----

----

I Aktid, mille avaldamine on kohustuslik

----

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 794/2006,

29. mai 2006,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 1994. aasta määrust (EÜ) nr 3223/94 puu- ja köögivilja impordikorra üksikasjalike eeskirjade kohta, (1) eriti selle artikli 4 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 3223/94 artiklis 4 osutatud kindlad impordiväärtused kehtestatakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 30. mail 2006.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 29. mai 2006

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

J. L. DEMARTY

----

(1)EÜT L 337, 24.12.1994, lk 66. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 386/2005 (ELT L 62, 9.3.2005, lk 3).

----

LISA

Komisjoni 29. mai 2006. aasta määrusele, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

----

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 750/2005 (ELT L 126, 19.5.2005, lk 12). Kood 999 tähistab “muud päritolu”.

----

----

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 795/2006,

29. mai 2006,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 27/2006 alalise pakkumismenetlusega hõlmatud ja Saksa sekkumisameti valduses oleva pehme nisu eksportimiseks ette nähtud koguse suhtes

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 29. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1784/2003 teraviljaturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artiklit 6,

ning arvestades järgmist:

ON VÕTNUD VASTU KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 27/2006 artikkel 2 asendatakse järgmise tekstiga:

“Artikkel 2

Pakkumismenetlus hõlmab kuni 2 000 000 tonni pehme nisu eksportimist kõikidesse kolmandatesse riikidesse, välja arvatud Albaania, Bulgaaria, Horvaatia, endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik, Bosnia ja Hertsegoviina, Liechtenstein, Rumeenia, Serbia ja Montenegro (3) ning Šveits.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 29. mai 2006

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

----

(1)ELT L 270, 21.10.2003, lk 78. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1154/2005 (ELT L 187, 19.7.2005, lk 11).

(2)ELT L 6, 11.1.2006, lk 15. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 505/2006 (ELT L 92, 30.3.2006, lk 4).

(3)  Sealhulgas Kosovosse, nagu seda määratletakse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Julgeolekunõukogu 10. juuni 1999. aasta resolutsioonis nr 1244.”

----

----

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 796/2006,

29. mai 2006,

millega peatatakse või kokkuost 90 %ga sekkumishinnast ja avatakse kokkuost pakkumismenetluse teel ajavahemikuks kuni 31. augustini 2006

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 17. mai 1999. aasta määrust (EÜ) nr 1255/1999 piima- ja piimatooteturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artiklit 10,

ning arvestades järgmist:

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1255/1999 artikli 6 lõike 1 teise lõiguga peatatakse ühenduses määrusega (EÜ) nr 343/2006 avatud või kokkuost 90 %ga sekkumishinnast.

Määrus (EÜ) nr 343/2006 tunnistatakse kehtetuks.

Artikkel 2

1.   Määruse (EÜ) nr 1255/1999 artikli 6 lõike 1 kolmanda lõiguga ettenähtud või kokkuost pakkumismenetluse teel on seega avatud alates 30. maist kuni 31. augustini 2006 määruse (EÜ) nr 2771/1999 jaos 3a sätestatud tingimustel järgmistes liikmesriikides:

2.   Määruse (EÜ) nr 1255/1999 artikli 6 lõike 1 kolmanda ja neljanda lõigu kohaldamiseks võib komisjon turuhindadest lähtuvalt iga kahe järjestikuse nädala tagant lõikes 1 esitatud loetelu muuta.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 29. mai 2006

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

----

(1)EÜT L 160, 26.6.1999, lk 48. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1913/2005 (ELT L 307, 25.11.2005, lk 2).

(2)ELT L 55, 25.2.2006, lk 17. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 697/2006 (ELT L 121, 6.5.2006, lk 29).

(3)EÜT L 333, 24.12.1999, lk 11. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2107/2005 (ELT L 337, 22.12.2005, lk 20).

----

----

KOMISJONI DIREKTIIV 2006/50/EÜ,

29. mai 2006,

millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 98/8/EÜ (mis käsitleb biotsiidide turuleviimist) IV A ja IV B lisa

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 1998. aasta direktiivi 98/8/EÜ, mis käsitleb biotsiidide turuleviimist, (1) eriti selle artiklit 29,

ning arvestades järgmist:

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

Direktiivi 98/8/EÜ IV A ja IV B lisa asendatakse käesoleva direktiivi lisas oleva tekstiga.

Artikkel 2

1.   Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigusnormid hiljemalt 1. jaanuariks 2008. Nad edastavad kõnealuste normide teksti ning kõnealuste normide ja käesoleva direktiivi vahelise vastavustabeli viivitamata komisjonile.

Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastu võetud põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.

Artikkel 3

Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 4

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 29. mai 2006

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Stavros DIMAS

----

(1)EÜT L 123, 24.4.1998, lk 1. Direktiivi on muudetud määrusega (EÜ) nr 1882/2003 (ELT L 284, 31.10.2003, lk 1).

(2)EÜT L 230, 19.8.1991, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud komisjoni direktiiviga 2006/39/EÜ (ELT L 104, 13.4.2006, lk 30).

(3)EÜT L 106, 17.4.2001, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1830/2003 (ELT L 268, 18.10.2003, lk 24).

----

LISA

IV A LISA

TOIMEAINEID KÄSITLEVAD ANDMED

MIKROORGANISMID, SEALHULGAS VIIRUSED JA SEENED

Toimikutele esitatavad nõuded

JAOTISED:

Eespool nimetatud punktide kohta tuleb esitada järgmised andmed.

I.   MIKROORGANISMI IDENTIFITSEERIMINE

1.1.   Taotleja

1.2.   Tootja

1.3.   Nimi ja liigi kirjeldus, tüve iseloomustus

1.3.1.   Mikroorganismi üldnimetus (sealhulgas alternatiivsed ja varasemad nimetused)

1.3.2.   Taksonoomiline nimetus ja tüvi, mis näitab, kas tegemist on säilitusvariandi, mutanttüve või geneetiliselt muundatud organismiga (GMO); viiruste puhul mõjuri, serotüübi, tüve või mutandi taksonoomiline kirjeldus

1.3.3.   Kultuuri säilitamise korral kollektsiooni ja kultuuri viitenumber

1.3.4.   Meetodid, protseduurid ja kriteeriumid, mida kasutatakse mikroorganismi esinemise kindlakstegemiseks ja identifitseerimiseks (nt morfoloogia, biokeemia, seroloogia jne)

1.4.   Formuleeritud toodete valmistamiseks kasutatud materjali spetsifikatsioon

1.4.1.   Mikroorganismi koostis

1.4.2.   Lisandite, lisaainete ja saastavate mikroorganismide identifitseerimine ja sisaldus

1.4.3.   Partiide analüütiline profiil

II.   MIKROORGANISMI BIOLOOGILISED OMADUSED

2.1.   Mikroorganismi ja selle kasutamise ajalugu. Esinemine looduses ja geograafiline levik

2.1.1.   Ajalooline taust

2.1.2.   Päritolu ja esinemine looduses

2.2.   Teave sihtorganismi(de) kohta

2.2.1.   Sihtorganismi(de) kirjeldus

2.2.2.   Toimimisviis

2.3.   Spetsiifilisus peremeesorganismi suhtes ja mõju muudele liikidele kui sihtorganismid

2.4.   Mikroorganismi kasvuetapid/elutsükkel

2.5.   Nakkavus, levimine ja koloniseerumisvõime

2.6.   Seos teadaolevate taimede, loomade või inimeste patogeenidega

2.7.   Geneetiline stabiilsus ja seda mõjutavad tegurid

2.8.   Teave metaboliitide (eelkõige toksiinide) moodustumise kohta

2.9.   Antibiootikumid ja muud antimikroobikumid

2.10.   Vastupidavus keskkonnategurite suhtes

2.11.   Mõju materjalidele, ainetele ja toodetele

III.   TÄIENDAV TEAVE MIKROORGANISMI KOHTA

3.1.   Funktsioon

3.2.   Kavandatav kasutusala

3.3.   Tooteliik/-liigid ja kasutajate kategooria, millega seoses tuleks mikroorganismid I, I A või I B lisasse kanda

3.4.   Tootmismeetod ja kvaliteedikontroll

3.5.   Teave sihtorganismi(de) resistentsuse kujunemise või võimaliku kujunemise kohta

3.6.   Meetodid mikroorganismi paljundamisvaru virulentsuse kadumise vältimiseks

3.7.   Soovitatavad meetodid ja ettevaatusabinõud käitlemisel, ladustamisel, transpordil või tulekahju korral

3.8.   Hävitamise või dekontaminatsiooni kord

3.9.   Meetmed õnnetusjuhtumi korral

3.10.   Jäätmete käitlemise kord

3.11.   Seirekava aktiivse mikroorganismi ja tema käitlemise, hoidmise, transpordi ja kasutuse kohta

IV.   ANALÜÜSIMEETODID

4.1.   Tööstuslikult toodetud mikroorganismi analüüsimeetodid

4.2.   Meetodid jääkide kindlakstegemiseks ja koguse määramiseks (eluvõimeline või eluvõimetu)

V.   MÕJU INIMESTE TERVISELE

I   TASAND

5.1.   Alusandmed

5.1.1.   Meditsiinilised andmed

5.1.2.   Tootmisettevõtte töötajate tervisekontroll

5.1.3.   Ülitundlikkuse/allergeensuse vaatlus

5.1.4.   Otsene vaatlus, nt kliinilised juhud

5.2.   Põhiuuringud

5.2.1.   Ülitundlikkus

5.2.2.   Äge mürgisus, patogeensus ja nakkavus

5.2.2.1.   Äge suukaudne mürgisus, patogeensus ja nakkavus

5.2.2.2.   Äge mürgisus sissehingamisel, patogeensus ja nakkavus

5.2.2.3.   Ühekordne intraperitoneaalne/subkutaanne doos

5.2.3.   In vitro genotoksilisuse katse

5.2.4.   Rakukultuuri uuring

5.2.5.   Teave lühiajalise mürgisuse ja patogeensuse kohta

5.2.5.1.   Mõju tervisele pärast korduvat kokkupuudet sissehingamisel

5.2.6.   Kavandatud ravimeetmed: esmaabimeetmed, arstiabi

5.2.7.   Patogeensus ja nakkavus inimeste ja teiste imetajate suhtes immunosupressiooni tingimustes

I   TASANDI LÕPP

II   TASAND

5.3.   Mürgisuse, patogeensuse ja nakkavuse eriuuringud

5.4.   Genotoksilisus – in vivo katsed somaatilistes rakkudes

5.5.   Genotoksilisus – in vivo katsed idurakkudes

II   TASANDI LÕPP

5.6.   Kokkuvõte mürgisuse, patogeensuse ja nakkavuse kohta imetajate puhul ning üldhinnang

VI.   JÄÄGID TÖÖDELDUD MATERJALIDES, TOIDUS JA SÖÖDAS VÕI NENDE PINNAL

6.1.   Püsivus ja paljunemise tõenäosus töödeldud materjalides, söödas või toidus või nende pinnal

6.2.   Nõutav lisateave

6.2.1.   Eluvõimetud jäägid

6.2.2.   Eluvõimelised jäägid

6.3.   Kokkuvõte ja hinnang jääkide kohta töödeldud materjalides, toidus ja söödas või nende pinnal

VII.   LEVIK JA KÄITUMINE KESKKONNAS

7.1.   Püsivus ja paljunemine

7.1.1.   Pinnas

7.1.2.   Vesi

7.1.3.   Õhk

7.2.   Liikuvus

7.3.   Keskkonnas leviku ja käitumise kokkuvõte ja hinnang

VIII.   MÕJU MITTESIHTORGANISMIDELE

8.1.   Mõju lindudele

8.2.   Mõju veeorganismidele

8.2.1.   Mõju kaladele

8.2.2.   Mõju mageveeselgrootutele

8.2.3.   Mõju vetikate kasvule

8.2.4.   Mõju muudele taimedele kui vetikad

8.3.   Mõju mesilastele

8.4.   Mõju muudele lülijalgsetele kui mesilased

8.5.   Mõju vihmaussidele

8.6.   Mõju mulla mikroorganismidele

8.7.   Täiendavad uuringud

8.7.1.   Maismaataimed

8.7.2.   Imetajad

8.7.3.   Teised asjakohased liigid ja protsessid

8.8.   Mittesihtorganismidele avalduvate mõjude kokkuvõte ja hinnang

IX.   KLASSIFITSEERIMINE JA MÄRGISTAMINE

Toimikule lisatakse põhjendatud ettepanekud mikroorganismist toimeaine määramiseks ühte riskirühmadest, mis on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. septembri 2000. aasta direktiivi 2000/54/EÜ (töötajate kaitse kohta bioloogiliste mõjuritega kokkupuutest tulenevate ohtude eest tööl) (1) artiklis 2, koos viitega nõudele, et need tooted peavad kandma selle direktiivi II lisas kirjeldatud hoiatusmärki “Bioloogiline oht”.

X.   I–IX JAOTISE KOKKUVÕTE JA HINNANG, SEALHULGAS RISKIANALÜÜSI JÄRELDUSED NING SOOVITUSED

IV B LISA

ANDMED BIOTSIIDIDE KOHTA

MIKROORGANISMID, SEALHULGAS VIIRUSED JA SEENED

Toimikutele esitatavad nõuded

JAOTISED:

Eespool nimetatud punktide kohta tuleb esitada järgmised andmed.

I.   BIOTSIIDI IDENTIFITSEERIMINE

1.1.   Taotleja

1.2.   Biotsiidi ja mikroorganismi(de) tootja

1.3.   Kaubanimi või kavandatav kaubanimi ja biotsiidile antud tootja arenduskood

1.4.   Üksikasjalik kvantitatiivne ja kvalitatiivne teave biotsiidi koostise kohta

1.5.   Biotsiidi füüsikaline olek ja laad

1.6.   Funktsioon

II.   BIOTSIIDI FÜÜSIKALISED, KEEMILISED JA TEHNILISED OMADUSED

2.1.   Välised tunnused (värvus ja lõhn)

2.2.   Stabiilsus hoidmisel ja säilivusaeg

2.2.1.   Valguse, temperatuuri ja niiskuse mõju biotsiidi tehnilistele omadustele

2.2.2.   Muud stabiilsust mõjutavad tegurid

2.3.   Plahvatusohtlikkus ja oksüdeerimisvõime

2.4.   Leekpunkt ja muud süttivuse või isesüttivuse näitajad

2.5.   Happelisus, aluselisus ja pH väärtus

2.6.   Viskoossus ja pindpinevus

2.7.   Biotsiidi tehnilised omadused

2.7.1.   Märguvus

2.7.2.   Püsiv vahustumine

2.7.3.   Suspendeeruvus ja suspensiooni püsivus

2.7.4.   Kuivsõelkatse ja märgsõelkatse

2.7.5.   Osakeste jaotus suuruse järgi (tolmavad ja märguvad pulbrid, graanulid), tolmu/peenosiste sisaldus (graanulid), hõõrdumine ja murenemine (graanulid)

2.7.6.   Emulgeeruvus, taasemulgeeruvus, emulsiooni stabiilsus

2.7.7.   Voolavus, hanguvus (loputatavus) ja tolmavus

2.8.   Füüsikaline, keemiline ja bioloogiline sobivus muude toodetega, sealhulgas biotsiididega, millega koos kasutamiseks tootele luba on antud või registreeritud

2.8.1.   Füüsikaline kokkusobivus

2.8.2.   Keemiline kokkusobivus

2.8.3.   Bioloogiline kokkusobivus

2.9.   Biotsiidi füüsikaliste, keemiliste ja tehniliste omaduste kokkuvõte ja hinnang

III.   ANDMED KASUTAMISE KOHTA

3.1.   Kavandatav kasutusala

3.2.   Toimimisviis

3.3.   Üksikasjalikud andmed kavandatud kasutuse kohta

3.4.   Kasutatav kogus

3.5.   Mikroorganismi sisaldus kasutatavas materjalis (nt kasutusvahendites või söötades)

3.6.   Kasutusviis

3.7.   Kasutamiskorrad ja -ajad ning kaitse kestus

3.8.   Vajalikud ooteajad või muud ettevaatusabinõud kahjuliku mõju vältimiseks inimeste ja loomade tervisele ja keskkonnale

3.9.   Kavandatav kasutusjuhend

3.10.   Kasutajate kategooria

3.11.   Teave resistentsuse võimaliku tekkimise kohta

3.12.   Mõju biotsiidiga töödeldud materjalidele ja toodetele

IV.   TÄIENDAV TEAVE BIOTSIIDI KOHTA

4.1.   Pakendamine ja biotsiidi kokkusobivus kavandatavate pakendimaterjalidega

4.2.   Töötlemisseadmete puhastamine

4.3.   Taassisenemisaeg, vajalik ooteaeg või muud ettevaatusabinõud inimeste, loomade ja keskkonna kaitseks

4.4.   Soovitatavad meetodid ja ettevaatusabinõud käitlemisel, hoidmisel, transportimisel või tulekahju korral

4.5.   Meetmed õnnetusjuhtumi korral

4.6.   Menetlused biotsiidi ja selle pakendi hävitamiseks või dekontamineerimiseks

4.6.1.   Ohjatud põletamine

4.6.2.   Muu

4.7.   Seirekava aktiivse mikroorganismi ja biotsiidis sisalduvate teiste mikroorganismide ning nende käitlemise, hoidmise, transpordi ja kasutuse kohta

V.   ANALÜÜSIMEETODID

5.1.   Biotsiidi analüüsimeetodid

5.2.   Meetodid jääkide kindlakstegemiseks ja koguse määramiseks

VI.   ANDMED TÕHUSUSE KOHTA

VII.   MÕJU INIMESTE TERVISELE

7.1.   Ägeda mürgisuse põhiuuringud

7.1.1.   Äge suukaudne mürgisus

7.1.2.   Äge mürgisus sissehingamisel

7.1.3.   Äge nahakaudne mürgisus

7.2.   Täiendavad ägeda mürgisuse uuringud

7.2.1.   Naha ärritus

7.2.2.   Silmade ärritus

7.2.3.   Naha ülitundlikkus

7.3.   Andmed kokkupuute kohta

7.4.   Kättesaadavad toksikoloogilised andmed mittetoimeainete kohta

7.5.   Biotsiidide kombinatsioonide lisauuringud

7.6.   Kokkuvõte ja hinnang mõju kohta inimeste tervisele

VIII.   JÄÄGID TÖÖDELDUD MATERJALIDES, TOIDUS JA SÖÖDAS VÕI NENDE PINNAL

IX.   LEVIK JA KÄITUMINE KESKKONNAS

X.   MÕJU MITTESIHTORGANISMIDELE

10.1.   Mõju lindudele

10.2.   Mõju veeorganismidele

10.3.   Mõju mesilastele

10.4.   Mõju muudele lülijalgsetele kui mesilased

10.5.   Mõju vihmaussidele

10.6.   Mõju mulla mikroorganismidele

10.7.   Lisauuringud täiendavatel liikidel või kõrgema tasandi uuringud, näiteks uuringud valitud mittesihtorganismidel

10.7.1.   Maismaataimed

10.7.2.   Imetajad

10.7.3.   Teised asjakohased liigid ja protsessid

10.8.   Mittesihtorganismidele avalduvate mõjude kokkuvõte ja hinnang

XI.   BIOTSIIDIDE KLASSIFITSEERIMINE, PAKENDAMINE JA MÄRGISTAMINE

Vastavalt artiklis 20 kehtestatule tuleb esitada ettepanekud koos direktiivide 67/548/EMÜ ja 1999/45/EÜ kohaselt koostatud biotsiidi klassifitseerimise ja märgistamise põhjendustega. Klassifikatsioon hõlmab ohtlikkuse kategooria(te) kirjeldust ja kõiki ohtlikke omadusi täpsustavaid riskilauseid. Klassifitseerimise põhjal tuleb teha ettepanek ohusümboli(te) ning ohu sõnalise tähenduse, riski- ja ohutuslausetega märgistamiseks. Klassifitseerimisel ja märgistamisel peab arvestama biotsiidis sisalduvate keemiliste ainetega. Vajaduse korral esitatakse liikmesriigi pädevale asutusele kavandatava pakendi näidised.

Toimikule lisatakse põhjendatud ettepanek toote määramiseks ühte riskirühmadest, mis on määratletud direktiivi 2000/54/EÜ artiklis 2, koos viitega nõudele, et need tooted peavad kandma selle direktiivi II lisas kirjeldatud hoiatusmärki “Bioloogiline oht”.

XII.   I–XI JAOTISE KOKKUVÕTE JA HINNANG, SEALHULGAS RISKIANALÜÜSI JÄRELDUSED NING SOOVITUSED

----

(1)EÜT L 262, 17.10.2000, lk 21.

(2)EÜT L 200, 30.7.1999, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud komisjoni direktiiviga 2006/8/EÜ (ELT L 19, 24.1.2006, lk 12).

----

II Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

Komisjon

----

KOMISJONI OTSUS,

3. mai 2006,

mis käsitleb riiklike eeskirjade eelnõud diiselmootoriga sõidukite tahkete osakeste heitkoguste piirnormide kehtestamise kohta, millest Madalmaade Kuningriik on kooskõlas EÜ asutamislepingu artikli 95 lõikega 5 teatanud

(teatavaks tehtud numbri K(2006) 1791 all)

(Ainult hollandikeelne tekst on autentne)

(2006/372/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 95 lõikeid 5 ja 6,

ning arvestades järgmist:

I.   ASJAOLUD

1.   Asjakohased ühenduse õigusaktid

II.   Riiklikud eeskirjad, millest on teatatud

II.   MENETLUSKORD

III.   ÕIGUSLIK HINNANG

1.   Vastuvõetavuse kontrollimine

2.   Sisuline hindamine

1.   Uute teaduslike tõendite olemasolu

2.   Madalmaadele iseloomulik probleem, mis tekkis pärast direktiivi 98/69/EÜ vastuvõtmist

3.   EÜ asutamislepingu artikli 95 lõikes 6 nimetatud tingimuste hindamine

4.   Rahvusvaheline kontekst

IV.   KOKKUVÕTE

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Madalmaade Kuningriigi teatatud riiklikud eeskirjad, mis kehtestavad tarbesõidukite, mille maksimaalne lubatud mass on 1 305 kg (N1-kategooria I klassi sõidukid), ja sõiduautode (M1-kategooria sõidukid) tahkete osakeste heitmete kohustuslikuks piirväärtuseks 5 milligrammi kilomeetri kohta, on vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 95 lõikele 5 tagasi lükatud.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud Madalmaade Kuningriigile.

Brüssel, 3. mai 2006

Komisjoni nimel

asepresident

Günter VERHEUGEN

----

(1)EÜT L 350, 28.12.1998, lk 1.

(2)EÜT L 42, 23.2.1970, lk 1.

(3)  K(2005) 683 (lõplik).

(4)EÜT L 163, 29.6.1999, lk 41.

(5)EÜT L 296, 21.11.1996, lk 55.

(6)ELT C 12, 18.1.2006, lk 5.

(7)  TNO aruanne, 06.OR.VM.013.1/IJR “Evaluation of the Dutch request for derogation to Directive 98/69/EC” (“Hinnang direktiivi 98/69/EÜ erandit käsitleva Hollandi taotluse kohta”), 27. märts 2006 (edaspidi “TNO aruanne”).

(8)  “Tahkete osakeste, osooni ja lämmastikdioksiidi tekitatud õhusaaste mõju tervisele” (Health aspects of Air Pollution with Particulate Matter, Ozone and Nitrogen-Dioxide) Maailma Tervishoiuorganisatsiooni töögrupi aruanne, 2003.

(9)  Tahkeid osakesi (PM) ja osooni (O3) käsitlevate paneeluuringute ja aegridade uuringute metaanalüüs. Maailma Tervishoiuorganisatsiooni Euroopa piirkondlik büroo, 2004.

(10)  Vt TNO aruannet, lk 5.

(11)  Vt TNO aruannet, lk 31.

(12)  Vt TNO aruannet, lk 38.

(13)  Vt TNO aruannet, lk 41.

(14)EÜT L 346, 17.12.1997, lk 78.

(15)  ÜRO Euroopa Majanduskomitee eeskiri nr 83 “Sõidukite tüübikinnituse ühtsed sätted seoses mootorist eralduvate saasteainete heitkogustega vastavalt mootori kütusele esitatud nõuetele”.

----

----

KOMISJONI OTSUS,

11. mai 2006,

millega määratakse kindlaks kontrollitavate ainete impordikvootide jaotus ajavahemikul 1. jaanuar–31. detsember 2006 vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 2037/2000

(teatavaks tehtud numbri K(2006) 1819 all)

(Ainult hollandi-, inglis-, prantsus-, saksa-, kreeka-, ungari-, itaalia-, poola-, sloveeni- ja hispaaniakeelne tekst on autentne)

(2006/373/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 2037/2000 osoonikihti kahandavate ainete kohta, (1) eriti selle artiklit 7,

ning arvestades järgmist:

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

1.   Määrusele (EÜ) nr 2037/2000 vastavate I rühma (klorofluorosüsinikud 11, 12, 113, 114 ja 115) ning II rühma (teised täielikult halogeenitud klorofluorosüsinikud) kontrollitavate ainete kogus, mida võib ühendusevälistest allikatest lasta ühenduse vabasse ringlusse 2006. aastal, on 6 140 000 ODP-kilogrammi.

2.   Määrusele (EÜ) nr 2037/2000 vastavate III rühma (haloonid) kontrollitavate ainete kogus, mida on lubatud ühendusevälistest allikatest lasta ühenduse vabasse ringlusse 2006. aastal, on 9 211 000 ODP-kilogrammi.

3.   Määrusele (EÜ) nr 2037/2000 vastavate IV rühma (süsiniktetrakloriid) kontrollitavate ainete kogus, mida on lubatud ühendusevälistest allikatest lasta ühenduse vabasse ringlusse 2006. aastal, on 12 099 230 ODP-kilogrammi.

4.   Määrusele (EÜ) nr 2037/2000 vastavate V rühma (1,1,1-trikloroetaan) kontrollitavate ainete kogus, mida on lubatud ühendusevälistest allikatest lasta ühenduse vabasse ringlusse 2006. aastal, on 400 060 ODP-kilogrammi.

5.   Määrusele (EÜ) nr 2037/2000 vastavate VI rühma (bromometaan) kontrollitavate ainete kogus, mida on lubatud ühendusevälistest allikatest lasta ühenduse vabasse ringlusse transpordieelseks ja karantiinikasutuseks 2006. aastal, on 502 606 ODP-kilogrammi.

6.   Määrusele (EÜ) nr 2037/2000 vastavate VI rühma (bromometaan) kontrollitavate ainete kogus lähteainena kasutamiseks ja hävitamiseks, mida on lubatud ühendusevälistest allikatest lasta ühenduse vabasse ringlusse 2006. aastal, on 1 503 720 ODP-kilogrammi.

7.   Määrusele (EÜ) nr 2037/2000 vastavate VIII rühma (klorofluorosüsivesinikud) kontrollitavate ainete kogus, mida on lubatud ühendusevälistest allikatest lasta ühenduse vabasse ringlusse 2006. aastal, on 3 078 519,812 ODP-kilogrammi.

8.   Määrusele (EÜ) nr 2037/2000 vastavate IX rühma (bromoklorometaan) kontrollitavate ainete kogus, mida on lubatud ühendusevälistest allikatest lasta ühenduse vabasse ringlusse 2006. aastal, on 162 612 ODP-kilogrammi.

Artikkel 2

1.   Klorofluorosüsinike 11, 12, 113, 114 ja 115 ning teiste täielikult halogeenitud klorofluorosüsinike impordikvoodid ajavahemikuks 1. jaanuar 2006–31. detsember 2006 eraldatakse I lisas osutatud eesmärkidel ja samas lisas loetletud äriühingutele.

2.   Haloonide impordikvoodid ajavahemikuks 1. jaanuar 2006–31. detsember 2006 eraldatakse II lisas osutatud eesmärkidel ja samas lisas loetletud äriühingutele.

3.   Süsiniktetrakloriidi impordikvoodid ajavahemikuks 1. jaanuar 2006–31. detsember 2006 eraldatakse III lisas osutatud eesmärkidel ja samas lisas loetletud äriühingutele.

4.   1,1,1-trikloroetaani impordikvoodid ajavahemikuks 1. jaanuar 2006–31. detsember 2006 eraldatakse IV lisas osutatud eesmärkidel ja samas lisas loetletud äriühingutele.

5.   Bromometaani impordikvoodid ajavahemikuks 1. jaanuar 2006–31. detsember 2006 eraldatakse V lisas osutatud eesmärkidel ja samas lisas loetletud äriühingutele.

6.   Klorofluorosüsivesinike impordikvoodid ajavahemikuks 1. jaanuar 2006–31. detsember 2006 eraldatakse VI lisas osutatud eesmärkidel ja samas lisas loetletud äriühingutele.

7.   Klorofluorosüsivesinike impordikvoodid ajavahemikuks 1. jaanuar 2006–31. detsember 2006 eraldatakse VII lisas osutatud eesmärkidel ja samas lisas loetletud äriühingutele.

8.   Klorofluorosüsinike 11, 12, 113, 114 ja 115, teiste täielikult halogeenitud klorofluorosüsinike, haloonide, süsiniktetrakloriidi, 1,1,1-trikloroetaani, bromometaani, hüdrobromofluorosüsinike, klorofluorosüsivesinike ning bromoklorometaani impordikvoodid ajavahemikuks 1. jaanuar 2006–31. detsember 2006 on sätestatud VII lisas.

Artikkel 3

Käesolevat otsust kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2006 ja selle kehtivusaeg lõpeb 31. detsembril 2006.

Artikkel 4

Käesolev otsus on adresseeritud järgmistele ettevõtetele:

Brüssel, 11. mai 2006

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Stavros DIMAS

----

(1)EÜT L 244, 29.9.2000, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 2077/2004 (ELT L 359, 4.12.2004, lk 28).

(2)ELT C 168, 8.7.2005, lk 33.

(3)ELT L 33, 5.2.2005, lk 65.

----

I LISA

I ja II RÜHM

Importijatele vastavalt määrusele (EÜ) nr 2037/2000 eraldatud impordikvoodid klorofluorosüsinike 11, 12, 113, 114 ja 115 ning teiste täielikult halogeenitud klorofluorosüsinike lähteainena kasutamiseks ja hävitamiseks ajavahemikul 1. jaanuar 2006–31. detsember 2006.

Äriühing

----

II LISA

III RÜHM

Importijatele vastavalt määrusele (EÜ) nr 2037/2000 eraldatud haloonide impordikvoodid kriitiliseks kasutuseks ja hävitamiseks ajavahemikul 1. jaanuar 2006–31. detsember 2006.

Äriühing

----

III LISA

IV RÜHM

Importijatele vastavalt määrusele (EÜ) nr 2037/2000 eraldatud impordikvoodid süsiniktetrakloriidi lähteainena kasutamiseks ja hävitamiseks ajavahemikul 1. jaanuar 2006–31. detsember 2006.

Äriühing

----

IV LISA

V RÜHM

Importijatele vastavalt määrusele (EÜ) nr 2037/2000 eraldatud impordikvoodid 1,1,1-trikloroetaani lähteainena kasutamiseks ja hävitamiseks ajavahemikul 1. jaanuar 2006–31. detsember 2006.

Äriühing

----

V LISA

VI RÜHM

Importijatele vastavalt määrusele (EÜ) nr 2037/2000 eraldatud impordikvoodid bromometaani karantiiniks ja transpordieelseks käitlemiseks, lähteainena kasutamiseks ja hävitamiseks ajavahemikul 1. jaanuar 2006–31. detsember 2006.

Äriühing

----

VI LISA

VIII RÜHM

Tootjatele ja importijatele vastavalt määruse (EÜ) nr 2037/2000 ja komisjoni otsuse 2005/103/EÜ sätetele eraldatud impordikvoodid klorofluorosüsivesinike lähteainena kasutamiseks, töötlemise abiainetena kasutamiseks, taasväärtustamiseks, hävitamiseks ja määruse (EÜ) nr 2037/2000 artiklis 5 loetletud muudeks rakendusteks ajavahemikul 1. jaanuar 2006–31. detsember 2006.

Tootja

Importija

----

VII LISA

IX RÜHM

Importijatele vastavalt määrusele (EÜ) nr 2037/2000 eraldatud impordikvoodid bromoklorometaani lähteainena kasutamiseks ajavahemikul 1. jaanuar 2006–31. detsember 2006.

Äriühing

----

VIII LISA

(Käesolevat lisa ei avalikustata, kuna see sisaldab konfidentsiaalset äriteavet).

----

----

KOMISJONI OTSUS,

22. mai 2006,

millega muudetakse otsust 2004/370/EÜ Ühendkuningriigis kasutatavate searümpade liigitusmeetodite kinnitamise kohta

(teatavaks tehtud numbri K(2006) 1988 all)

(Ainult ingliskeelne tekst on autentne)

(2006/374/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 13. novembri 1984. aasta määrust (EMÜ) nr 3220/84, millega määratakse kindlaks ühenduse searümpade liigitusskaala, (1) eriti selle artikli 5 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsust 2004/370/EÜ muudetakse järgmiselt:

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigile.

Brüssel, 22. mai 2006

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

----

(1)EÜT L 301, 20.11.1984, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 3513/93 (EÜT L 320, 22.12.1993, lk 5).

(2)EÜT L 285, 25.10.1985, lk 39. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 3127/94 (EÜT L 330, 21.12.1994, lk 43).

(3)ELT L 116, 22.4.2004, lk 32. Otsust on muudetud otsusega 2006/99/EÜ (ELT L 46, 16.2.2006, lk 34).

----

----

KOMISJONI OTSUS,

23. mai 2006,

millega tehakse Madeira saarestiku puhul erand teatavatest direktiivi 2003/54/EÜ sätetest

(teatavaks tehtud numbri K(2006) 2008 all)

(Ainult portugalikeelne tekst on autentne)

(2006/375/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2003. aasta direktiivi 2003/54/EÜ, mis käsitleb elektrienergia siseturu ühiseeskirju ning direktiivi 96/92/EÜ kehtetukstunnistamist, (1) eriti selle artikli 26 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Portugali Vabariigi Madeira saarestiku saarte puhul tehakse erand IV, V, VI ja VII peatüki ning III peatüki asjakohastest sätetest seoses olemasoleva võimsuse ümberkorraldamise, suurendamise ja laiendamisega.

Artikkel 2

Portugali riigiasutused jälgivad Madeira energiasektori arengut ning annab komisjonile aru mis tahes olulistest muutustest, mille tõttu antud erand tuleks läbi vaadata. Üldaruanne esitatakse iga nelja aasta järel, alustades hiljemalt 31. detsembril 2010.

Artikkel 3

Käesolev erand tehakse piiramatuks ajaks. Komisjon võib erandi läbi vaadata, kui Madeira energiasektoris toimub olulisi muutusi.

Artikkel 4

Käesolev otsus on adresseeritud Portugali Vabariigile.

Brüssel, 23. mai 2006

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Andris PIEBALGS

----

(1)ELT L 176, 15.7.2003, lk 37.

----