupan estettä.

Komissio katsoo siksi, että säännökset voidaan hyväksyä,

ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Poiketen asetuksen (EY) N:o 2003/2003 säännöksistä hyväksytään Suomen säännökset, jotka kieltävät saattamasta Suomen markkinoille fosforipitoisia mineraalilannoitteita, joiden kadmiumpitoisuus on yli 50 mg fosforikiloa kohden.

Poikkeus on voimassa siihen saakka, kunnes yhteisön tasolla sovelletaan lannoitteiden kadmiumpitoisuutta koskevia yhdenmukaisia toimenpiteitä.

2 artikla

Tämä päätös on osoitettu Suomen tasavallalle.

Tehty Brysselissä 3 päivänä tammikuuta 2006.

Komission puolesta

Günter VERHEUGEN

Varapuheenjohtaja

---

(1)  EYVL L 24, 30.1.1976, s. 21. Direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna vuoden 2003 liittymisasiakirjalla.

1

(2)  EYVL L 138, 28.5.2002, s. 15.

2

(3)  EUVL L 304, 21.11.2003, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 2076/2004 (EUVL L 359, 4.12.2004, s. 25).

3

(4)  EYVL C 241, 29.8.1994, s. 37 ja s. 308.

4

(5)  EYVL L 18, 23.1.1999, s. 60.

5

(6)  Suomen säädöskokoelma, 45/1994, 26.1.1994, s. 117.

6

(7)  EUVL C 197, 12.8.2005, s. 4.

7

(8)  Suomen maa- ja metsätalousministeriö, Cadmium in fertilizers, risks to human health and the environment, huhtikuu 2000.

8

(9)  Kadmiumpitoisuus, jonka kasvit voivat ottaa maasta.

9

(10)  PEC = ennakoitu pitoisuus ympäristössä; PNEC = ennakoitu vaikutukseton pitoisuus ympäristössä. Se, että PEC/PNEC-suhde on suurempi kuin yksi, tarkoittaa sitä, että haitallisia vaikutuksia esiintyy.

10

(11)  SCTEE, Scientific Committee on Toxicity, Ecotoxicity and the Environment.

11

(12)  SCHER, Scientific Committee on Health and Environmental Risks.

12

(13)  EYVL L 84, 5.4.1993, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on muutettuna Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 1882/2003 (EUVL L 284, 31.10.2003, s. 1).

13

---

| 17.5.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 129/31 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 129/31

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

tehty 3 päivänä tammikuuta 2006,

Itävallan tasavallan EY:n perustamissopimuksen 95 artiklan 4 kohdan mukaisesti tiedoksi antamista kansallisista säännöksistä, jotka koskevat kadmiumin enimmäispitoisuuksia lannoitteissa

(tiedoksiannettu numerolla K(2005) 5549)

(Ainoastaan saksankielinen teksti on todistusvoimainen)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2006/349/EY)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 95 artiklan 6 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

I   TAUSTA

1.   Yhteisön lainsäädäntö

| (1) | Lannoitteita koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 18 päivänä joulukuuta 1975 annetussa neuvoston direktiivissä 76/116/ETY (1), vahvistetaan vaatimukset, jotka lannoitteiden on täytettävä, jotta ne voidaan saattaa markkinoille varustettuna merkinnällä ”EY-lannoite”. |
| --- | --- |

(1)

Lannoitteita koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 18 päivänä joulukuuta 1975 annetussa neuvoston direktiivissä 76/116/ETY (1), vahvistetaan vaatimukset, jotka lannoitteiden on täytettävä, jotta ne voidaan saattaa markkinoille varustettuna merkinnällä ”EY-lannoite”.

| (2) | Direktiivin 76/116/ETY liitteessä I vahvistetaan tyyppinimitys sekä vastaavat, esimerkiksi koostumukseen liittyvät vaatimukset, jotka kunkin EY-merkinnällä varustetun lannoitteen on täytettävä. Luetteloon sisältyvät EY-merkinnällä varustetut lannoitteet on ryhmitelty luokkiin pääravinteiden, eli typen, fosforin ja kaliumin, pitoisuuksien mukaan. |
| --- | --- |

(2)

Direktiivin 76/116/ETY liitteessä I vahvistetaan tyyppinimitys sekä vastaavat, esimerkiksi koostumukseen liittyvät vaatimukset, jotka kunkin EY-merkinnällä varustetun lannoitteen on täytettävä. Luetteloon sisältyvät EY-merkinnällä varustetut lannoitteet on ryhmitelty luokkiin pääravinteiden, eli typen, fosforin ja kaliumin, pitoisuuksien mukaan.

| (3) | Direktiivin 76/116/ETY 7 artiklan mukaisesti jäsenvaltiot eivät saa lannoitteen koostumuksen, tunnistamisen, pakkausmerkinnän tai pakkauksen perusteella kieltää, rajoittaa tai vaikeuttaa niiden ”EY-lannoite” merkinnällä varustettujen lannoitteiden saattamista markkinoille, jotka ovat tämän direktiivin mukaisia. |
| --- | --- |

(3)

Direktiivin 76/116/ETY 7 artiklan mukaisesti jäsenvaltiot eivät saa lannoitteen koostumuksen, tunnistamisen, pakkausmerkinnän tai pakkauksen perusteella kieltää, rajoittaa tai vaikeuttaa niiden ”EY-lannoite” merkinnällä varustettujen lannoitteiden saattamista markkinoille, jotka ovat tämän direktiivin mukaisia.

| (4) | Itävallan tasavallan EY:n perustamissopimuksen 95 artiklan 4 kohdan mukaisesti tiedoksi antamista kansallisista säännöksistä, jotka koskevat kadmiumin enimmäispitoisuuksia lannoitteissa 15 päivänä toukokuuta 2002 tehdyllä komission päätöksellä 2002/366/EY (2) myönnettiin poikkeus direktiivin 76/116/ETY säännöksistä hyväksymällä Itävallan säännökset, jotka kieltävät saattamasta Itävallan markkinoille fosforipitoisia mineraalilannoitteita (joiden P2O5-pitoisuus on 5 prosenttia tai enemmän), joiden kadmiumpitoisuus on yli 75 mg/kg P2O5. Tätä poikkeusta sovellettiin 31 päivään joulukuuta 2005. |
| --- | --- |

(4)

Itävallan tasavallan EY:n perustamissopimuksen 95 artiklan 4 kohdan mukaisesti tiedoksi antamista kansallisista säännöksistä, jotka koskevat kadmiumin enimmäispitoisuuksia lannoitteissa 15 päivänä toukokuuta 2002 tehdyllä komission päätöksellä 2002/366/EY (2) myönnettiin poikkeus direktiivin 76/116/ETY säännöksistä hyväksymällä Itävallan säännökset, jotka kieltävät saattamasta Itävallan markkinoille fosforipitoisia mineraalilannoitteita (joiden P2O5-pitoisuus on 5 prosenttia tai enemmän), joiden kadmiumpitoisuus on yli 75 mg/kg P2O5. Tätä poikkeusta sovellettiin 31 päivään joulukuuta 2005.

| (5) | Direktiivi 76/116/ETY, sellaisena kuin se on muutettuna, on korvattu lannoitteista 13 päivänä lokakuuta 2003 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 2003/2003 (3). |
| --- | --- |

(5)

Direktiivi 76/116/ETY, sellaisena kuin se on muutettuna, on korvattu lannoitteista 13 päivänä lokakuuta 2003 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 2003/2003 (3).

| (6) | Asetuksen (EY) N:o 2003/2003 35 artiklan 2 kohdan mukaan poikkeukset, jotka komissio myöntää perustamissopimuksen 95 artiklan 6 kohdan nojalla direktiivin 76/116/ETY 7 artiklaan, katsotaan poikkeuksiksi kyseisen asetuksen 5 artiklaan, ja niillä on vaikutuksia myös asetuksen voimaantulon jälkeen. |
| --- | --- |

(6)

Asetuksen (EY) N:o 2003/2003 35 artiklan 2 kohdan mukaan poikkeukset, jotka komissio myöntää perustamissopimuksen 95 artiklan 6 kohdan nojalla direktiivin 76/116/ETY 7 artiklaan, katsotaan poikkeuksiksi kyseisen asetuksen 5 artiklaan, ja niillä on vaikutuksia myös asetuksen voimaantulon jälkeen.

| (7) | Asetuksen (EY) N:o 2003/2003 johdanto-osan 15 kappaleen mukaan komissio aikoo käsitellä kysymystä kivennäislannoitteiden sisältämästä kadmiumista, jota ei ole tarkoituksella sisällytetty lannoitteeseen, ja laatii tarvittaessa asetusehdotuksen, jonka se antaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle. |
| --- | --- |

(7)

Asetuksen (EY) N:o 2003/2003 johdanto-osan 15 kappaleen mukaan komissio aikoo käsitellä kysymystä kivennäislannoitteiden sisältämästä kadmiumista, jota ei ole tarkoituksella sisällytetty lannoitteeseen, ja laatii tarvittaessa asetusehdotuksen, jonka se antaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle.

| (8) | Komission ehdotusta lannoitteiden sisältämästä kadmiumista valmistellaan parhaillaan. |
| --- | --- |

(8)

Komission ehdotusta lannoitteiden sisältämästä kadmiumista valmistellaan parhaillaan.

2.   Itävallan liittyminen Euroopan unioniin

| (9) | Itävalta liittyi Euroopan unioniin 1 päivänä tammikuuta 1995. Liittymisasiakirjassa (4) säädetään siirtymäsäännöksistä, jotka koskevat kadmiumin käyttöä ja markkinoille saattamista kyseisessä valtiossa. Liittymisasiakirjan 69 artiklan 1 kohdan mukaisesti liitteessä VIII tarkoitettuja säännöksiä ei kyseisen liitteen mukaisesti ja siinä vahvistetuin edellytyksin sovelleta Itävaltaan neljän vuoden ajan liittymispäivästä. Liittymisasiakirjan 69 artiklan ja liitteessä VIII olevan 4 kohdan mukaisesti direktiivin 76/116/ETY 7 artiklaa, siltä osin kuin se koskee lannoitteiden kadmiumpitoisuutta, ei sovelleta Itävaltaan ennen 1 päivää tammikuuta 1999, ja direktiivin 76/116/ETY säännöksiä tarkastellaan uudelleen EY:n menettelyjen mukaisesti 31 päivään joulukuuta 1998 mennessä. |
| --- | --- |

(9)

Itävalta liittyi Euroopan unioniin 1 päivänä tammikuuta 1995. Liittymisasiakirjassa (4) säädetään siirtymäsäännöksistä, jotka koskevat kadmiumin käyttöä ja markkinoille saattamista kyseisessä valtiossa. Liittymisasiakirjan 69 artiklan 1 kohdan mukaisesti liitteessä VIII tarkoitettuja säännöksiä ei kyseisen liitteen mukaisesti ja siinä vahvistetuin edellytyksin sovelleta Itävaltaan neljän vuoden ajan liittymispäivästä. Liittymisasiakirjan 69 artiklan ja liitteessä VIII olevan 4 kohdan mukaisesti direktiivin 76/116/ETY 7 artiklaa, siltä osin kuin se koskee lannoitteiden kadmiumpitoisuutta, ei sovelleta Itävaltaan ennen 1 päivää tammikuuta 1999, ja direktiivin 76/116/ETY säännöksiä tarkastellaan uudelleen EY:n menettelyjen mukaisesti 31 päivään joulukuuta 1998 mennessä.

| (10) | Liittymisasiakirjan 2 artiklassa säädetään, että ”Alkuperäisten sopimusten määräykset sekä toimielinten ennen liittymistä antamien säädösten säännökset ja määräykset sitovat uusia jäsenvaltioita liittymisestä alkaen, ja niitä sovelletaan näissä valtioissa kyseisissä sopimuksissa ja tässä asiakirjassa määrätyin edellytyksin”. Liittymisasiakirjan 168 artiklassa säädetään, että ”Uudet jäsenvaltiot toteuttavat toimenpiteet, jotka ovat tarpeen, jotta ne voisivat noudattaa liittymisestä alkaen EY:n perustamissopimuksen 189 artiklassa (nyt 249 artikla) [...] tarkoitettujen suositusten ja päätösten säännöksiä ja määräyksiä, jollei liitteessä XIX olevassa luettelossa tai tämän asiakirjan muissa määräyksissä ole annettu muuta määräaikaa”. |
| --- | --- |

(10)

Liittymisasiakirjan 2 artiklassa säädetään, että ”Alkuperäisten sopimusten määräykset sekä toimielinten ennen liittymistä antamien säädösten säännökset ja määräykset sitovat uusia jäsenvaltioita liittymisestä alkaen, ja niitä sovelletaan näissä valtioissa kyseisissä sopimuksissa ja tässä asiakirjassa määrätyin edellytyksin”. Liittymisasiakirjan 168 artiklassa säädetään, että ”Uudet jäsenvaltiot toteuttavat toimenpiteet, jotka ovat tarpeen, jotta ne voisivat noudattaa liittymisestä alkaen EY:n perustamissopimuksen 189 artiklassa (nyt 249 artikla) [...] tarkoitettujen suositusten ja päätösten säännöksiä ja määräyksiä, jollei liitteessä XIX olevassa luettelossa tai tämän asiakirjan muissa määräyksissä ole annettu muuta määräaikaa”.

| (11) | Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 98/97/EY (5) muutettiin direktiiviä 76/116/ETY kadmiumia sisältävien lannoitteiden markkinoille saattamisen osalta Itävallassa, Suomessa ja Ruotsissa. Direktiivin 1 artiklan mukaisesti Itävalta voi muun muassa kieltää sellaisten lannoitteiden markkinoille saattamisen alueellaan, joiden kadmiumpitoisuudet ylittävät liittymispäivänä kansallisesti vahvistetut pitoisuudet, ja tätä poikkeusta sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 1999 alkaen 31 päivään joulukuuta 2001. |
| --- | --- |

(11)

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 98/97/EY (5) muutettiin direktiiviä 76/116/ETY kadmiumia sisältävien lannoitteiden markkinoille saattamisen osalta Itävallassa, Suomessa ja Ruotsissa. Direktiivin 1 artiklan mukaisesti Itävalta voi muun muassa kieltää sellaisten lannoitteiden markkinoille saattamisen alueellaan, joiden kadmiumpitoisuudet ylittävät liittymispäivänä kansallisesti vahvistetut pitoisuudet, ja tätä poikkeusta sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 1999 alkaen 31 päivään joulukuuta 2001.

| (12) | Itävallan tasavalta ilmoitti 16 päivänä marraskuuta 2001 voimassa olevasta kansallisesta lainsäädännöstä, joka poikkeaa lannoitteita koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä annetun direktiivin 76/116/ETY säännöksistä. Päätöksellä 2002/366/EY myönnettiin huolellisen harkinnan jälkeen pidennystä poikkeukselle direktiivin 76/116/ETY säännöksistä 31 päivään joulukuuta 2005 saakka. |
| --- | --- |

(12)

Itävallan tasavalta ilmoitti 16 päivänä marraskuuta 2001 voimassa olevasta kansallisesta lainsäädännöstä, joka poikkeaa lannoitteita koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä annetun direktiivin 76/116/ETY säännöksistä. Päätöksellä 2002/366/EY myönnettiin huolellisen harkinnan jälkeen pidennystä poikkeukselle direktiivin 76/116/ETY säännöksistä 31 päivään joulukuuta 2005 saakka.

3.   Kansalliset säännökset

| (13) | Itävallan vuoden 2004 lannoiteasetuksessa (6) vahvistetaan muun muassa lannoitteiden, myös EY-lannoitemerkinnällä varustettujen, kadmiumpitoisuuden raja-arvo. Asetuksen 2 artiklan 4 kohdan ja liitteessä 2 olevan 2 osan mukaan on kiellettyä saattaa Itävallan markkinoille fosforipitoisia kivennäislannoitteita (joiden P2O5-pitoisuus on 5 prosenttia tai enemmän), joiden kadmiumpitoisuus on yli 75 mg/kg P2O5. |
| --- | --- |

(13)

Itävallan vuoden 2004 lannoiteasetuksessa (6) vahvistetaan muun muassa lannoitteiden, myös EY-lannoitemerkinnällä varustettujen, kadmiumpitoisuuden raja-arvo. Asetuksen 2 artiklan 4 kohdan ja liitteessä 2 olevan 2 osan mukaan on kiellettyä saattaa Itävallan markkinoille fosforipitoisia kivennäislannoitteita (joiden P2O5-pitoisuus on 5 prosenttia tai enemmän), joiden kadmiumpitoisuus on yli 75 mg/kg P2O5.

| (14) | Lannoitteiden suurinta sallittua kadmiumpitoisuutta koskevat säännökset ovat olleet voimassa vuodesta 1985, jolloin raja-arvoksi vahvistettiin 120 mg/kg P2O5. Nykyinen raja-arvo 75 mg/kg P2O5 otettiin käyttöön Itävallan vuoden 1994 lannoiteasetuksella (7), joka on sittemmin kumottu vuoden 2004 lannoiteasetuksella lainsäädännön mukauttamiseksi asetuksen (EY) N:o 2003/3003 säännöksiin. Lannoitteiden sisältämää kadmiumia koskevia säännöksiä ei ole muutettu. |
| --- | --- |

(14)

Lannoitteiden suurinta sallittua kadmiumpitoisuutta koskevat säännökset ovat olleet voimassa vuodesta 1985, jolloin raja-arvoksi vahvistettiin 120 mg/kg P2O5. Nykyinen raja-arvo 75 mg/kg P2O5 otettiin käyttöön Itävallan vuoden 1994 lannoiteasetuksella (7), joka on sittemmin kumottu vuoden 2004 lannoiteasetuksella lainsäädännön mukauttamiseksi asetuksen (EY) N:o 2003/3003 säännöksiin. Lannoitteiden sisältämää kadmiumia koskevia säännöksiä ei ole muutettu.

II   ASIAN KÄSITTELY

| (15) | Itävallan tasavalta antoi 14 päivänä kesäkuuta 2005 päivätyllä kirjeellä komissiolle tiedoksi, että Itävalta aikoo EY:n perustamissopimuksen 95 artiklan 4 kohdan mukaisesti pitää tammikuun 1 päivän 2006 jälkeen voimassa kansalliset säännöksensä, jotka koskevat lannoitteiden kadmiumpitoisuutta. Itävallan viranomaiset pyytävät päätöksellä 2002/366/EY myönnetyn poikkeuksen jatkamista. |
| --- | --- |

(15)

Itävallan tasavalta antoi 14 päivänä kesäkuuta 2005 päivätyllä kirjeellä komissiolle tiedoksi, että Itävalta aikoo EY:n perustamissopimuksen 95 artiklan 4 kohdan mukaisesti pitää tammikuun 1 päivän 2006 jälkeen voimassa kansalliset säännöksensä, jotka koskevat lannoitteiden kadmiumpitoisuutta. Itävallan viranomaiset pyytävät päätöksellä 2002/366/EY myönnetyn poikkeuksen jatkamista.

| (16) | Komissio ilmoitti Itävallan viranomaisille 30 päivänä kesäkuuta 2005 päivätyllä kirjeellä, että se oli vastaanottanut 95 artiklan 4 kohdan mukaisen tiedoksiannon ja että sen käsittelyyn 95 artiklan 6 kohdassa tarkoitettu kuuden kuukauden jakso alkoi 15 päivänä kesäkuuta 2005, tiedoksiannon vastaanottoa seuraavana päivänä. |
| --- | --- |

(16)

Komissio ilmoitti Itävallan viranomaisille 30 päivänä kesäkuuta 2005 päivätyllä kirjeellä, että se oli vastaanottanut 95 artiklan 4 kohdan mukaisen tiedoksiannon ja että sen käsittelyyn 95 artiklan 6 kohdassa tarkoitettu kuuden kuukauden jakso alkoi 15 päivänä kesäkuuta 2005, tiedoksiannon vastaanottoa seuraavana päivänä.

| (17) | Komissio ilmoitti 10 päivänä elokuuta 2005 päivätyllä kirjeellä muille jäsenvaltioille Itävallalta saadusta pyynnöstä. Lisäksi komissio julkaisi pyyntöä koskevan ilmoituksen Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (8) tiedottaakseen muille asianosaisille kansallisista toimenpiteistä, jotka Itävalta aikoo pitää voimassa. |
| --- | --- |

(17)

Komissio ilmoitti 10 päivänä elokuuta 2005 päivätyllä kirjeellä muille jäsenvaltioille Itävallalta saadusta pyynnöstä. Lisäksi komissio julkaisi pyyntöä koskevan ilmoituksen Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (8) tiedottaakseen muille asianosaisille kansallisista toimenpiteistä, jotka Itävalta aikoo pitää voimassa.

III   ARVIOINTI

1.   Hyväksyttävyyden arviointi

| (18) | Perustamissopimuksen 95 artiklan 4 kohdassa määrätään, että jos sen jälkeen, kun neuvosto tai komissio on toteuttanut yhdenmukaistamistoimenpiteen, jäsenvaltio pitää tärkeistä 30 artiklassa tarkoitetuista taikka ympäristön tai työympäristön suojelua koskevista syistä tarpeellisena pitää voimassa kansalliset säännöksensä tai määräyksensä, jäsenvaltio antaa nämä säännökset ja määräykset sekä perusteet niiden voimassa pitämiselle tiedoksi komissiolle. |
| --- | --- |

(18)

Perustamissopimuksen 95 artiklan 4 kohdassa määrätään, että jos sen jälkeen, kun neuvosto tai komissio on toteuttanut yhdenmukaistamistoimenpiteen, jäsenvaltio pitää tärkeistä 30 artiklassa tarkoitetuista taikka ympäristön tai työympäristön suojelua koskevista syistä tarpeellisena pitää voimassa kansalliset säännöksensä tai määräyksensä, jäsenvaltio antaa nämä säännökset ja määräykset sekä perusteet niiden voimassa pitämiselle tiedoksi komissiolle.

| (19) | Itävallan viranomaisten 7 päivänä kesäkuuta 2005 toimittaman tiedoksiannon tarkoituksena on saada lupa jatkaa nykyistä, päätöksellä 2002/366/EY myönnettyä poikkeusta 31 päivän joulukuuta 2005 jälkeen. Päätöksellä Itävallan sallitaan edelleen pitää voimassa kansallisia säännöksiä, jotka eivät ole yhdenmukaisia EY-merkinnällä varustettujen lannoitteiden koostumusta koskevien, asetuksen (EY) N:o 2003/2003 säännösten kanssa. |
| --- | --- |

(19)

Itävallan viranomaisten 7 päivänä kesäkuuta 2005 toimittaman tiedoksiannon tarkoituksena on saada lupa jatkaa nykyistä, päätöksellä 2002/366/EY myönnettyä poikkeusta 31 päivän joulukuuta 2005 jälkeen. Päätöksellä Itävallan sallitaan edelleen pitää voimassa kansallisia säännöksiä, jotka eivät ole yhdenmukaisia EY-merkinnällä varustettujen lannoitteiden koostumusta koskevien, asetuksen (EY) N:o 2003/2003 säännösten kanssa.

| (20) | Kuten edellä todettiin, asetuksen (EY) N:o 2003/2003 5 artiklassa kielletään jäsenvaltioita estämästä EY-merkittyjen lannoitteiden markkinoilla pitämistä niiden koostumuksen perusteella, mutta koostumusta koskevissa säännöissä ei aseteta raja-arvoa kadmiumpitoisuudelle. Tämä tarkoittaa sitä, että asetuksen (EY) N:o 2003/2003 5 artiklan mukaisesti EY-merkinnällä varustetut lannoitteet, jotka täyttävät mainitun asetuksen vaatimukset, voidaan saattaa markkinoille niiden kadmiumpitoisuudesta huolimatta. |
| --- | --- |

(20)

Kuten edellä todettiin, asetuksen (EY) N:o 2003/2003 5 artiklassa kielletään jäsenvaltioita estämästä EY-merkittyjen lannoitteiden markkinoilla pitämistä niiden koostumuksen perusteella, mutta koostumusta koskevissa säännöissä ei aseteta raja-arvoa kadmiumpitoisuudelle. Tämä tarkoittaa sitä, että asetuksen (EY) N:o 2003/2003 5 artiklan mukaisesti EY-merkinnällä varustetut lannoitteet, jotka täyttävät mainitun asetuksen vaatimukset, voidaan saattaa markkinoille niiden kadmiumpitoisuudesta huolimatta.

| (21) | Edellä esitettyjen näkökohtien perusteella on selvää, että kansalliset säännökset, jotka Itävalta on antanut tiedoksi, ovat rajoittavampia kuin asetuksen (EY) N:o 2003/2003 sisältämät säännökset, sillä niissä kielletään saattamasta markkinoille sellaisia EY-merkinnällä varustettuja fosforilannoitteita, joiden kadmiumpitoisuus on suurempi kuin 75 mg/kg P2O5. |
| --- | --- |

(21)

Edellä esitettyjen näkökohtien perusteella on selvää, että kansalliset säännökset, jotka Itävalta on antanut tiedoksi, ovat rajoittavampia kuin asetuksen (EY) N:o 2003/2003 sisältämät säännökset, sillä niissä kielletään saattamasta markkinoille sellaisia EY-merkinnällä varustettuja fosforilannoitteita, joiden kadmiumpitoisuus on suurempi kuin 75 mg/kg P2O5.

| (22) | Itävallan viranomaisten tiedoksi antamat säännökset annettiin ennen Itävallan liittymistä Euroopan unioniin. Kuten edellä todettiin, liittymisasiakirjassa vahvistetaan siirtymäsäännökset, joiden mukaan Itävalta saa soveltaa kadmiumpitoisuutta koskevia kansallisia säännöksiään direktiivin 76/116/ETY soveltamisalaan kuuluviin tuotteisiin neljän vuoden ajan. Direktiivillä 98/97/EY Itävallalle annettiin lupa soveltaa edellä mainittuja kansallisia säännöksiä 31 päivään joulukuuta 2001 saakka. Päätöksellä 2002/366/EY poikkeusta jatkettiin joulukuuhun 2005 saakka. |
| --- | --- |

(22)

Itävallan viranomaisten tiedoksi antamat säännökset annettiin ennen Itävallan liittymistä Euroopan unioniin. Kuten edellä todettiin, liittymisasiakirjassa vahvistetaan siirtymäsäännökset, joiden mukaan Itävalta saa soveltaa kadmiumpitoisuutta koskevia kansallisia säännöksiään direktiivin 76/116/ETY soveltamisalaan kuuluviin tuotteisiin neljän vuoden ajan. Direktiivillä 98/97/EY Itävallalle annettiin lupa soveltaa edellä mainittuja kansallisia säännöksiä 31 päivään joulukuuta 2001 saakka. Päätöksellä 2002/366/EY poikkeusta jatkettiin joulukuuhun 2005 saakka.

| (23) | Perustamissopimuksen 95 artiklan 4 kohdan mukaisesti, sellaisena kuin sitä on tulkittu liittymisasiakirjan 2 ja 168 artiklan pohjalta, Itävalta antoi komissiolle tiedoksi niiden ennen Euroopan unioniin liittymistä annettujen kansallisten säännösten sanamuodon, jotka se aikoi pitää voimassa, sekä liitti hakemukseensa perusteet, jotka sen mielestä oikeuttavat mainittujen säännösten pitämiseen voimassa. |
| --- | --- |

(23)

Perustamissopimuksen 95 artiklan 4 kohdan mukaisesti, sellaisena kuin sitä on tulkittu liittymisasiakirjan 2 ja 168 artiklan pohjalta, Itävalta antoi komissiolle tiedoksi niiden ennen Euroopan unioniin liittymistä annettujen kansallisten säännösten sanamuodon, jotka se aikoi pitää voimassa, sekä liitti hakemukseensa perusteet, jotka sen mielestä oikeuttavat mainittujen säännösten pitämiseen voimassa.

| (24) | Itävallan viranomaisten esittämät perusteet ovat samat, jotka esitettiin aikaisemminkin ja joiden perusteella komissio, päätöksellä 2002/366/EY, myönsi poikkeuksen 31 päivään joulukuuta 2005 saakka. Poikkeus myönnettiin olettaen, että yhdenmukaistettu lainsäädäntö olisi voimassa vuoden 2005 loppuun mennessä. Työ on käynnissä, mutta lainsäädäntöä ei saada hyväksyttyä yhteisön tasolla ennen vuoden loppua. |
| --- | --- |

(24)

Itävallan viranomaisten esittämät perusteet ovat samat, jotka esitettiin aikaisemminkin ja joiden perusteella komissio, päätöksellä 2002/366/EY, myönsi poikkeuksen 31 päivään joulukuuta 2005 saakka. Poikkeus myönnettiin olettaen, että yhdenmukaistettu lainsäädäntö olisi voimassa vuoden 2005 loppuun mennessä. Työ on käynnissä, mutta lainsäädäntöä ei saada hyväksyttyä yhteisön tasolla ennen vuoden loppua.

| (25) | Itävallan 14 päivänä kesäkuuta 2005 tekemä tiedoksianto, jolla haetaan lupaa sellaisten kansallisten säännösten voimassa pitämiselle, jotka poikkeavat asetuksen (EY) N:o 2003/2003 säännöksistä, täyttää käsiteltäväksi ottamista koskevat ehdot perustamissopimuksen 95 artiklan 4 kohdan nojalla liittymissopimuksen 2 ja 168 artiklan mukaisesti tulkittuna. |
| --- | --- |

(25)

Itävallan 14 päivänä kesäkuuta 2005 tekemä tiedoksianto, jolla haetaan lupaa sellaisten kansallisten säännösten voimassa pitämiselle, jotka poikkeavat asetuksen (EY) N:o 2003/2003 säännöksistä, täyttää käsiteltäväksi ottamista koskevat ehdot perustamissopimuksen 95 artiklan 4 kohdan nojalla liittymissopimuksen 2 ja 168 artiklan mukaisesti tulkittuna.

2.   Perustelujen arviointi

| (26) | Komission on varmistettava perustamissopimuksen 95 artiklan mukaisesti, että kaikki sellaiset ehdot täyttyvät, joiden perusteella jäsenvaltiot voivat käyttää artiklassa tarkoitettuja poikkeusmahdollisuuksia. |
| --- | --- |

(26)

Komission on varmistettava perustamissopimuksen 95 artiklan mukaisesti, että kaikki sellaiset ehdot täyttyvät, joiden perusteella jäsenvaltiot voivat käyttää artiklassa tarkoitettuja poikkeusmahdollisuuksia.

| (27) | Komissio arvioi erityisesti, ovatko jäsenvaltion tiedoksi antamat säännökset perusteltuja perustamissopimuksen 30 artiklan mukaisesti tai liittyvätkö ne ympäristön tai työympäristön suojeluun. |
| --- | --- |

(27)

Komissio arvioi erityisesti, ovatko jäsenvaltion tiedoksi antamat säännökset perusteltuja perustamissopimuksen 30 artiklan mukaisesti tai liittyvätkö ne ympäristön tai työympäristön suojeluun.

| (28) | Jos komissio katsoo, että kansalliset säännökset ovat perusteltuja, se tarkastaa lisäksi perustamissopimuksen 95 artiklan 6 kohdan mukaisesti, ovatko kyseiset kansalliset säännökset tai määräykset keino mielivaltaiseen syrjintään tai jäsenvaltioiden välisen kaupan peiteltyyn rajoittamiseen ja muodostavatko ne esteen sisämarkkinoiden toiminnalle. |
| --- | --- |

(28)

Jos komissio katsoo, että kansalliset säännökset ovat perusteltuja, se tarkastaa lisäksi perustamissopimuksen 95 artiklan 6 kohdan mukaisesti, ovatko kyseiset kansalliset säännökset tai määräykset keino mielivaltaiseen syrjintään tai jäsenvaltioiden välisen kaupan peiteltyyn rajoittamiseen ja muodostavatko ne esteen sisämarkkinoiden toiminnalle.

| (29) | Itävalta perustelee pyyntöään tarpeella suojella ihmisen terveyttä ja ympäristöä. Lannoitteiden sisältämän kadmiumin katsotaan olevan uhka ihmisen terveydelle ja ympäristölle. Pyyntönsä tueksi Itävalta viittaa lokakuussa 2000 julkistetun, kadmiumpitoisten lannoitteiden aiheuttamien riskien arvion sisältävän itävaltalaisen tutkimuksen (9) päätelmiin. |
| --- | --- |

(29)

Itävalta perustelee pyyntöään tarpeella suojella ihmisen terveyttä ja ympäristöä. Lannoitteiden sisältämän kadmiumin katsotaan olevan uhka ihmisen terveydelle ja ympäristölle. Pyyntönsä tueksi Itävalta viittaa lokakuussa 2000 julkistetun, kadmiumpitoisten lannoitteiden aiheuttamien riskien arvion sisältävän itävaltalaisen tutkimuksen (9) päätelmiin.

2.1   Perusteluiksi esitettyjen tärkeiden syiden tarkastelu

| (30) | Saatavilla olevan tieteellisen tiedon perusteella kadmiummetallin ja kadmiumoksidin voidaan yleisesti katsoa muodostavan vakavan terveysriskin. Varsinkin kadmiumoksidi on luokiteltu syöpää, perimän vaurioita tai vaaraa lisääntymiselle aiheuttavaksi aineeksi luokkaan 2. Yleisesti ollaan myös yhtä mieltä siitä, että lannoitteiden sisältämä kadmium on ylivoimaisesti tärkein maahan ja ravintoketjuun joutuvan kadmiumin lähde. |
| --- | --- |

(30)

Saatavilla olevan tieteellisen tiedon perusteella kadmiummetallin ja kadmiumoksidin voidaan yleisesti katsoa muodostavan vakavan terveysriskin. Varsinkin kadmiumoksidi on luokiteltu syöpää, perimän vaurioita tai vaaraa lisääntymiselle aiheuttavaksi aineeksi luokkaan 2. Yleisesti ollaan myös yhtä mieltä siitä, että lannoitteiden sisältämä kadmium on ylivoimaisesti tärkein maahan ja ravintoketjuun joutuvan kadmiumin lähde.

| (31) | Lannoitteiden sisältämän kadmiumin osalta Itävallan tekemän riskinarvioinnin olennaisimmat tulokset voidaan tiivistää seuraavasti:






  — | veden osalta raportissa todetaan, että kun käytetyn lannoitteen keskimääräinen pitoisuus on 25 mg Cd/kg P2O5, PNEC-arvo (10) ylittyy sekä nyt että sadan vuoden kuluttua, |
| --- | --- | --- |

(31)

Lannoitteiden sisältämän kadmiumin osalta Itävallan tekemän riskinarvioinnin olennaisimmat tulokset voidaan tiivistää seuraavasti:

—

veden osalta raportissa todetaan, että kun käytetyn lannoitteen keskimääräinen pitoisuus on 25 mg Cd/kg P2O5, PNEC-arvo (10) ylittyy sekä nyt että sadan vuoden kuluttua,

| — | maaperän osalta raportissa todetaan, että kun käytetyn lannoitteen keskimääräinen pitoisuus on 25 mg Cd/kg P2O5 tai 90 mg Cd/kg P2O5, PNEC-arvo ylittyy sekä nyt että sadan vuoden kuluttua. |
| --- | --- |

—

maaperän osalta raportissa todetaan, että kun käytetyn lannoitteen keskimääräinen pitoisuus on 25 mg Cd/kg P2O5 tai 90 mg Cd/kg P2O5, PNEC-arvo ylittyy sekä nyt että sadan vuoden kuluttua.

| (32) | On selvää, että nämä tulokset koskevat nimenomaan Itävallan maaperää ja ilmasto-olosuhteita. |
| --- | --- |

(32)

On selvää, että nämä tulokset koskevat nimenomaan Itävallan maaperää ja ilmasto-olosuhteita.

| (33) | Johtopäätöksenä voidaan todeta, että Itävallan tekemä riskinarviointi osoittaa, että mineraalilannoitteiden sisältämän kadmiumin aiheuttama PEC-arvo (ennustettu pitoisuus ympäristössä) ylittää PNEC-arvon (11) (ennustettu vaikutukseton pitoisuus) veden osalta useimmilla tutkituilla alueilla. Tämä koskee myös viittä prosenttia Itävallan 52 maatalousalueesta, jos käytetään biologiseen saatavuuteen perustuvia arvoja. Itävallan viranomaiset katsovat, että tämä tarkoittaa EU:n riskinarviointimenetelmän mukaisesti sitä, että aine on ongelmallinen ja että sen suhteen on toteutettava lisätoimia. |
| --- | --- |

(33)

Johtopäätöksenä voidaan todeta, että Itävallan tekemä riskinarviointi osoittaa, että mineraalilannoitteiden sisältämän kadmiumin aiheuttama PEC-arvo (ennustettu pitoisuus ympäristössä) ylittää PNEC-arvon (11) (ennustettu vaikutukseton pitoisuus) veden osalta useimmilla tutkituilla alueilla. Tämä koskee myös viittä prosenttia Itävallan 52 maatalousalueesta, jos käytetään biologiseen saatavuuteen perustuvia arvoja. Itävallan viranomaiset katsovat, että tämä tarkoittaa EU:n riskinarviointimenetelmän mukaisesti sitä, että aine on ongelmallinen ja että sen suhteen on toteutettava lisätoimia.

| (34) | Itävallan viranomaisten toimittama riskinarviointi on tehty noudattaen menetelmää ja toimintatapoja, jotka on vahvistettu yhteisön tasolla ja joiden katsotaan takaavan saatujen tietojen luotettavuuden. |
| --- | --- |

(34)

Itävallan viranomaisten toimittama riskinarviointi on tehty noudattaen menetelmää ja toimintatapoja, jotka on vahvistettu yhteisön tasolla ja joiden katsotaan takaavan saatujen tietojen luotettavuuden.

| (35) | Komissio tutki tämän riskinarvioinnin tiedot jo päätöksen 2002/366/EY tekemisen yhteydessä. Kyseisellä päätöksellä Itävallan sallittiin pitää voimassa kansalliset säännöksensä 31 päivään joulukuuta 2005 saakka. |
| --- | --- |

(35)

Komissio tutki tämän riskinarvioinnin tiedot jo päätöksen 2002/366/EY tekemisen yhteydessä. Kyseisellä päätöksellä Itävallan sallittiin pitää voimassa kansalliset säännöksensä 31 päivään joulukuuta 2005 saakka.

| (36) | Itävalta ei vuonna 2005 toimittanut uutta tieteellistä ja teknistä tietoa. Kertymisprosessi on hidas, eikä se muutu merkittävästi kolmen vuoden aikana. Siksi voidaan katsoa, että tilanne on samanlainen kuin vuonna 2002. |
| --- | --- |

(36)

Itävalta ei vuonna 2005 toimittanut uutta tieteellistä ja teknistä tietoa. Kertymisprosessi on hidas, eikä se muutu merkittävästi kolmen vuoden aikana. Siksi voidaan katsoa, että tilanne on samanlainen kuin vuonna 2002.

| (37) | Itävallan toimittamien tietojen pätevyyden vahvistus perustuu seuraaviin tieteellisiin tietoihin, joita käytettiin lannoitteiden kadmiumpitoisuutta koskevaa komission ehdotusta valmisteltaessa:






  — | myrkyllisyyttä, ekomyrkyllisyyttä ja ympäristöä käsittelevän tiedekomitean (12) (joka nyttemmin on nimeltään terveys- ja ympäristöriskejä käsittelevä tiedekomitea (13)) 24 päivänä syyskuuta 2002 antama lausunto kadmiumin kertymisestä viljelymaihin lannoitteiden käytön takia. Lausunto perustui yhdeksän jäsenmaan laatimiin riskinarviointiraportteihin, jotka käsittelevät vain kertymistä, eivät mahdollisia terveydelle ja ympäristölle aiheutuvia riskejä. Tiedekomitean päätelmä oli, että kadmiumin määrää lannoitteissa on vähennettävä, jotta sitä ei kertyisi maaperään, |
| --- | --- | --- |

(37)

Itävallan toimittamien tietojen pätevyyden vahvistus perustuu seuraaviin tieteellisiin tietoihin, joita käytettiin lannoitteiden kadmiumpitoisuutta koskevaa komission ehdotusta valmisteltaessa:

—

myrkyllisyyttä, ekomyrkyllisyyttä ja ympäristöä käsittelevän tiedekomitean (12) (joka nyttemmin on nimeltään terveys- ja ympäristöriskejä käsittelevä tiedekomitea (13)) 24 päivänä syyskuuta 2002 antama lausunto kadmiumin kertymisestä viljelymaihin lannoitteiden käytön takia. Lausunto perustui yhdeksän jäsenmaan laatimiin riskinarviointiraportteihin, jotka käsittelevät vain kertymistä, eivät mahdollisia terveydelle ja ympäristölle aiheutuvia riskejä. Tiedekomitean päätelmä oli, että kadmiumin määrää lannoitteissa on vähennettävä, jotta sitä ei kertyisi maaperään,

| — | syyskuussa 2004 päivätty kadmiumia ja kadmiumoksidia koskevan yleisen riskinarvioinnin lopullinen luonnos, joka on laadittu neuvoston asetuksen (ETY) N:o 793/93 (14) mukaisesti ja jossa huomioidaan kaikki kadmiumlähteet. Luonnoksessa vahvistetaan tiedekomitean lausunto kertymisestä maaperään. Vaikkakaan asiakirjan mukaan lannoitteiden sisältämä kadmium ei ehkä yksinään riitä aiheuttamaan vakavaa tai välitöntä vaaraa ihmisten terveydelle tai ympäristölle, on syytä varovaisuuteen, sillä ihmisen terveyteen kohdistuvaa vaaraa ei voida sulkea pois kaikissa paikallisissa ja alueellisissa olosuhteissa ruuan kadmiumpitoisuuden, ruokailutottumusten ja ravitsemustilanteen suurten erojen takia. |
| --- | --- |

—

syyskuussa 2004 päivätty kadmiumia ja kadmiumoksidia koskevan yleisen riskinarvioinnin lopullinen luonnos, joka on laadittu neuvoston asetuksen (ETY) N:o 793/93 (14) mukaisesti ja jossa huomioidaan kaikki kadmiumlähteet. Luonnoksessa vahvistetaan tiedekomitean lausunto kertymisestä maaperään. Vaikkakaan asiakirjan mukaan lannoitteiden sisältämä kadmium ei ehkä yksinään riitä aiheuttamaan vakavaa tai välitöntä vaaraa ihmisten terveydelle tai ympäristölle, on syytä varovaisuuteen, sillä ihmisen terveyteen kohdistuvaa vaaraa ei voida sulkea pois kaikissa paikallisissa ja alueellisissa olosuhteissa ruuan kadmiumpitoisuuden, ruokailutottumusten ja ravitsemustilanteen suurten erojen takia.

Odotettaessa kadmiumia ja kadmiumoksidia koskevan yleisen riskinarvioinnin ja mahdollisen riskin vähentämistä koskevan seurantatyön valmistumista, lannoitteiden sisältämää kadmiumia koskeva komission ehdotus on viivästynyt.

| (38) | Tutkittuaan tieteellisen aineiston uudelleen Itävallan pyynnön osalta komissio katsoo, että Itävallan viranomaiset ovat osoittaneet, että kadmiumpitoiset lannoitteet aiheuttavat riskin ympäristölle ja ihmisen terveydelle ja että Itävallan viranomaisten tiedoksi antamat kansalliset säännökset, joiden tarkoituksena on vähentää Itävallan ympäristön altistumista kadmiumille, ovat perusteltuja. |
| --- | --- |

(38)

Tutkittuaan tieteellisen aineiston uudelleen Itävallan pyynnön osalta komissio katsoo, että Itävallan viranomaiset ovat osoittaneet, että kadmiumpitoiset lannoitteet aiheuttavat riskin ympäristölle ja ihmisen terveydelle ja että Itävallan viranomaisten tiedoksi antamat kansalliset säännökset, joiden tarkoituksena on vähentää Itävallan ympäristön altistumista kadmiumille, ovat perusteltuja.

2.2   Mielivaltainen syrjintä

| (39) | Perustamissopimuksen 95 artiklan 6 kohta velvoittaa komission tarkastamaan, ettei suunniteltuja säännöksiä käytetä mielivaltaiseen syrjintään. Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaisesti se, että syrjintää ei esiinny, merkitsee sitä, että kansallisia kaupan rajoituksia ei voida käyttää niin, että muista jäsenvaltioista peräisin olevat tavarat joutuisivat syrjityiksi. |
| --- | --- |

(39)

Perustamissopimuksen 95 artiklan 6 kohta velvoittaa komission tarkastamaan, ettei suunniteltuja säännöksiä käytetä mielivaltaiseen syrjintään. Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaisesti se, että syrjintää ei esiinny, merkitsee sitä, että kansallisia kaupan rajoituksia ei voida käyttää niin, että muista jäsenvaltioista peräisin olevat tavarat joutuisivat syrjityiksi.

| (40) | Suunnitellut kansalliset säännökset ovat yleisluonteisia, ja ne koskevat sekä kotimaisia että maahantuotuja EY-merkinnällä varustettuja fosforilannoitteita samalla tavalla. Siksi ei ole mitään todisteita siitä, että niitä voitaisiin käyttää keinona mielivaltaiseen syrjintään talouden toimijoiden välillä yhteisössä. |
| --- | --- |

(40)

Suunnitellut kansalliset säännökset ovat yleisluonteisia, ja ne koskevat sekä kotimaisia että maahantuotuja EY-merkinnällä varustettuja fosforilannoitteita samalla tavalla. Siksi ei ole mitään todisteita siitä, että niitä voitaisiin käyttää keinona mielivaltaiseen syrjintään talouden toimijoiden välillä yhteisössä.

2.3   Jäsenvaltioiden välisen kaupan peitelty rajoittaminen

| (41) | Yhteisön direktiivin säännöksistä poikkeavat, EY-merkinnällä varustettujen lannoitteiden koostumusta koskevat kansalliset toimenpiteet muodostavat yleensä kaupan esteen. Tuotteita, jotka voidaan saattaa laillisesti markkinoille muualla yhteisössä, ei voida saattaa markkinoille kyseisessä jäsenvaltiossa. Perustamissopimuksen 95 artiklan 6 kohdassa määritellyn menettelyn tarkoituksena on estää 4 ja 5 kohtaan perustuvien kansallisten rajoitusten käyttäminen vääriin tarkoituksiin siten, että ne todellisuudessa ovatkin taloudellisia toimenpiteitä, jotka on otettu käyttöön esteiden asettamiseksi muista jäsenvaltioista peräisin olevien tuotteiden tuonnille kansallisen tuotannon suojelemiseksi välillisesti. |
| --- | --- |

(41)

Yhteisön direktiivin säännöksistä poikkeavat, EY-merkinnällä varustettujen lannoitteiden koostumusta koskevat kansalliset toimenpiteet muodostavat yleensä kaupan esteen. Tuotteita, jotka voidaan saattaa laillisesti markkinoille muualla yhteisössä, ei voida saattaa markkinoille kyseisessä jäsenvaltiossa. Perustamissopimuksen 95 artiklan 6 kohdassa määritellyn menettelyn tarkoituksena on estää 4 ja 5 kohtaan perustuvien kansallisten rajoitusten käyttäminen vääriin tarkoituksiin siten, että ne todellisuudessa ovatkin taloudellisia toimenpiteitä, jotka on otettu käyttöön esteiden asettamiseksi muista jäsenvaltioista peräisin olevien tuotteiden tuonnille kansallisen tuotannon suojelemiseksi välillisesti.

| (42) | Edellä sanotun perusteella kadmiumpitoisten lannoitteiden käyttö on ympäristön ja ihmisen terveyden suojeluun liittyvä huolenaihe. Kansallisten säännösten käyttöönoton todellinen tavoite näyttää siksi olevan ympäristön ja ihmisen terveyden suojelu eikä kaupan peitelty rajoittaminen. |
| --- | --- |

(42)

Edellä sanotun perusteella kadmiumpitoisten lannoitteiden käyttö on ympäristön ja ihmisen terveyden suojeluun liittyvä huolenaihe. Kansallisten säännösten käyttöönoton todellinen tavoite näyttää siksi olevan ympäristön ja ihmisen terveyden suojelu eikä kaupan peitelty rajoittaminen.

2.4   Sisämarkkinoiden toiminnan esteet

| (43) | Tätä ehtoa ei voi tulkita siten, että se kieltäisi sellaisten kansallisten säännösten antamisen, jotka voisivat vaikuttaa sisämarkkinoiden toteutumiseen. Itse asiassa kaikki kansalliset säännökset, jotka poikkeavat sisämarkkinoiden toteutumiseen ja toimintaan tähtäävästä yhdenmukaistamistoimenpiteestä, ovat toimenpiteitä, jotka todennäköisesti vaikuttavat sisämarkkinoihin. EY:n perustamissopimuksen 95 artiklalla määrätyn poikkeusmenettelyn hyödyllisyyden säilyttämiseksi komissio katsoo siksi, että 95 artiklan 6 kohdan yhteydessä sisämarkkinoiden toiminnan esteen käsite on ymmärrettävä kohtuuttoman suureksi vaikutukseksi suhteessa tavoitteeseen. |
| --- | --- |

(43)

Tätä ehtoa ei voi tulkita siten, että se kieltäisi sellaisten kansallisten säännösten antamisen, jotka voisivat vaikuttaa sisämarkkinoiden toteutumiseen. Itse asiassa kaikki kansalliset säännökset, jotka poikkeavat sisämarkkinoiden toteutumiseen ja toimintaan tähtäävästä yhdenmukaistamistoimenpiteestä, ovat toimenpiteitä, jotka todennäköisesti vaikuttavat sisämarkkinoihin. EY:n perustamissopimuksen 95 artiklalla määrätyn poikkeusmenettelyn hyödyllisyyden säilyttämiseksi komissio katsoo siksi, että 95 artiklan 6 kohdan yhteydessä sisämarkkinoiden toiminnan esteen käsite on ymmärrettävä kohtuuttoman suureksi vaikutukseksi suhteessa tavoitteeseen.

| (44) | Koska kadmiumpitoisten lannoitteiden käyttäminen Itävallan maaperässä aiheuttaa riskin sekä ympäristölle että ihmisen terveydelle ja kun otetaan huomioon, että






  — | kuten edellä todettiin, liittymisasiakirjassa ja direktiivissä 98/97/EY Itävallalle annettiin lupa soveltaa edelleen lannoitteiden kadmiumpitoisuuksia koskevia kansallisia säännöksiä, kunnes direktiivin 76/116/ETY tarkistus saadaan valmiiksi lannoitteiden kadmiumpitoisuuden osalta, ja |
| --- | --- | --- |

(44)

Koska kadmiumpitoisten lannoitteiden käyttäminen Itävallan maaperässä aiheuttaa riskin sekä ympäristölle että ihmisen terveydelle ja kun otetaan huomioon, että

—

kuten edellä todettiin, liittymisasiakirjassa ja direktiivissä 98/97/EY Itävallalle annettiin lupa soveltaa edelleen lannoitteiden kadmiumpitoisuuksia koskevia kansallisia säännöksiä, kunnes direktiivin 76/116/ETY tarkistus saadaan valmiiksi lannoitteiden kadmiumpitoisuuden osalta, ja

| — | päätöksellä 2002/366/EY Itävallan sallittiin maan viranomaisten toimittaman riskinarvioinnin perusteella pitää kansalliset säännöksensä voimassa 31 päivään joulukuuta 2005 saakka, ja |
| --- | --- |

—

päätöksellä 2002/366/EY Itävallan sallittiin maan viranomaisten toimittaman riskinarvioinnin perusteella pitää kansalliset säännöksensä voimassa 31 päivään joulukuuta 2005 saakka, ja

| — | komissiossa meneillään oleva työ lannoitteiden sisältämän kadmiumin raja-arvojen lähentämiseksi ei viittaa siihen, että vähemmän rajoittava toimenpide antaisi riittävän suojan ihmisen terveydelle ja ympäristölle Itävallassa. Riskinarviointi osoittaa, että Itävallan maaperä- ja ilmasto-olosuhteet edellyttävät kansallisia säännöksiä ympäristön suojelemiseksi, sillä jotkin alueet ovat toisia herkempiä kadmiumille erityisesti maaperän happamuuden johdosta. Happamassa maassa kadmium liukenee paremmin ja voi siksi joutua helpommin viljelykasveihin. |
| --- | --- |

—

komissiossa meneillään oleva työ lannoitteiden sisältämän kadmiumin raja-arvojen lähentämiseksi ei viittaa siihen, että vähemmän rajoittava toimenpide antaisi riittävän suojan ihmisen terveydelle ja ympäristölle Itävallassa. Riskinarviointi osoittaa, että Itävallan maaperä- ja ilmasto-olosuhteet edellyttävät kansallisia säännöksiä ympäristön suojelemiseksi, sillä jotkin alueet ovat toisia herkempiä kadmiumille erityisesti maaperän happamuuden johdosta. Happamassa maassa kadmium liukenee paremmin ja voi siksi joutua helpommin viljelykasveihin.

Komissio katsoo, ettei tarkistuksen tässä vaiheessa ole olemassa näyttöä siitä, että kansalliset säännökset muodostaisivat tavoitteisiin nähden kohtuuttoman suuren esteen sisämarkkinoiden toiminnalle.

2.5   Aikarajoitus

| (45) | Jakson, jonka ajaksi poikkeus myönnetään, pitäisi olla riittävän pitkä, jotta komissio voi ehdottaa ja neuvosto ja Euroopan parlamentti antaa säädöksiä, jotka koskevat lannoitteiden kadmiumpitoisuutta yhteisön tasolla. Jotta vältettäisiin toimielinten väliseen käsittelyyn liittyvien mahdollisten viivästysten vaikutukset, nykyisen päätöksen säännökset olisi pidettävä voimassa, kunnes EU:n tasolla sovelletaan yhdenmukaisia toimenpiteitä. |
| --- | --- |

(45)

Jakson, jonka ajaksi poikkeus myönnetään, pitäisi olla riittävän pitkä, jotta komissio voi ehdottaa ja neuvosto ja Euroopan parlamentti antaa säädöksiä, jotka koskevat lannoitteiden kadmiumpitoisuutta yhteisön tasolla. Jotta vältettäisiin toimielinten väliseen käsittelyyn liittyvien mahdollisten viivästysten vaikutukset, nykyisen päätöksen säännökset olisi pidettävä voimassa, kunnes EU:n tasolla sovelletaan yhdenmukaisia toimenpiteitä.

IV   PÄÄTELMÄT

| (46) | Edellä esitettyjen näkökohtien perusteella voidaan päätellä, että Itävallan tasavallan 14 päivänä kesäkuuta 2005 esittämä hakemus, joka koskee lupaa pitää voimassa direktiivin 76/116/ETY säännöksiä tiukemmat kansalliset säännökset, jotka liittyvät lannoitteiden kadmiumpitoisuuteen, täyttää käsiteltäväksi ottamista koskevat ehdot. |
| --- | --- |

(46)

Edellä esitettyjen näkökohtien perusteella voidaan päätellä, että Itävallan tasavallan 14 päivänä kesäkuuta 2005 esittämä hakemus, joka koskee lupaa pitää voimassa direktiivin 76/116/ETY säännöksiä tiukemmat kansalliset säännökset, jotka liittyvät lannoitteiden kadmiumpitoisuuteen, täyttää käsiteltäväksi ottamista koskevat ehdot.

| (47) | Lisäksi komissio katsoo, että kansalliset säännökset






  — | vastaavat ihmisen terveyden ja ympäristön suojeluun liittyviä tarpeita, |
| --- | --- | --- |

(47)

Lisäksi komissio katsoo, että kansalliset säännökset

—

vastaavat ihmisen terveyden ja ympäristön suojeluun liittyviä tarpeita,

| — | eivät ole tavoitteeseen nähden kohtuuttomia, |
| --- | --- |

—

eivät ole tavoitteeseen nähden kohtuuttomia,

| — | eivät ole keino mielivaltaiseen syrjintään, |
| --- | --- |

—

eivät ole keino mielivaltaiseen syrjintään,

| — | eivät muodosta peiteltyä jäsenvaltioiden välisen kaupan estettä. |
| --- | --- |

—

eivät muodosta peiteltyä jäsenvaltioiden välisen kaupan estettä.

Komissio katsoo siksi, että säännökset voidaan hyväksyä,

ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Poiketen asetuksen (EY) N:o 2003/2003 säännöksistä hyväksytään Itävallan säännökset, joilla kielletään saattamasta Itävallan markkinoille fosforipitoisia mineraalilannoitteita (joiden P2O5-pitoisuus on 5 prosenttia tai enemmän), joiden kadmiumpitoisuus on yli 75 mg/kg P2O5.

Poikkeus on voimassa siihen saakka, kunnes yhteisön tasolla sovelletaan lannoitteiden kadmiumpitoisuutta koskevia yhdenmukaisia toimenpiteitä.

2 artikla

Tämä päätös on osoitettu Itävallan tasavallalle.

Tehty Brysselissä 3 päivänä tammikuuta 2006.

Komission puolesta

Günter VERHEUGEN

Varapuheenjohtaja

---

(1)  EYVL L 24, 30.1.1976, s. 21. Direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna vuoden 2003 liittymisasiakirjalla.

1

(2)  EYVL L 132, 17.5.2002, s. 65.

2

(3)  EUVL L 304, 21.11.2003, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 2076/2004 (EUVL L 359, 4.12.2004, s. 25).

3

(4)  EYVL C 241, 29.8.1994, s. 35 ja 305.

4

(5)  EYVL L 18, 23.1.1999, s. 60.

5

(6)  Itävallan virallinen lehti, 100/2004, osa II, 27.2.2004.

6

(7)  Itävallan virallinen lehti, 1007/1994, nro 309, 21.12.1994, s. 7235.

7

(8)  EUVL C 197, 12.8.2005, s. 2.

8

(9)  Itävallan liittovaltion ympäristövirasto, A Risk assessment for cadmium in Austria based on the recommendations of ERM, 10. lokakuuta 2000 (ERM, Environmental Resources Management, on riskinarviontimenetelmän kehittänyt konsultti).

9

(10)  PNEC = Ennustettu vaikutukseton pitoisuus.

10

(11)  Tämä osoittaa, että haittavaikutuksia esiintyy.

11

(12)  SCTEE, Scientific Committee on Toxicity, Ecotoxicity and the Environment.

12

(13)  SCHER, Scientific Committee on Health and Environmental Risks.

13

(14)  EYVL L 84, 5.4.1993, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on muutettuna Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 1882/2003 (EUVL L 284, 31.10.2003, s. 1).

14

---