# Eiropas Savienības C 212/2011

| | ISSN 1725-5201
  doi:10.3000/17255201.C_2011.212.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 212 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 54. sējums2011. gada 19. jūlijs |

ISSN 1725-5201

doi:10.3000/17255201.C_2011.212.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 212

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

54. sējums2011. gada 19. jūlijs

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi |
| | IETEIKUMI |
| | Padome |
| 2011/C 212/01 | Padomes Ieteikums (2011. gada 12. jūlijs) par Spānijas 2011. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par atjaunināto Spānijas stabilitātes programmu 2011.–2014. gadam | 1 |
| 2011/C 212/02 | Padomes Ieteikums (2011. gada 12. jūlijs) par Čehijas Republikas 2011. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par atjaunināto Čehijas Republikas konverģences programmu 2011.–2014. gadam | 5 |
| 2011/C 212/03 | Padomes Ieteikums (2011. gada 12. jūlijs) par Vācijas 2011. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par atjaunināto Vācijas stabilitātes programmu 2011.–2014. gadam | 9 |
| 2011/C 212/04 | Padomes Ieteikums (2011. gada 12. jūlijs) par Nīderlandes 2011. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par atjaunināto Nīderlandes stabilitātes programmu 2011.–2015. gadam | 13 |
| | ATZINUMI |
| | Eiropas Komisija |
| 2011/C 212/05 | Komisijas atzinums (2011. gada 15. jūlijs) par radioaktīvo atkritumu apsaimniekošanas plānu saskaņā ar Euratom līguma 37. pantu attiecībā uz radioaktīvajiem atkritumiem no Stoneyhill NORM Descaling and Disposal Facility, kas atrodas Aberdīnšīrā, Skotijā, Apvienotajā Karalistē | 16 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

IETEIKUMI

Padome

2011/C 212/01

Padomes Ieteikums (2011. gada 12. jūlijs) par Spānijas 2011. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par atjaunināto Spānijas stabilitātes programmu 2011.–2014. gadam

1

2011/C 212/02

Padomes Ieteikums (2011. gada 12. jūlijs) par Čehijas Republikas 2011. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par atjaunināto Čehijas Republikas konverģences programmu 2011.–2014. gadam

5

2011/C 212/03

Padomes Ieteikums (2011. gada 12. jūlijs) par Vācijas 2011. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par atjaunināto Vācijas stabilitātes programmu 2011.–2014. gadam

9

2011/C 212/04

Padomes Ieteikums (2011. gada 12. jūlijs) par Nīderlandes 2011. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par atjaunināto Nīderlandes stabilitātes programmu 2011.–2015. gadam

13

ATZINUMI

Eiropas Komisija

2011/C 212/05

Komisijas atzinums (2011. gada 15. jūlijs) par radioaktīvo atkritumu apsaimniekošanas plānu saskaņā ar Euratom līguma 37. pantu attiecībā uz radioaktīvajiem atkritumiem no Stoneyhill NORM Descaling and Disposal Facility, kas atrodas Aberdīnšīrā, Skotijā, Apvienotajā Karalistē

Euratom

Stoneyhill NORM Descaling and Disposal Facility

16

| | II   Informācija |
| --- | --- |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Eiropas Komisija |
| 2011/C 212/06 | Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta COMP/M.6175 – Danaher/Beckman Coulter) (
  1
  ) | 18 |
| 2011/C 212/07 | Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta COMP/M.6191 – Birla/Columbian Chemicals) (
  1
  ) | 18 |

II   Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

2011/C 212/06

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta COMP/M.6175 – Danaher/Beckman Coulter) (
  1
  )

Danaher/Beckman Coulter

1

18

2011/C 212/07

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta COMP/M.6191 – Birla/Columbian Chemicals) (
  1
  )

Birla/Columbian Chemicals

1

18

| | IV   Paziņojumi |
| --- | --- |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Padome |
| 2011/C 212/08 | Paziņojums to personu ievērībai, kurām piemēro Padomes Lēmumā 2010/145/KĀDP un Padomes Regulā (EK) Nr. 1763/2004 paredzētos pasākumus | 19 |
| 2011/C 212/09 | Paziņojums personām, grupām un organizācijām, kas iekļautas sarakstā, kurš minēts 2. panta 3. punktā Padomes Regulā (EK) Nr. 2580/2001 par īpašiem ierobežojošiem pasākumiem, kas terorisma apkarošanas nolūkā vērsti pret konkrētām personām un organizācijām (skat. pielikumu Padomes Regulai (ES) Nr. 687/2011) | 20 |
| | Eiropas Komisija |
| 2011/C 212/10 | Euro maiņas kurss | 21 |

IV   Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Padome

2011/C 212/08

Paziņojums to personu ievērībai, kurām piemēro Padomes Lēmumā 2010/145/KĀDP un Padomes Regulā (EK) Nr. 1763/2004 paredzētos pasākumus

19

2011/C 212/09

Paziņojums personām, grupām un organizācijām, kas iekļautas sarakstā, kurš minēts 2. panta 3. punktā Padomes Regulā (EK) Nr. 2580/2001 par īpašiem ierobežojošiem pasākumiem, kas terorisma apkarošanas nolūkā vērsti pret konkrētām personām un organizācijām (skat. pielikumu Padomes Regulai (ES) Nr. 687/2011)

20

Eiropas Komisija

2011/C 212/10

Euro maiņas kurss

21

| | V   Atzinumi |
| --- | --- |
| | ADMINISTRATĪVAS PROCEDŪRAS |
| | Eiropas Komisija |
| 2011/C 212/11 | Uzaicinājums iesniegt priekšlikumus – Atbalsts informācijas pasākumiem kopējās lauksaimniecības politikas jomā – Informācijas pasākumu īstenošana atbilstīgi 2012. gada budžeta pozīcijai 05 08 06 | 22 |
| | PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU |
| | Eiropas Komisija |
| 2011/C 212/12 | Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta COMP/M.6299 – KKR/Sorgenia/Sorgenia France) – Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  ) | 36 |
| 2011/C 212/13 | Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta COMP/M.6238 – RREEF/SMAG/OHL – Arenales) – Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  ) | 37 |

V   Atzinumi

ADMINISTRATĪVAS PROCEDŪRAS

Eiropas Komisija

2011/C 212/11

Uzaicinājums iesniegt priekšlikumus – Atbalsts informācijas pasākumiem kopējās lauksaimniecības politikas jomā – Informācijas pasākumu īstenošana atbilstīgi 2012. gada budžeta pozīcijai 05 08 06

22

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Eiropas Komisija

2011/C 212/12

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta COMP/M.6299 – KKR/Sorgenia/Sorgenia France) – Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  )

KKR/Sorgenia/Sorgenia France

1

36

2011/C 212/13

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta COMP/M.6238 – RREEF/SMAG/OHL – Arenales) – Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  )

RREEF/SMAG/OHL – Arenales

1

37

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

I Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

IETEIKUMI

Padome

| 19.7.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 212/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 212/1

---

PADOMES IETEIKUMS

(2011. gada 12. jūlijs)

par Spānijas 2011. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par atjaunināto Spānijas stabilitātes programmu 2011.–2014. gadam

2011/C 212/01

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 121. panta 2. punktu un 148. panta 4. punktu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 (1997. gada 7. jūlijs) par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1) un jo īpaši tās 5. panta 3. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu,

ņemot vērā Eiropadomes secinājumus,

ņemot vērā Nodarbinātības komitejas atzinumu,

pēc apspriešanās ar Ekonomikas un finanšu komiteju,

tā kā:

| (1) | Eiropadome 2010. gada 26. martā piekrita Komisijas priekšlikumam uzsākt jaunu izaugsmes un nodarbinātības stratēģiju – “Eiropa 2020” –, kurai par pamatu ņemta ciešāka ekonomikas politikas koordinācija un kura pievērsīs uzmanību galvenajām jomām, kurās jārīkojas, lai palielinātu Eiropas ilgtspējīgas izaugsmes potenciālu un konkurētspēju. |
| --- | --- |

(1)

Eiropadome 2010. gada 26. martā piekrita Komisijas priekšlikumam uzsākt jaunu izaugsmes un nodarbinātības stratēģiju – “Eiropa 2020” –, kurai par pamatu ņemta ciešāka ekonomikas politikas koordinācija un kura pievērsīs uzmanību galvenajām jomām, kurās jārīkojas, lai palielinātu Eiropas ilgtspējīgas izaugsmes potenciālu un konkurētspēju.

| (2) | Padome 2010. gada 13. jūlijā pieņēma Ieteikumu par dalībvalstu un Savienības vispārējām ekonomikas politikas pamatnostādnēm (2010.–2014.g.), bet 2010. gada 21. oktobrī – Lēmumu par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm (2), kas kopā veido “integrētās pamatnostādnes”. Dalībvalstis tika aicinātas ņemt vērā šīs integrētās pamatnostādnes savā ekonomikas un nodarbinātības politikā. |
| --- | --- |

(2)

Padome 2010. gada 13. jūlijā pieņēma Ieteikumu par dalībvalstu un Savienības vispārējām ekonomikas politikas pamatnostādnēm (2010.–2014.g.), bet 2010. gada 21. oktobrī – Lēmumu par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm (2), kas kopā veido “integrētās pamatnostādnes”. Dalībvalstis tika aicinātas ņemt vērā šīs integrētās pamatnostādnes savā ekonomikas un nodarbinātības politikā.

| (3) | Komisija 2011. gada 12. janvārī pieņēma pirmo Gada izaugsmes pētījumu, tādējādi uzsākot jaunu ekonomiskās pārvaldības ciklu ES un pirmo Eiropas ex-ante un integrētas politikas koordinēšanas pusgadu, kas balstās uz stratēģiju “Eiropa 2020”. |
| --- | --- |

(3)

Komisija 2011. gada 12. janvārī pieņēma pirmo Gada izaugsmes pētījumu, tādējādi uzsākot jaunu ekonomiskās pārvaldības ciklu ES un pirmo Eiropas ex-ante un integrētas politikas koordinēšanas pusgadu, kas balstās uz stratēģiju “Eiropa 2020”.

| (4) | Eiropadome 2011. gada 25. martā apstiprināja fiskālās konsolidācijas un strukturālu reformu prioritātes (saskaņā ar Padomes 2011. gada 15. februāra un 7. marta secinājumiem un atbilstīgi Komisijas Gada izaugsmes pētījumam). Tā uzsvēra, ka prioritāte jāpiešķir stabilam budžetam un fiskālās stabilitātes atjaunošanai, bezdarba samazināšanai, izmantojot darbaspēka tirgus reformas, un jauniem centieniem, lai stiprinātu izaugsmi. Tā aicināja dalībvalstis šīs prioritātes izvērst konkrētos pasākumos, ko paredzēts iekļaut to stabilitātes vai konverģences programmās un valsts reformu programmās. |
| --- | --- |

(4)

Eiropadome 2011. gada 25. martā apstiprināja fiskālās konsolidācijas un strukturālu reformu prioritātes (saskaņā ar Padomes 2011. gada 15. februāra un 7. marta secinājumiem un atbilstīgi Komisijas Gada izaugsmes pētījumam). Tā uzsvēra, ka prioritāte jāpiešķir stabilam budžetam un fiskālās stabilitātes atjaunošanai, bezdarba samazināšanai, izmantojot darbaspēka tirgus reformas, un jauniem centieniem, lai stiprinātu izaugsmi. Tā aicināja dalībvalstis šīs prioritātes izvērst konkrētos pasākumos, ko paredzēts iekļaut to stabilitātes vai konverģences programmās un valsts reformu programmās.

| (5) | Eiropadome 2011. gada 25. martā aicināja dalībvalstis, kas piedalās paktā “Euro plus”, savlaicīgi nākt klajā ar savām saistībām, lai tās varētu ietvert minēto valstu stabilitātes vai konverģences programmās un valsts reformu programmās. |
| --- | --- |

(5)

Eiropadome 2011. gada 25. martā aicināja dalībvalstis, kas piedalās paktā “Euro plus”, savlaicīgi nākt klajā ar savām saistībām, lai tās varētu ietvert minēto valstu stabilitātes vai konverģences programmās un valsts reformu programmās.

| (6) | Spānija 2011. gada 29. aprīlī iesniedza savu 2011. gada stabilitātes programmas atjauninājumu, kas attiecas uz 2011.–2014. gadu, un 2011. gada valsts reformu programmu. Abas programmas izvērtētas vienlaikus, lai ņemtu vērā to savstarpējo saistību. |
| --- | --- |

(6)

Spānija 2011. gada 29. aprīlī iesniedza savu 2011. gada stabilitātes programmas atjauninājumu, kas attiecas uz 2011.–2014. gadu, un 2011. gada valsts reformu programmu. Abas programmas izvērtētas vienlaikus, lai ņemtu vērā to savstarpējo saistību.

| (7) | Spānijas ekonomiku krīze skāra ļoti smagi, tāpēc 2008.–2009. gadā nācās veikt ievērojamas korekcijas. Laikā no 2008. gada sākuma līdz 2010. gada beigām reālais IKP kritās par 4,3 %, bet nodarbinātība samazinājās par vairāk nekā 10 %. Rezultātā 2010. gada beigās bezdarbs sasniedza 20,1 %, augstāko rādītāju Eiropā. Jaunieši (bezdarba rādītājs 41,6 %) un mazāk izglītotie darba ņēmēji (bezdarba rādītājs 26,4 %) Spānijas lejupslīdē cieta vissmagāk. Valsts parāds pieauga sakarā ar valsts parāda nelabvēlīgām attīstības tendencēm euro zonā, un banku sistēmu (īpaši krājbankas) piemeklēja grūtības, jo plīsa nekustamā īpašuma burbulis un krasi samazinājās aktivitāte būvniecības nozarē. Vēl paies zināms laiks, līdz izdosies izlīdzināt ievērojamo makroekonomikas nelīdzsvarotību, kas pakāpeniski izveidojās uzplaukuma laikā. Lai risinātu šīs problēmas, Spānijas valdība ir sākusi vērienīgu reformu programmu, kurā ietilpst fiskālā konsolidācija, valsts pensiju reforma, krājbanku pārstrukturēšana un darba un preču tirgus reformas. |
| --- | --- |

(7)

Spānijas ekonomiku krīze skāra ļoti smagi, tāpēc 2008.–2009. gadā nācās veikt ievērojamas korekcijas. Laikā no 2008. gada sākuma līdz 2010. gada beigām reālais IKP kritās par 4,3 %, bet nodarbinātība samazinājās par vairāk nekā 10 %. Rezultātā 2010. gada beigās bezdarbs sasniedza 20,1 %, augstāko rādītāju Eiropā. Jaunieši (bezdarba rādītājs 41,6 %) un mazāk izglītotie darba ņēmēji (bezdarba rādītājs 26,4 %) Spānijas lejupslīdē cieta vissmagāk. Valsts parāds pieauga sakarā ar valsts parāda nelabvēlīgām attīstības tendencēm euro zonā, un banku sistēmu (īpaši krājbankas) piemeklēja grūtības, jo plīsa nekustamā īpašuma burbulis un krasi samazinājās aktivitāte būvniecības nozarē. Vēl paies zināms laiks, līdz izdosies izlīdzināt ievērojamo makroekonomikas nelīdzsvarotību, kas pakāpeniski izveidojās uzplaukuma laikā. Lai risinātu šīs problēmas, Spānijas valdība ir sākusi vērienīgu reformu programmu, kurā ietilpst fiskālā konsolidācija, valsts pensiju reforma, krājbanku pārstrukturēšana un darba un preču tirgus reformas.

| (8) | Pamatojoties uz atjauninātās stabilitātes programmas novērtējumu saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1466/97, Padome uzskata, ka stabilitātes programmas budžeta prognožu pamatā esošais makroekonomikas scenārijs ir optimistisks attiecībā uz 2011. un 2012. gadu. Stabilitātes programmā paredzēts atbilstīgi Padomes 2009. gada aprīļa ieteikumiem līdz 2013. gadam budžeta deficītu samazināt zem atsauces vērtības 3 % no IKP un 2014. gadā deficītu samazināt vēl vairāk līdz 2,1 % no IKP. Vidēja termiņa mērķis (VTM) vēl aizvien ir panākt līdzsvarotu budžetu, taču to nav plānots sasniegt stabilitātes programmas periodā. Šāda plānotā korekcija ir atbilstoša apstākļiem. Plānots, ka ikgadējais vidējais strukturālās bilances uzlabojums 2010.–13. gadā būs 1,5 % no IKP, kas atbilst Padomes ieteikumiem, bet 2014. gadā būs vēl 0,3 % no IKP. Prognozē, ka parāda attiecība pret IKP pieaugs no 60,1 % no IKP 2010. gadā līdz aptuveni 69,3 % 2013. gadā un nedaudz samazināsies 2014. gadā. Konsolidācijas gaitu apdraud negatīvi riski, kas saistīti ar makroekonomikas pieņēmumiem un to, vai reģionālā līmenī tiks izpildīti budžeta mērķi. Reģioni saņem lielu daļu no kopējā valsts finansējuma, un 2010. gadā 9 reģioni no 17 pārsniedza savus fiskālos mērķus. Tomēr jau ir pastiprināti deficīta un parāda kontroles mehānismi reģionālajām valdībām un Spānijas valdība ir apņēmusies veikt papildu pasākumus, ja tādi būs nepieciešami, lai sasniegtu budžeta mērķus. |
| --- | --- |

(8)

Pamatojoties uz atjauninātās stabilitātes programmas novērtējumu saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1466/97, Padome uzskata, ka stabilitātes programmas budžeta prognožu pamatā esošais makroekonomikas scenārijs ir optimistisks attiecībā uz 2011. un 2012. gadu. Stabilitātes programmā paredzēts atbilstīgi Padomes 2009. gada aprīļa ieteikumiem līdz 2013. gadam budžeta deficītu samazināt zem atsauces vērtības 3 % no IKP un 2014. gadā deficītu samazināt vēl vairāk līdz 2,1 % no IKP. Vidēja termiņa mērķis (VTM) vēl aizvien ir panākt līdzsvarotu budžetu, taču to nav plānots sasniegt stabilitātes programmas periodā. Šāda plānotā korekcija ir atbilstoša apstākļiem. Plānots, ka ikgadējais vidējais strukturālās bilances uzlabojums 2010.–13. gadā būs 1,5 % no IKP, kas atbilst Padomes ieteikumiem, bet 2014. gadā būs vēl 0,3 % no IKP. Prognozē, ka parāda attiecība pret IKP pieaugs no 60,1 % no IKP 2010. gadā līdz aptuveni 69,3 % 2013. gadā un nedaudz samazināsies 2014. gadā. Konsolidācijas gaitu apdraud negatīvi riski, kas saistīti ar makroekonomikas pieņēmumiem un to, vai reģionālā līmenī tiks izpildīti budžeta mērķi. Reģioni saņem lielu daļu no kopējā valsts finansējuma, un 2010. gadā 9 reģioni no 17 pārsniedza savus fiskālos mērķus. Tomēr jau ir pastiprināti deficīta un parāda kontroles mehānismi reģionālajām valdībām un Spānijas valdība ir apņēmusies veikt papildu pasākumus, ja tādi būs nepieciešami, lai sasniegtu budžeta mērķus.

| (9) | Lai 2011. un 2012. gadā panāktu prognozēto fiskālo konsolidāciju, ir stingri jāpiemēro deficīta un parāda kontroles mehānismi, kas ir ieviesti attiecībā uz reģionālajām valdībām. Lai sasniegtu budžeta mērķus gadījumā, ja makroekonomikas un budžeta rezultāti 2011. un 2012. gadā izrādīsies sliktāki, nekā plānots, būs nepieciešami papildu pasākumi, ko Spānijas valdība ir apņēmusies veikt. Izdevumu pārskatīšanas plānā ir noteikti daži pasākumi, kas veicami 2013. gadā, lai stiprinātu budžeta mērķus. Saskaņa ar Komisijas jaunāko novērtējumu, riski attiecībā uz valsts finanšu ilgtermiņa ilgtspēju šķiet augsti. |
| --- | --- |

(9)

Lai 2011. un 2012. gadā panāktu prognozēto fiskālo konsolidāciju, ir stingri jāpiemēro deficīta un parāda kontroles mehānismi, kas ir ieviesti attiecībā uz reģionālajām valdībām. Lai sasniegtu budžeta mērķus gadījumā, ja makroekonomikas un budžeta rezultāti 2011. un 2012. gadā izrādīsies sliktāki, nekā plānots, būs nepieciešami papildu pasākumi, ko Spānijas valdība ir apņēmusies veikt. Izdevumu pārskatīšanas plānā ir noteikti daži pasākumi, kas veicami 2013. gadā, lai stiprinātu budžeta mērķus. Saskaņa ar Komisijas jaunāko novērtējumu, riski attiecībā uz valsts finanšu ilgtermiņa ilgtspēju šķiet augsti.

| (10) | Vidēja termiņa budžeta sistēmai ir bijusi izšķirīga nozīme, lai ieviestu daudzgadu fiskālo plānošanu, un tās darbība kopumā ir bijusi laba. Tomēr krīze izrādījās pārbaudījums šai sistēmai, un pierādījās, ka ir jānostiprina fiskālā stabilitāte un fiskālās politikas preventīvie aspekti. To varētu panākt, ja ieviestu noteikumu, ka izdevumiem ir jāatbilst vidēja termiņa nominālā IKP pieaugumam atbilstīgi jaunajai ES ekonomiskās pārvaldības sistēmai. Šis noteikums, ko Spānijas iestādes ir ierosinājušas stabilitātes programmā, būtu automātiski saistošs centrālajai valdībai un pašvaldībām. Valdība arī ir iecerējusi panākt vienošanos Fiskālās un finanšu politikas padomē par to, ka šis noteikums ir jāpiemēro arī autonomajiem apgabaliem. |
| --- | --- |

(10)

Vidēja termiņa budžeta sistēmai ir bijusi izšķirīga nozīme, lai ieviestu daudzgadu fiskālo plānošanu, un tās darbība kopumā ir bijusi laba. Tomēr krīze izrādījās pārbaudījums šai sistēmai, un pierādījās, ka ir jānostiprina fiskālā stabilitāte un fiskālās politikas preventīvie aspekti. To varētu panākt, ja ieviestu noteikumu, ka izdevumiem ir jāatbilst vidēja termiņa nominālā IKP pieaugumam atbilstīgi jaunajai ES ekonomiskās pārvaldības sistēmai. Šis noteikums, ko Spānijas iestādes ir ierosinājušas stabilitātes programmā, būtu automātiski saistošs centrālajai valdībai un pašvaldībām. Valdība arī ir iecerējusi panākt vienošanos Fiskālās un finanšu politikas padomē par to, ka šis noteikums ir jāpiemēro arī autonomajiem apgabaliem.

| (11) | Ja netiks veikta reforma, sabiedrības novecošanas ilgtermiņa ietekme uz Spānijas valsts budžetu būtu lielāka nekā caurmērā ES. Galvenais iemesls ir tāds, ka tiek prognozēts, ka nakamajos desmit gados ievērojami pieaugs pensiju izdevumi kā daļa no IKP. Ilgtermiņā sabiedrības novecošanas dēļ ievērojami pieaugs pensionāru skaits uz vienu darba ņemēju. Spānijas valdības priekšlikums pensiju reformai, par ko ir panākta vienošanās ar sociālajiem partneriem, būtiski uzlabos fiskālo ilgtspēju un būs stimuls iedzīvotājiem iesaistīties darba tirgū. Tomēr šī reforma vēl ir jāapstiprina parlamentam, un ir iespējami nelieli grozījumi. |
| --- | --- |

(11)

Ja netiks veikta reforma, sabiedrības novecošanas ilgtermiņa ietekme uz Spānijas valsts budžetu būtu lielāka nekā caurmērā ES. Galvenais iemesls ir tāds, ka tiek prognozēts, ka nakamajos desmit gados ievērojami pieaugs pensiju izdevumi kā daļa no IKP. Ilgtermiņā sabiedrības novecošanas dēļ ievērojami pieaugs pensionāru skaits uz vienu darba ņemēju. Spānijas valdības priekšlikums pensiju reformai, par ko ir panākta vienošanās ar sociālajiem partneriem, būtiski uzlabos fiskālo ilgtspēju un būs stimuls iedzīvotājiem iesaistīties darba tirgū. Tomēr šī reforma vēl ir jāapstiprina parlamentam, un ir iespējami nelieli grozījumi.

| (12) | Spānija ir daudz darījusi banku sistēmas nostiprināšanai, sniedzot valsts atbalstu un veicot pasākumus, lai pārstrukturētu krājbankas, nostiprinātu banku maksātspēju un uzlabotu banku bilances pārskatāmību. Tā rezultātā nozarē ir veikta būtiska konsolidācija, jo īpaši krājbankās, ar pozitīviem rādītājiem attiecībā uz iestāžu vidējo izmēru, lieko jaudu samazināšanu filiāļu un nodarbinātības jomā, bilanču nostiprināšanu, rekapitalizāciju un efektivitātes un rentabilitātes uzlabošanu. Jaunākie tiesību akti vērsti uz to problēmu risināšanu, kuru cēlonis ir pašvaldību loma krājbanku pārvaldībā, jo to lielākā daļa nodod savus aktīvus un saistības komercbankām. Spānijas valdība ir apņēmusies pabeigt pārstrukturizācijas procesa lielāko daļu līdz 2011. gada septembra beigām. Nākamās stresa testu kārtas aptvērums atkal būs viens no lielākajiem rādītājiem ES. |
| --- | --- |

(12)

Spānija ir daudz darījusi banku sistēmas nostiprināšanai, sniedzot valsts atbalstu un veicot pasākumus, lai pārstrukturētu krājbankas, nostiprinātu banku maksātspēju un uzlabotu banku bilances pārskatāmību. Tā rezultātā nozarē ir veikta būtiska konsolidācija, jo īpaši krājbankās, ar pozitīviem rādītājiem attiecībā uz iestāžu vidējo izmēru, lieko jaudu samazināšanu filiāļu un nodarbinātības jomā, bilanču nostiprināšanu, rekapitalizāciju un efektivitātes un rentabilitātes uzlabošanu. Jaunākie tiesību akti vērsti uz to problēmu risināšanu, kuru cēlonis ir pašvaldību loma krājbanku pārvaldībā, jo to lielākā daļa nodod savus aktīvus un saistības komercbankām. Spānijas valdība ir apņēmusies pabeigt pārstrukturizācijas procesa lielāko daļu līdz 2011. gada septembra beigām. Nākamās stresa testu kārtas aptvērums atkal būs viens no lielākajiem rādītājiem ES.

| (13) | Līdztekus pašreizējai Spānijas darba tirgus reformai ir jāpārveido pašlaik ļoti neelastīgā koplīgumu slēgšanas sistēma. Tā kā dominē vienošanās provinču un nozaru mērogā, nav daudz iespēju sarunām uzņēmumu līmenī. Koplīgumu automātiska pagarināšana, nepagarinātu līgumu spēkā esība un klauzulas par ex-post inflācijas indeksāciju ir cēlonis atalgojuma inercei un nepieļauj atalgojuma elastību, kas nepieciešama, lai paātrinātu ekonomikas korekcijas un atjaunotu konkurētspēju. Spānijas valdība ir aicinājusi sociālos partnerus 2011. gada pavasarī vienoties par koplīgumu slēgšanas sistēmas reformu. Kamēr nav panākta vienošanās, valdība 10. jūnijā apstiprināja karaļa dekrētu, kas stājās spēkā nekavējoties, bet kas vēl būs jāapstiprina Parlamentam. |
| --- | --- |

(13)

Līdztekus pašreizējai Spānijas darba tirgus reformai ir jāpārveido pašlaik ļoti neelastīgā koplīgumu slēgšanas sistēma. Tā kā dominē vienošanās provinču un nozaru mērogā, nav daudz iespēju sarunām uzņēmumu līmenī. Koplīgumu automātiska pagarināšana, nepagarinātu līgumu spēkā esība un klauzulas par ex-post inflācijas indeksāciju ir cēlonis atalgojuma inercei un nepieļauj atalgojuma elastību, kas nepieciešama, lai paātrinātu ekonomikas korekcijas un atjaunotu konkurētspēju. Spānijas valdība ir aicinājusi sociālos partnerus 2011. gada pavasarī vienoties par koplīgumu slēgšanas sistēmas reformu. Kamēr nav panākta vienošanās, valdība 10. jūnijā apstiprināja karaļa dekrētu, kas stājās spēkā nekavējoties, bet kas vēl būs jāapstiprina Parlamentam.

| (14) | Tā kā valstī valda ļoti liels bezdarbs, Spānijā ar 2010. gada septembra likumu ir sākta darba tirgus reforma. Likuma mērķis ir mazināt darba tirgus divdabību un jauniešu bezdarbu, palielināt mazaizsargāto iedzīvotāju nodarbināmību un vairot elastību uzņēmumu līmenī un uzlabot starpniecību darba tirgū. 2011. gada februārī tika pieņemta aktīvas darba tirgus politikas reforma, kas paredz arī pasākumus, lai nostiprinātu nodarbinātības dienestu padomdevēja un konsultatīvo lomu un to koordināciju valsts un reģionālā līmenī. Pašlaik vēl ir pāragri pilnība novērtēt, vai reforma ir pietiekama, lai samazinātu darba tirgus segmentāciju, jauniešu bezdarbu un ilgstošo bezdarbu, jo daži no pasākumiem vēl nav sākuši darboties. Spānijas valdība ir apņēmusies līdz 2011. gada oktobrim veikt turpmākus pasākumus. |
| --- | --- |

(14)

Tā kā valstī valda ļoti liels bezdarbs, Spānijā ar 2010. gada septembra likumu ir sākta darba tirgus reforma. Likuma mērķis ir mazināt darba tirgus divdabību un jauniešu bezdarbu, palielināt mazaizsargāto iedzīvotāju nodarbināmību un vairot elastību uzņēmumu līmenī un uzlabot starpniecību darba tirgū. 2011. gada februārī tika pieņemta aktīvas darba tirgus politikas reforma, kas paredz arī pasākumus, lai nostiprinātu nodarbinātības dienestu padomdevēja un konsultatīvo lomu un to koordināciju valsts un reģionālā līmenī. Pašlaik vēl ir pāragri pilnība novērtēt, vai reforma ir pietiekama, lai samazinātu darba tirgus segmentāciju, jauniešu bezdarbu un ilgstošo bezdarbu, jo daži no pasākumiem vēl nav sākuši darboties. Spānijas valdība ir apņēmusies līdz 2011. gada oktobrim veikt turpmākus pasākumus.

| (15) | Kopš 1990. gadu beigām Spānijā ir mazinājušās iespējas konkurēt ar cenām un izmaksām, lai arī vērojami salīdzinoši labi rezultāti eksporta tirgus daļu jomā, kas tika pastiprinātas krīzes laikā un pēc tās. Tas, ka algu pieaugums bija lielāks, bet ražīguma pieaugums mazāks nekā caurmērā euro zonā, un konkurences trūkums dažos preču tirgos sekmēja pastāvīgi augstāku inflāciju Spānijā. Ja izdotos rast iespējas uzlabot nodokļu efektivitāti, tas varētu palīdzēt palielināt konkurētspēju. Turpinot nostiprināt konkurētspēju preču tirgos un pieņemot darba koplīguma slēgšanas sarunu sistēmas reformu, lai nodrošinātu to, ka algu pieaugums labāk atspoguļo ražīguma pieaugumu uzņēmumu līmenī, palīdzēs palielināt konkurētspēju. |
| --- | --- |

(15)

Kopš 1990. gadu beigām Spānijā ir mazinājušās iespējas konkurēt ar cenām un izmaksām, lai arī vērojami salīdzinoši labi rezultāti eksporta tirgus daļu jomā, kas tika pastiprinātas krīzes laikā un pēc tās. Tas, ka algu pieaugums bija lielāks, bet ražīguma pieaugums mazāks nekā caurmērā euro zonā, un konkurences trūkums dažos preču tirgos sekmēja pastāvīgi augstāku inflāciju Spānijā. Ja izdotos rast iespējas uzlabot nodokļu efektivitāti, tas varētu palīdzēt palielināt konkurētspēju. Turpinot nostiprināt konkurētspēju preču tirgos un pieņemot darba koplīguma slēgšanas sarunu sistēmas reformu, lai nodrošinātu to, ka algu pieaugums labāk atspoguļo ražīguma pieaugumu uzņēmumu līmenī, palīdzēs palielināt konkurētspēju.

| (16) | Īpašas bažas rada tas, ka Spānijā ļoti daudzi iedzīvotāji priekšlaikus pārtrauc mācības (2009. gadā šis rādītājs bija 31,2 %), jo tas mazina kvalificēta darbaspēka rindas, ietekmē attiecīgo cilvēku izredzes uz darbu un samazina potenciālo izaugsmi. Likums par ilgtspējīgu ekonomiku, kas pieņemts 2011. gada 15. februārī, paredz pasākumus, kuru mērķis ir palielināt cilvēkkapitāla kvalitāti un kvantitāti, nodrošinot izglītību un arodizglītību. Tomēr nav skaidrs, cik lietderīgi būs šie pasākumi, lai apkarotu mācību priekšlaikus pārtraukšanu un uzlabotu arodapmācību, tāpat arī šo pasākumu īstenošana visos pārvaldes līmeņos var izrādīties sarežģīta. |
| --- | --- |

(16)

Īpašas bažas rada tas, ka Spānijā ļoti daudzi iedzīvotāji priekšlaikus pārtrauc mācības (2009. gadā šis rādītājs bija 31,2 %), jo tas mazina kvalificēta darbaspēka rindas, ietekmē attiecīgo cilvēku izredzes uz darbu un samazina potenciālo izaugsmi. Likums par ilgtspējīgu ekonomiku, kas pieņemts 2011. gada 15. februārī, paredz pasākumus, kuru mērķis ir palielināt cilvēkkapitāla kvalitāti un kvantitāti, nodrošinot izglītību un arodizglītību. Tomēr nav skaidrs, cik lietderīgi būs šie pasākumi, lai apkarotu mācību priekšlaikus pārtraukšanu un uzlabotu arodapmācību, tāpat arī šo pasākumu īstenošana visos pārvaldes līmeņos var izrādīties sarežģīta.

| (17) | Spānija ir guvusi būtiskus panakumus, uzlabojot apstākļus konkurencei preču un pakalpojumu tirgos, tādējādi novēršot vienu no lēna ražīguma pieauguma cēloņiem. Ar Pakalpojumu direktīvas transponēšanu valsts tiesību aktos Spānijā sokas labi un vērienīgi, lai gan profesionālo pakalpojumu tirgum ir jākļūst atvērtākam. Likums par ilgtspējīgu ekonomiku ietver plašu pasākumu klāstu, lai uzlabotu uzņēmējdarbības vidi, stiprinātu konkurenci un veicinātu vides ilgtspēju. Lai to efektīvi īstenotu, vajadzīgi turpmaki pasākumi visos pārvaldes līmeņos un atbilstīga koordinēšana. |
| --- | --- |

(17)

Spānija ir guvusi būtiskus panakumus, uzlabojot apstākļus konkurencei preču un pakalpojumu tirgos, tādējādi novēršot vienu no lēna ražīguma pieauguma cēloņiem. Ar Pakalpojumu direktīvas transponēšanu valsts tiesību aktos Spānijā sokas labi un vērienīgi, lai gan profesionālo pakalpojumu tirgum ir jākļūst atvērtākam. Likums par ilgtspējīgu ekonomiku ietver plašu pasākumu klāstu, lai uzlabotu uzņēmējdarbības vidi, stiprinātu konkurenci un veicinātu vides ilgtspēju. Lai to efektīvi īstenotu, vajadzīgi turpmaki pasākumi visos pārvaldes līmeņos un atbilstīga koordinēšana.

| (18) | Spānija ir uzņēmusies vairākas saistības saskaņā ar paktu “Euro plus”. Fiskālās politikas jomā Spānija ir apņēmusies iedibināt noteikumu par izdevumiem, lai sekmētu fiskālo stabilitāti un tādējādi arī valsts finanšu ilgtspēju. Lai nostiprinātu finansiālo stabilitāti, Spānija ir apņēmusies līdz 30. septembrim pabeigt finanšu nozares pārstrukturēšanu. Nodarbinātības pasākumi vērsti uz to, lai tiktu piemēroti tiesību akti par aktīvu darba tirgus politiku un noteikumi arodapmācības jomā un lai apkarotu neoficiālo nodarbinātību. Pasākumi konkurētspējas jomā vērsti uz koplīgumu slēgšanas sistēmas reformu, reglamentētajām profesijām, Konkurences padomdevēju grupas izveidi un bankrota tiesību reformu. Minētās saistības attiecas uz visām četrām pakta jomām. Ar tām tiek turpināta pašreizējā reformu programma, un vienlaikus tiek noteikti stingri termiņi konkrētu reformu īstenošanai un nodrošināta jau ieviesto reformu pilnīga īstenošana. Šīs saistības ir novērtētas un ņemtas vērā ieteikumos. |
| --- | --- |

(18)

Spānija ir uzņēmusies vairākas saistības saskaņā ar paktu “Euro plus”. Fiskālās politikas jomā Spānija ir apņēmusies iedibināt noteikumu par izdevumiem, lai sekmētu fiskālo stabilitāti un tādējādi arī valsts finanšu ilgtspēju. Lai nostiprinātu finansiālo stabilitāti, Spānija ir apņēmusies līdz 30. septembrim pabeigt finanšu nozares pārstrukturēšanu. Nodarbinātības pasākumi vērsti uz to, lai tiktu piemēroti tiesību akti par aktīvu darba tirgus politiku un noteikumi arodapmācības jomā un lai apkarotu neoficiālo nodarbinātību. Pasākumi konkurētspējas jomā vērsti uz koplīgumu slēgšanas sistēmas reformu, reglamentētajām profesijām, Konkurences padomdevēju grupas izveidi un bankrota tiesību reformu. Minētās saistības attiecas uz visām četrām pakta jomām. Ar tām tiek turpināta pašreizējā reformu programma, un vienlaikus tiek noteikti stingri termiņi konkrētu reformu īstenošanai un nodrošināta jau ieviesto reformu pilnīga īstenošana. Šīs saistības ir novērtētas un ņemtas vērā ieteikumos.

| (19) | Komisija ir izvērtējusi stabilitātes programmu un valsts reformu programmu, kā arī saistības saskaņā ar paktu “Euro plus”. Tā ir ņēmusi vērā ne tikai to lietderību ilgtspējīgas fiskālās un sociālekonomiskās politikas izveidē Spānijā, bet arī to atbilstību ES noteikumiem un norādēm, ņemot vērā, ka ir jānostiprina ES vispārējā ekonomiskā pārvaldība, kas panākams, turpmākajos valstu lēmumos sniedzot ES līmeņa norādes. Tāpēc Komisija uzskata, ka Spānijas valdības fiskālās konsolidācijas plāni atbilst prasītajiem mērķiem, bet tomēr pastāv zināmi negatīvi riski. Valsts izdevumu pieaugums nedrīkst pārsniegt IKP pieaugumu vidējā termiņā, un ir jāveic pensiju reforma. Turpmākiem pasākumiem 2011.–2012. gadā vajadzētu būt vērstiem uz finanšu sistēmas stabilitātes nodrošināšanu (ir jāpabeidz krājbanku pārstrukturēšana un konsolidācija) un izaugsmes iekšzemes avotu nostiprināšanu, kas panākams, apturot pašreizējo kraso bezdarba pieaugumu, proti, reformējot koplīgumu slēgšanu un turpinot īstenot pašreizējās darba tirgus reformas, vienlaikus cieši uzraugot un novērtējot to efektivitāti. Pakalpojumu nozarē būtu jāpanāk lielāka konkurence amatos un profesijās, kā arī jāsamazina administratīvais slogs uzņēmumiem. |
| --- | --- |

(19)

Komisija ir izvērtējusi stabilitātes programmu un valsts reformu programmu, kā arī saistības saskaņā ar paktu “Euro plus”. Tā ir ņēmusi vērā ne tikai to lietderību ilgtspējīgas fiskālās un sociālekonomiskās politikas izveidē Spānijā, bet arī to atbilstību ES noteikumiem un norādēm, ņemot vērā, ka ir jānostiprina ES vispārējā ekonomiskā pārvaldība, kas panākams, turpmākajos valstu lēmumos sniedzot ES līmeņa norādes. Tāpēc Komisija uzskata, ka Spānijas valdības fiskālās konsolidācijas plāni atbilst prasītajiem mērķiem, bet tomēr pastāv zināmi negatīvi riski. Valsts izdevumu pieaugums nedrīkst pārsniegt IKP pieaugumu vidējā termiņā, un ir jāveic pensiju reforma. Turpmākiem pasākumiem 2011.–2012. gadā vajadzētu būt vērstiem uz finanšu sistēmas stabilitātes nodrošināšanu (ir jāpabeidz krājbanku pārstrukturēšana un konsolidācija) un izaugsmes iekšzemes avotu nostiprināšanu, kas panākams, apturot pašreizējo kraso bezdarba pieaugumu, proti, reformējot koplīgumu slēgšanu un turpinot īstenot pašreizējās darba tirgus reformas, vienlaikus cieši uzraugot un novērtējot to efektivitāti. Pakalpojumu nozarē būtu jāpanāk lielāka konkurence amatos un profesijās, kā arī jāsamazina administratīvais slogs uzņēmumiem.

| (20) | Ņemot vērā šo novērtējumu un Padomes 2010. gada 2. jūnija ieteikumu saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 126. panta 7. punktu, Padome ir izskatījusi Spānijas stabilitātes programmas 2011. gada atjauninājumu, un tās atzinums (3) ir atspoguļots 1) punktā izklāstītajā ieteikumā. Ņemot vērā Eiropadomes 2011. gada 25. marta secinājumus, Padome ir izskatījusi Spānijas valsts reformu programmu. |
| --- | --- |

(20)

Ņemot vērā šo novērtējumu un Padomes 2010. gada 2. jūnija ieteikumu saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 126. panta 7. punktu, Padome ir izskatījusi Spānijas stabilitātes programmas 2011. gada atjauninājumu, un tās atzinums (3) ir atspoguļots 1) punktā izklāstītajā ieteikumā. Ņemot vērā Eiropadomes 2011. gada 25. marta secinājumus, Padome ir izskatījusi Spānijas valsts reformu programmu.

AR ŠO IESAKA Spānijai laikposmā no 2011. līdz 2012. gadam rīkoties šādi:

| 1. | Īstenot budžeta stratēģiju 2011. un 2012. gadā un koriģēt pārmērīgo budžeta deficītu 2013. gadā atbilstīgi Padomes ieteikumam pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūrai, nodrošinot, ka deficīta mērķi tiek sasniegti visos pārvaldes līmeņos, tostarp pašreizējos deficīta un parāda kontroles mehānismus stingri piemērojot reģionālajām valdībām; pieņemt papildu pasākumus, ja budžeta rezultāti un ekonomikas attīstība neatbilst plānotajam; izmantot visas izdevības, tostarp ekonomisko apstākļu uzlabošanos, lai paātrinātu deficīta samazināšanu; noteikt konkrētus pasākumus, kas būtu pamatā 2013. un 2014. gadam izvirzīto mērķu sasniegšanai, kuri samazinās augsto valsts parādu un nodrošinās atbilstīgu progresu vidēja termiņa mērķa sasniegšanā. Valsts izdevumu pieaugumu saglabāt zemāku par IKP pieaugumu vidējā termiņā, pieņemot visiem pārvaldes līmeņiem saistošu noteikumu par izdevumiem, ka plānots. Turpināt uzlabot informācijas sniegšanas kārtību saistībā ar reģionālo un vietējo valdību budžetiem un to īstenošanu. |
| --- | --- |

1.

Īstenot budžeta stratēģiju 2011. un 2012. gadā un koriģēt pārmērīgo budžeta deficītu 2013. gadā atbilstīgi Padomes ieteikumam pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūrai, nodrošinot, ka deficīta mērķi tiek sasniegti visos pārvaldes līmeņos, tostarp pašreizējos deficīta un parāda kontroles mehānismus stingri piemērojot reģionālajām valdībām; pieņemt papildu pasākumus, ja budžeta rezultāti un ekonomikas attīstība neatbilst plānotajam; izmantot visas izdevības, tostarp ekonomisko apstākļu uzlabošanos, lai paātrinātu deficīta samazināšanu; noteikt konkrētus pasākumus, kas būtu pamatā 2013. un 2014. gadam izvirzīto mērķu sasniegšanai, kuri samazinās augsto valsts parādu un nodrošinās atbilstīgu progresu vidēja termiņa mērķa sasniegšanā. Valsts izdevumu pieaugumu saglabāt zemāku par IKP pieaugumu vidējā termiņā, pieņemot visiem pārvaldes līmeņiem saistošu noteikumu par izdevumiem, ka plānots. Turpināt uzlabot informācijas sniegšanas kārtību saistībā ar reģionālo un vietējo valdību budžetiem un to īstenošanu.

| 2. | Saskaņā ar iecerēm pieņemt ierosināto pensiju reformu, lai palielinātu likumā noteikto pensionēšanās vecumu un pensiju aprēķinā izmantoto nostrādāto gadu skaitu; kā plānots, regulāri pārskatīt pensiju parametrus atbilstīgi paredzamā dzīves ilguma izmaiņām un izstrādāt turpmākus pasākumus, lai uzlabotu mūžizglītību gados vecākiem darba ņēmējiem. |
| --- | --- |

2.

Saskaņā ar iecerēm pieņemt ierosināto pensiju reformu, lai palielinātu likumā noteikto pensionēšanās vecumu un pensiju aprēķinā izmantoto nostrādāto gadu skaitu; kā plānots, regulāri pārskatīt pensiju parametrus atbilstīgi paredzamā dzīves ilguma izmaiņām un izstrādāt turpmākus pasākumus, lai uzlabotu mūžizglītību gados vecākiem darba ņēmējiem.

| 3. | Cieši uzraudzīt pašreizējo krājbanku pārstrukturēšanu finanšu nozarē, jo īpaši attiecībā uz krājbankām, ar mērķi to pabeigt līdz 2011. gada 30. septembrim kā plānots. |
| --- | --- |

3.

Cieši uzraudzīt pašreizējo krājbanku pārstrukturēšanu finanšu nozarē, jo īpaši attiecībā uz krājbankām, ar mērķi to pabeigt līdz 2011. gada 30. septembrim kā plānots.

| 4. | Izvērtēt, kādā mērā ir iespējams uzlabot nodokļu sistēmas efektivitāti, piemēram, pārliekot uzsvaru no darbaspēka nodokļiem uz patēriņa un vides nodokļiem, vienlaikus nodrošinot fiskālās konsolidācijas plānus. |
| --- | --- |

4.

Izvērtēt, kādā mērā ir iespējams uzlabot nodokļu sistēmas efektivitāti, piemēram, pārliekot uzsvaru no darbaspēka nodokļiem uz patēriņa un vides nodokļiem, vienlaikus nodrošinot fiskālās konsolidācijas plānus.

| 5. | Pēc apspriešanās ar sociālajiem partneriem un atbilstīgi valsts praksei pieņemt un īstenot visaptverošu koplīgumu slēgšanas reformu un algu indeksācijas sistēmas reformu, lai nodrošinātu, ka atalgojuma pieaugums vairāk atbilst ražīguma pieaugumam, kā arī vietējiem un uzņēmuma apstākļiem, un ka uzņēmumiem tiek nodrošināta pietiekama elastība pielāgot iekšējos darba apstākļus pārmaiņām ekonomikas vidē. |
| --- | --- |

5.

Pēc apspriešanās ar sociālajiem partneriem un atbilstīgi valsts praksei pieņemt un īstenot visaptverošu koplīgumu slēgšanas reformu un algu indeksācijas sistēmas reformu, lai nodrošinātu, ka atalgojuma pieaugums vairāk atbilst ražīguma pieaugumam, kā arī vietējiem un uzņēmuma apstākļiem, un ka uzņēmumiem tiek nodrošināta pietiekama elastība pielāgot iekšējos darba apstākļus pārmaiņām ekonomikas vidē.

| 6. | Līdz 2011. gada beigām izvērtēt, kāda ir ietekme 2010. gada septembra darba tirgus reformai un 2011. gada februāra aktīva darba tirgus politikas reformai, vajadzības gadījumā iesniedzot priekšlikumus turpmākām reformām, lai mazinātu darba tirgus segmentāciju un uzlabotu jauniešu nodarbinātības izredzes; nodrošināt, ka tiek cieši novērota to pasākumu efektivitāte, kas paredzēti valsts reformu programmā, lai samazinātu to cilvēku skaitu, kas priekšlaiku pārtrauc mācības, tostarp īstenojot preventīvu politiku un atvieglojot pāreju uz arodizglītību un apmācību. |
| --- | --- |

6.

Līdz 2011. gada beigām izvērtēt, kāda ir ietekme 2010. gada septembra darba tirgus reformai un 2011. gada februāra aktīva darba tirgus politikas reformai, vajadzības gadījumā iesniedzot priekšlikumus turpmākām reformām, lai mazinātu darba tirgus segmentāciju un uzlabotu jauniešu nodarbinātības izredzes; nodrošināt, ka tiek cieši novērota to pasākumu efektivitāte, kas paredzēti valsts reformu programmā, lai samazinātu to cilvēku skaitu, kas priekšlaiku pārtrauc mācības, tostarp īstenojot preventīvu politiku un atvieglojot pāreju uz arodizglītību un apmācību.

| 7. | Panākt lielāku atvērtību profesionālo pakalpojumu jomā un ieviest plānotos tiesību aktus, lai pārveidotu tiesisko regulējumu un izskaustu pašreizējos šķēršļus konkurencei, efektivitātei un inovācijai; visos pārvaldes līmeņos īstenot Likumu par ilgtspējīgu ekonomiku, jo īpaši pasākumus, kuru mērķis ir uzlabot uzņēmējdarbības vidi un stiprināt konkurenci preču un pakalpojumu tirgū; un uzlabot koordināciju starp reģionālo un valsts pārvaldi, lai samazinātu administratīvo slogu uzņēmumiem. |
| --- | --- |

7.

Panākt lielāku atvērtību profesionālo pakalpojumu jomā un ieviest plānotos tiesību aktus, lai pārveidotu tiesisko regulējumu un izskaustu pašreizējos šķēršļus konkurencei, efektivitātei un inovācijai; visos pārvaldes līmeņos īstenot Likumu par ilgtspējīgu ekonomiku, jo īpaši pasākumus, kuru mērķis ir uzlabot uzņēmējdarbības vidi un stiprināt konkurenci preču un pakalpojumu tirgū; un uzlabot koordināciju starp reģionālo un valsts pārvaldi, lai samazinātu administratīvo slogu uzņēmumiem.

Briselē, 2011. gada 12. jūlijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

J. VINCENT-ROSTOWSKI

---

(1)  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp.

1

(2)  Saglabātas 2011. gadam ar Padomes Lēmumu 2011/308/ES (2011. gada 19. maijs) par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm (OV L 138, 26.5.2011., 56. lpp.).

2

(3)  Paredzēts Regulas (EK) Nr. 1466/97 5. panta 3. punktā.

3

---

| 19.7.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 212/5 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 212/5

---

PADOMES IETEIKUMS

(2011. gada 12. jūlijs)

par Čehijas Republikas 2011. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par atjaunināto Čehijas Republikas konverģences programmu 2011.–2014. gadam

2011/C 212/02

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 121. panta 2. punktu un 148. panta 4. punktu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 (1997. gada 7. jūlijs) par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1) un jo īpaši tās 9. panta 3. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu,

ņemot vērā Eiropadomes secinājumus,

ņemot vērā Nodarbinātības komitejas atzinumu,

pēc apspriešanās ar Ekonomikas un finanšu komiteju,

tā kā:

| (1) | Eiropadome 2010. gada 26. martā piekrita Komisijas priekšlikumam uzsākt jaunu izaugsmes un nodarbinātības stratēģiju – “Eiropa 2020” –, kurai par pamatu ņemta ciešāka ekonomikas politikas koordinācija un kura pievērsīs uzmanību galvenajām jomām, kurās jārīkojas, lai palielinātu Eiropas ilgtspējīgas izaugsmes potenciālu un konkurētspēju. |
| --- | --- |

(1)

Eiropadome 2010. gada 26. martā piekrita Komisijas priekšlikumam uzsākt jaunu izaugsmes un nodarbinātības stratēģiju – “Eiropa 2020” –, kurai par pamatu ņemta ciešāka ekonomikas politikas koordinācija un kura pievērsīs uzmanību galvenajām jomām, kurās jārīkojas, lai palielinātu Eiropas ilgtspējīgas izaugsmes potenciālu un konkurētspēju.

| (2) | Padome 2010. gada 13. jūlijā pieņēma ieteikumu par dalībvalstu un Savienības vispārējām ekonomikas politikas pamatnostādnēm (2010.–2014. g.), bet 2010. gada 21. oktobrī – lēmumu par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm (2), kas kopā veido “integrētās pamatnostādnes”. Dalībvalstis tika aicinātas ņemt vērā šīs integrētās pamatnostādnes savā ekonomikas un nodarbinātības politikā. |
| --- | --- |

(2)

Padome 2010. gada 13. jūlijā pieņēma ieteikumu par dalībvalstu un Savienības vispārējām ekonomikas politikas pamatnostādnēm (2010.–2014. g.), bet 2010. gada 21. oktobrī – lēmumu par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm (2), kas kopā veido “integrētās pamatnostādnes”. Dalībvalstis tika aicinātas ņemt vērā šīs integrētās pamatnostādnes savā ekonomikas un nodarbinātības politikā.

| (3) | Komisija 2011. gada 12. janvārī pieņēma pirmo Gada izaugsmes pētījumu, tādējādi uzsākot jaunu ekonomiskās pārvaldības ciklu ES un pirmo Eiropas ex-ante un integrētas politikas koordinēšanas pusgadu, kas balstās uz stratēģiju “Eiropa 2020”. |
| --- | --- |

(3)

Komisija 2011. gada 12. janvārī pieņēma pirmo Gada izaugsmes pētījumu, tādējādi uzsākot jaunu ekonomiskās pārvaldības ciklu ES un pirmo Eiropas ex-ante un integrētas politikas koordinēšanas pusgadu, kas balstās uz stratēģiju “Eiropa 2020”.

| (4) | Eiropadome 2011. gada 25. martā apstiprināja fiskālās konsolidācijas un strukturālu reformu prioritātes (saskaņā ar Padomes 2011. gada 15. februāra un 7. marta secinājumiem un atbilstīgi Komisijas Gada izaugsmes pētījumam). Tā uzsvēra, ka prioritāte jāpiešķir stabilam budžetam un fiskālās stabilitātes atjaunošanai, bezdarba samazināšanai, izmantojot darbaspēka tirgus reformas, un jauniem centieniem, lai stiprinātu izaugsmi. Tā aicināja dalībvalstis šīs prioritātes izvērst konkrētos pasākumos, ko paredzēts iekļaut to stabilitātes vai konverģences programmā un valsts reformu programmās. |
| --- | --- |

(4)

Eiropadome 2011. gada 25. martā apstiprināja fiskālās konsolidācijas un strukturālu reformu prioritātes (saskaņā ar Padomes 2011. gada 15. februāra un 7. marta secinājumiem un atbilstīgi Komisijas Gada izaugsmes pētījumam). Tā uzsvēra, ka prioritāte jāpiešķir stabilam budžetam un fiskālās stabilitātes atjaunošanai, bezdarba samazināšanai, izmantojot darbaspēka tirgus reformas, un jauniem centieniem, lai stiprinātu izaugsmi. Tā aicināja dalībvalstis šīs prioritātes izvērst konkrētos pasākumos, ko paredzēts iekļaut to stabilitātes vai konverģences programmā un valsts reformu programmās.

| (5) | Čehijas Republika 2011. gada 29. aprīlī iesniedza savu 2011. gada valsts reformu programmu un 5. maijā – 2011. gada konverģences programmas atjauninājumu, kas attiecas uz laikposmu no 2011. līdz 2014. gadam. Abas programmas izvērtētas vienlaikus, lai ņemtu vērā to savstarpējo saistību. |
| --- | --- |

(5)

Čehijas Republika 2011. gada 29. aprīlī iesniedza savu 2011. gada valsts reformu programmu un 5. maijā – 2011. gada konverģences programmas atjauninājumu, kas attiecas uz laikposmu no 2011. līdz 2014. gadam. Abas programmas izvērtētas vienlaikus, lai ņemtu vērā to savstarpējo saistību.

| (6) | Pasaules finanšu krīze caur Čehijas ekonomikas plaši atvērtajiem tirgiem spēcīgi ietekmēja IKP pieaugumu un bezdarbu Čehijas Republikā. Reālais IKP 2009. gadā samazinājās par 4,1 %, jo kritās eksporta apjoms un iekšzemes investīcijas. Ievērojami palielinājās bezdarba līmenis, proti, no 4,4 % 2008. gadā līdz 7,3 % 2010. gadā, un nodarbinātības līmenis laikposmā starp 2008. un 2010. gadu samazinājās par 2 procentu punktiem. Tomēr lielā saistība ar starptautisko tirdzniecību un Čehijas Republikas galveno tirdzniecības partneru ātrāka atgūšanās no krīzes, nekā tika prognozēts, ir veicinājusi arī relatīvi strauju reālā IKP pieauguma rādītāju atjaunošanos, 2010. gadā tam sasniedzot 2,3 %, un arī turpmāk veicinās vidēji strauju atveseļošanos. |
| --- | --- |

(6)

Pasaules finanšu krīze caur Čehijas ekonomikas plaši atvērtajiem tirgiem spēcīgi ietekmēja IKP pieaugumu un bezdarbu Čehijas Republikā. Reālais IKP 2009. gadā samazinājās par 4,1 %, jo kritās eksporta apjoms un iekšzemes investīcijas. Ievērojami palielinājās bezdarba līmenis, proti, no 4,4 % 2008. gadā līdz 7,3 % 2010. gadā, un nodarbinātības līmenis laikposmā starp 2008. un 2010. gadu samazinājās par 2 procentu punktiem. Tomēr lielā saistība ar starptautisko tirdzniecību un Čehijas Republikas galveno tirdzniecības partneru ātrāka atgūšanās no krīzes, nekā tika prognozēts, ir veicinājusi arī relatīvi strauju reālā IKP pieauguma rādītāju atjaunošanos, 2010. gadā tam sasniedzot 2,3 %, un arī turpmāk veicinās vidēji strauju atveseļošanos.

| (7) | Pamatojoties uz atjauninātās konverģences programmas izvērtējumu saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1466/97, Padome uzskata, ka makroekonomiskie pieņēmumi, uz kuriem konverģences programma pamatojas, ir ticami programmas pirmajos divos gados un labvēlīgi pēc tam, izvērtējot tos attiecībā pret Komisijas vidēja termiņa prognozēm par iespējamo ražošanu saskaņā ar vispārēji atzītu metodoloģiju. Konverģences programma pamatojas uz prognozēm par mazāku izaugsmi 2012. gadā salīdzinājumā ar Komisijas dienestu 2011. gada pavasara prognozi, galvenokārt saistot to ar turpmāku ilgstošu valdības reālo patēriņa izdevumu samazinājumu, kas nav ietverts Komisijas dienestu nemainīgas politikas prognozē 2012. gadam. Konverģences programmā paredzēts 2013. gadā samazināt vispārējās valdības deficītu zem 3 % no IKP un 2014. gadā – līdz 1,9 % no IKP. Plānotā konsolidācija galvenokārt pamatojas uz izdevumu ierobežošanu. Ierosinātie pasākumi kopumā ir pietiekami, lai līdz 2013. gadam sasniegtu mērķi, kā to ieteikusi Padome, tomēr, ņemot vērā konverģences programmā iekļautos pasākumus, pastāv risks, ka faktiski budžeta rezultāts var palikt nesasniegts. Turklāt, šķiet, ka konverģences programmas pēdējo gadu mērķu sasniegšana pamatojas uz labvēlīgiem cikliskajiem nosacījumiem un turpmāku valsts administrācijas efektivitātes uzlabošanu, kas var kļūt par aizvien grūtāk izpildāmu uzdevumu. Paredzēts, ka vidēja termiņa budžeta mērķi tiks sasniegti pēc konverģences programmas laikposma beigām. Vidējie ikgadējie fiskālie centieni laikposmā no 2010. līdz 2013. gadam ir nedaudz mazāki par 1 % no IKP, ko Padome saskaņā ar pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru ieteica 2009. gada 2. decembrī. |
| --- | --- |

(7)

Pamatojoties uz atjauninātās konverģences programmas izvērtējumu saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1466/97, Padome uzskata, ka makroekonomiskie pieņēmumi, uz kuriem konverģences programma pamatojas, ir ticami programmas pirmajos divos gados un labvēlīgi pēc tam, izvērtējot tos attiecībā pret Komisijas vidēja termiņa prognozēm par iespējamo ražošanu saskaņā ar vispārēji atzītu metodoloģiju. Konverģences programma pamatojas uz prognozēm par mazāku izaugsmi 2012. gadā salīdzinājumā ar Komisijas dienestu 2011. gada pavasara prognozi, galvenokārt saistot to ar turpmāku ilgstošu valdības reālo patēriņa izdevumu samazinājumu, kas nav ietverts Komisijas dienestu nemainīgas politikas prognozē 2012. gadam. Konverģences programmā paredzēts 2013. gadā samazināt vispārējās valdības deficītu zem 3 % no IKP un 2014. gadā – līdz 1,9 % no IKP. Plānotā konsolidācija galvenokārt pamatojas uz izdevumu ierobežošanu. Ierosinātie pasākumi kopumā ir pietiekami, lai līdz 2013. gadam sasniegtu mērķi, kā to ieteikusi Padome, tomēr, ņemot vērā konverģences programmā iekļautos pasākumus, pastāv risks, ka faktiski budžeta rezultāts var palikt nesasniegts. Turklāt, šķiet, ka konverģences programmas pēdējo gadu mērķu sasniegšana pamatojas uz labvēlīgiem cikliskajiem nosacījumiem un turpmāku valsts administrācijas efektivitātes uzlabošanu, kas var kļūt par aizvien grūtāk izpildāmu uzdevumu. Paredzēts, ka vidēja termiņa budžeta mērķi tiks sasniegti pēc konverģences programmas laikposma beigām. Vidējie ikgadējie fiskālie centieni laikposmā no 2010. līdz 2013. gadam ir nedaudz mazāki par 1 % no IKP, ko Padome saskaņā ar pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru ieteica 2009. gada 2. decembrī.

| (8) | Konverģences programmā ir skaidri izvirzīts mērķis līdz 2013. gadam samazināt valsts finanšu deficītu zem 3 % no IKP. Būs grūtības, lai nodrošinātu, ka pasākumi, uz kuriem pamatojas budžeta deficīta samazināšana 2011.–2013. gadā, kā arī turpmākajos gados, neapdraud ilgtermiņa izaugsmi, jo īpaši saglabājot izdevumus izglītībai un pētniecībai un izstrādei, kā arī, lai tie sniegtu atbilstīgu amortizāciju pieaugumam, ko radīs demogrāfiskās situācijas attīstība. |
| --- | --- |

(8)

Konverģences programmā ir skaidri izvirzīts mērķis līdz 2013. gadam samazināt valsts finanšu deficītu zem 3 % no IKP. Būs grūtības, lai nodrošinātu, ka pasākumi, uz kuriem pamatojas budžeta deficīta samazināšana 2011.–2013. gadā, kā arī turpmākajos gados, neapdraud ilgtermiņa izaugsmi, jo īpaši saglabājot izdevumus izglītībai un pētniecībai un izstrādei, kā arī, lai tie sniegtu atbilstīgu amortizāciju pieaugumam, ko radīs demogrāfiskās situācijas attīstība.

| (9) | Budžeta konsolidācijas stratēģijā ietilpst pasākumi, kas ietekmē PVN ieņēmumus: plānots, ka zemākā PVN likme 2012. un 2013. gadā tiks palielināta, bet augstākā likme 2013. gadā tiks pazemināta. Valdība ir arī paredzējusi, sākot ar 2013. gadu, palielināt to uzņēmumu skaitu, kas ir PVN maksātāji. Saskaņā ar konverģences programmu, veicot šādas izmaiņas, nodokļu ieņēmumiem 2012. gadā būtu jāpalielinās par 0,7 % no IKP un vēl par 0,1 % no IKP 2013. gadā. Turklāt, šķiet, ka netiešo nodokļu ieņēmumus, kas 2010. gadā bija 11,8 % no IKP (ES vidējais rādītājs – 13,4 %), ir iespējams palielināt vēl vairāk un tādējādi, iespējams, samazināt nodokļus darbaspēkam. Paredzētā nodokļu reforma daļēji koncentrēs uzmanību uz šo jautājumu.Turklāt aplēsts, ka atšķirība starp faktiskajiem PVN ieņēmumiem un teorētiski aprēķinātajiem PVN ieņēmumiem ir ievērojami lielāka nekā vidēji ES, pamatojot nepieciešamību veiktpasākumus nodokļu iekasēšanas uzlabošanai. Šajā nolūkā Čehijas Republika 2011. gadā ir ieviesusi jaunus pasākumus, kas vērsti uz to, lai apkarotu krāpšanu PVN jomā un samazinātu izvairīšanos no nodokļu maksāšanas. |
| --- | --- |

(9)

Budžeta konsolidācijas stratēģijā ietilpst pasākumi, kas ietekmē PVN ieņēmumus: plānots, ka zemākā PVN likme 2012. un 2013. gadā tiks palielināta, bet augstākā likme 2013. gadā tiks pazemināta. Valdība ir arī paredzējusi, sākot ar 2013. gadu, palielināt to uzņēmumu skaitu, kas ir PVN maksātāji. Saskaņā ar konverģences programmu, veicot šādas izmaiņas, nodokļu ieņēmumiem 2012. gadā būtu jāpalielinās par 0,7 % no IKP un vēl par 0,1 % no IKP 2013. gadā. Turklāt, šķiet, ka netiešo nodokļu ieņēmumus, kas 2010. gadā bija 11,8 % no IKP (ES vidējais rādītājs – 13,4 %), ir iespējams palielināt vēl vairāk un tādējādi, iespējams, samazināt nodokļus darbaspēkam. Paredzētā nodokļu reforma daļēji koncentrēs uzmanību uz šo jautājumu.Turklāt aplēsts, ka atšķirība starp faktiskajiem PVN ieņēmumiem un teorētiski aprēķinātajiem PVN ieņēmumiem ir ievērojami lielāka nekā vidēji ES, pamatojot nepieciešamību veiktpasākumus nodokļu iekasēšanas uzlabošanai. Šajā nolūkā Čehijas Republika 2011. gadā ir ieviesusi jaunus pasākumus, kas vērsti uz to, lai apkarotu krāpšanu PVN jomā un samazinātu izvairīšanos no nodokļu maksāšanas.

| (10) | Ņemot vērā prognozi, ka sabiedrības novecošanas ietekme uz budžetu būs ievērojami lielāka nekā vidēji ES, svarīgs jautājums ir pensiju sistēmas reforma. Valdība ir nākusi klajā ar divām priekšlikumu paketēm. Paredzams, ka Čehijas parlaments pirmo paketi, kas attiecas uz paaudžu solidaritātes shēmu, kurā kopš 2009. gada vērojams deficīts, apstiprinās līdz 2011. gada septembrim. Tajā starp citiem pasākumiem iekļauta arī likumā noteiktā pensionēšanas vecuma paaugstināšana, kas, sākot ar 2041. gadu, būs 66 gadi un 8 mēneši gan vīriešiem, gan sievietēm, kuri dzimuši 1975. gadā. Katrai nākamajai vecuma grupai pensionēšanās vecums pieaugs vēl par 2 mēnešiem, bez iepriekš noteikta ierobežojuma. Šai parametrisko reformu paketei būtu jāpalīdz risināt fiskālās ilgtspējas problēmu; tomēr ar to var nepietikt, lai risinātu visas problēmas, ko rada demogrāfiskie spiedieni. Otrā pasākumu pakete, kuru valdība vēl nav apstiprinājusi, sastāvētu no brīvprātīga privāta otrā pīlāra ieviešanas 2013. gadā ar mērķi palielināt pensijas ienākumu diversifikāciju un atbalstīt to turpmāku atbilstīgumu, veicinot privāto uzkrājumu attīstību. Tomēr veids, kādā pīlāru iecerēts īstenot, rada maz stimulu šai shēmai pievienoties un var pat palielināt iepriekš minētos ilgtermiņa spiedienus. Rūpīgi jāanalizē arī šādu pensijas fondu pārvaldīšanas izmaksas, un, lai sistēma darbotos efektīvi, tām jābūt pēc iespējas zemākām. |
| --- | --- |

(10)

Ņemot vērā prognozi, ka sabiedrības novecošanas ietekme uz budžetu būs ievērojami lielāka nekā vidēji ES, svarīgs jautājums ir pensiju sistēmas reforma. Valdība ir nākusi klajā ar divām priekšlikumu paketēm. Paredzams, ka Čehijas parlaments pirmo paketi, kas attiecas uz paaudžu solidaritātes shēmu, kurā kopš 2009. gada vērojams deficīts, apstiprinās līdz 2011. gada septembrim. Tajā starp citiem pasākumiem iekļauta arī likumā noteiktā pensionēšanas vecuma paaugstināšana, kas, sākot ar 2041. gadu, būs 66 gadi un 8 mēneši gan vīriešiem, gan sievietēm, kuri dzimuši 1975. gadā. Katrai nākamajai vecuma grupai pensionēšanās vecums pieaugs vēl par 2 mēnešiem, bez iepriekš noteikta ierobežojuma. Šai parametrisko reformu paketei būtu jāpalīdz risināt fiskālās ilgtspējas problēmu; tomēr ar to var nepietikt, lai risinātu visas problēmas, ko rada demogrāfiskie spiedieni. Otrā pasākumu pakete, kuru valdība vēl nav apstiprinājusi, sastāvētu no brīvprātīga privāta otrā pīlāra ieviešanas 2013. gadā ar mērķi palielināt pensijas ienākumu diversifikāciju un atbalstīt to turpmāku atbilstīgumu, veicinot privāto uzkrājumu attīstību. Tomēr veids, kādā pīlāru iecerēts īstenot, rada maz stimulu šai shēmai pievienoties un var pat palielināt iepriekš minētos ilgtermiņa spiedienus. Rūpīgi jāanalizē arī šādu pensijas fondu pārvaldīšanas izmaksas, un, lai sistēma darbotos efektīvi, tām jābūt pēc iespējas zemākām.

| (11) | Darba tirgus uzskatāms par vidēji elastīgu, un pirms pasaules finanšu krīzes tajā nebija vērojami lieli funkcionāli traucējumi. Tomēr dažas strukturālās nepilnības ir skaidri redzamas. Vissvarīgākā problēma ir ļoti lielās grūtības, ar kurām saskaras sievietes ar bērniem, atgriežoties darba tirgū pēc maternitātes atvaļinājuma. Šī problēma ir būtiska arī tāpēc, ka tai ir plašāka ietekme uz ekonomiku: ilgāki laikposmi bez darba, lielas atšķirības starp vīriešu un sieviešu nodarbinātības līmeni un ļoti augsta vīriešu un sieviešu atalgojuma atšķirība. Drīza atgriešanās darbā joprojām ir sarežģīta, neraugoties uz valdības centieniem dot vecākiem plašākas iespējas izvēlēties bērna kopšanas atvaļinājuma ilgumu. Problēmu daļēji var saistīt ar uzņēmumu nevēlēšanos slēgt daļēja darbalaika darba līgumus, ko citās dalībvalstīs bieži izmanto darba ņēmēji ar maziem bērniem, un daļēji – ar izmaksu ziņā pieejamu bērnu aprūpes iestāžu trūkumu. Valsts reformu programma nosaka vairakus konkrētus pasākumus, lai palielinātu bērnu aprūpes pieejamību, tostarp bērniem, kas jaunāki par trim gadiem. |
| --- | --- |

(11)

Darba tirgus uzskatāms par vidēji elastīgu, un pirms pasaules finanšu krīzes tajā nebija vērojami lieli funkcionāli traucējumi. Tomēr dažas strukturālās nepilnības ir skaidri redzamas. Vissvarīgākā problēma ir ļoti lielās grūtības, ar kurām saskaras sievietes ar bērniem, atgriežoties darba tirgū pēc maternitātes atvaļinājuma. Šī problēma ir būtiska arī tāpēc, ka tai ir plašāka ietekme uz ekonomiku: ilgāki laikposmi bez darba, lielas atšķirības starp vīriešu un sieviešu nodarbinātības līmeni un ļoti augsta vīriešu un sieviešu atalgojuma atšķirība. Drīza atgriešanās darbā joprojām ir sarežģīta, neraugoties uz valdības centieniem dot vecākiem plašākas iespējas izvēlēties bērna kopšanas atvaļinājuma ilgumu. Problēmu daļēji var saistīt ar uzņēmumu nevēlēšanos slēgt daļēja darbalaika darba līgumus, ko citās dalībvalstīs bieži izmanto darba ņēmēji ar maziem bērniem, un daļēji – ar izmaksu ziņā pieejamu bērnu aprūpes iestāžu trūkumu. Valsts reformu programma nosaka vairakus konkrētus pasākumus, lai palielinātu bērnu aprūpes pieejamību, tostarp bērniem, kas jaunāki par trim gadiem.

| (12) | Lai gan vispārējais bezdarba līmenis, kā arī ilgtermiņa bezdarba līmenis joprojām ir ievērojami zemāki nekā ES vidējais rādītājs, pēdējais ir pieaudzis krīzes rezultātā, īpaši starp 20–29 gadus vecām personām. Personām ar sliktu izglītību, kā arī citiem slikti apmaksāta darba darītājiem ir ievērojamas grūtības atrast darbu. Izdevumi aktīva darba tirgus politikai un dalībnieku īpatsvars regulāros aktivācijas pasākumos būtu jāpalielina, un šiem pasākumiem vajadzētu būt mērķtiecīgākiem. |
| --- | --- |

(12)

Lai gan vispārējais bezdarba līmenis, kā arī ilgtermiņa bezdarba līmenis joprojām ir ievērojami zemāki nekā ES vidējais rādītājs, pēdējais ir pieaudzis krīzes rezultātā, īpaši starp 20–29 gadus vecām personām. Personām ar sliktu izglītību, kā arī citiem slikti apmaksāta darba darītājiem ir ievērojamas grūtības atrast darbu. Izdevumi aktīva darba tirgus politikai un dalībnieku īpatsvars regulāros aktivācijas pasākumos būtu jāpalielina, un šiem pasākumiem vajadzētu būt mērķtiecīgākiem.

| (13) | Valsts administrācijas neefektivitāti, kas rada slogu uzņēmējdarbības videi, varētu risināt, visaptveroši īstenojot pašreizējās stratēģijas. Valdība 2007. gadā uzsāka “labāka regulējuma” programmu un pretkorupcijas stratēģiju 2011.–2012. gadam. Tajās paziņots par pasākumiem, kas ir svarīgi, lai uzlabotu Čehijas normatīvās sistēmas kvalitāti, kura saskaņā ar starptautiskiem apsekojumiem ir zemāka par ES vidējo rādītāju, un kas nostiprina uzņēmējdarbības paļāvību. Sarežģīts jautājums ir valsts pārvaldes stabilizēšana, jo bieži un tālejoši reorganizācijas pasākumi mazina tās efektivitāti. Lai paveiktu iepriekš minēto, būtu svarīgi pieņemt Likumu par ierēdņiem, kas vairākkārt ir atlikts. Valdība nesen ir pieņēmusi pasākumus, lai uzlabotu publiskā iepirkuma pārredzamību. Tomēr vienam regulatīvās sistēmas elementam, proti, konkrētam uzņēmuma akciju veidam, kas ļauj pilnīgi anonīmi pārvietot līdzekļus, jāpievērš uzmanība. |
| --- | --- |

(13)

Valsts administrācijas neefektivitāti, kas rada slogu uzņēmējdarbības videi, varētu risināt, visaptveroši īstenojot pašreizējās stratēģijas. Valdība 2007. gadā uzsāka “labāka regulējuma” programmu un pretkorupcijas stratēģiju 2011.–2012. gadam. Tajās paziņots par pasākumiem, kas ir svarīgi, lai uzlabotu Čehijas normatīvās sistēmas kvalitāti, kura saskaņā ar starptautiskiem apsekojumiem ir zemāka par ES vidējo rādītāju, un kas nostiprina uzņēmējdarbības paļāvību. Sarežģīts jautājums ir valsts pārvaldes stabilizēšana, jo bieži un tālejoši reorganizācijas pasākumi mazina tās efektivitāti. Lai paveiktu iepriekš minēto, būtu svarīgi pieņemt Likumu par ierēdņiem, kas vairākkārt ir atlikts. Valdība nesen ir pieņēmusi pasākumus, lai uzlabotu publiskā iepirkuma pārredzamību. Tomēr vienam regulatīvās sistēmas elementam, proti, konkrētam uzņēmuma akciju veidam, kas ļauj pilnīgi anonīmi pārvietot līdzekļus, jāpievērš uzmanība.

| (14) | Sagaidāms, ka krīze būs negatīvi ietekmējusi izaugsmes potenciālu. Ir svarīgi uzlabot cilvēkkapitālu, neraugoties uz universitātēs iestājušos jauniešu lielo īpatsvaru. To kavē apmācību nepietiekamā kvalitāte, kas izriet no Čehijas augstākās izglītības iestāžu zemā reitinga starptautiskajos apsekojumos. Turklāt izdevumi par studentu salīdzināmās cenās ir vieni no zemākajiem dalībvalstīs, un tie ir īpaši mazi pamatizglītībai. Valsts reformu programmā ir izklāstīti pasākumi visiem izglītības posmiem. Vairākus gadus tiek gatavota kompleksa augstākās izglītības reforma. Lai nodrošinātu konkurētspēju un inovācijas spēju, ir svarīgi rūpēties par augstākās izglītības kvalitāti un efektivitāti. |
| --- | --- |

(14)

Sagaidāms, ka krīze būs negatīvi ietekmējusi izaugsmes potenciālu. Ir svarīgi uzlabot cilvēkkapitālu, neraugoties uz universitātēs iestājušos jauniešu lielo īpatsvaru. To kavē apmācību nepietiekamā kvalitāte, kas izriet no Čehijas augstākās izglītības iestāžu zemā reitinga starptautiskajos apsekojumos. Turklāt izdevumi par studentu salīdzināmās cenās ir vieni no zemākajiem dalībvalstīs, un tie ir īpaši mazi pamatizglītībai. Valsts reformu programmā ir izklāstīti pasākumi visiem izglītības posmiem. Vairākus gadus tiek gatavota kompleksa augstākās izglītības reforma. Lai nodrošinātu konkurētspēju un inovācijas spēju, ir svarīgi rūpēties par augstākās izglītības kvalitāti un efektivitāti.

| (15) | Komisija ir izvērtējusi Čehijas Republikas konverģences programmu un valsts reformu programmu. Tā ir ņēmusi vērā ne tikai minēto programmu lietderību ilgtspējīgas fiskālās un sociālekonomiskās politikas izveidē Čehijas Republikā, bet arī to atbilstību ES noteikumiem un norādēm, ņemot vērā, ka ir jānostiprina ES vispārējā ekonomiskā pārvaldība, kas panākams, turpmākajos valstu lēmumos sniedzot ES līmeņa norādes. Šajā sakarā Komisija uzskata, ka būtu jāsaglabā pieeja, kuras centrā ir fiskālā konsolidācija, vienlaikus aizsargājot izaugsmi veicinošus tēriņus. Valsts finanšu ilgtermiņa ilgtspēja lielā mērā ir atkarīga no spējas īstenot nepieciešamo pensiju reformu. Ir būtiski, lai pieaugtu, jo īpaši sieviešu, iesaistīšanās darba tirgū un rastos labākas darba iespējas ilgtermiņa bezdarbniekiem. Konkurētspējas stiprināšanai ir ļoti svarīgi īstenot papildu pasākumus, lai uzlabotu sabiedrisko pakalpojumu un regulatīvās sistēmas kvalitāti, kā arī augstākās izglītības kvalitāti. |
| --- | --- |

(15)

Komisija ir izvērtējusi Čehijas Republikas konverģences programmu un valsts reformu programmu. Tā ir ņēmusi vērā ne tikai minēto programmu lietderību ilgtspējīgas fiskālās un sociālekonomiskās politikas izveidē Čehijas Republikā, bet arī to atbilstību ES noteikumiem un norādēm, ņemot vērā, ka ir jānostiprina ES vispārējā ekonomiskā pārvaldība, kas panākams, turpmākajos valstu lēmumos sniedzot ES līmeņa norādes. Šajā sakarā Komisija uzskata, ka būtu jāsaglabā pieeja, kuras centrā ir fiskālā konsolidācija, vienlaikus aizsargājot izaugsmi veicinošus tēriņus. Valsts finanšu ilgtermiņa ilgtspēja lielā mērā ir atkarīga no spējas īstenot nepieciešamo pensiju reformu. Ir būtiski, lai pieaugtu, jo īpaši sieviešu, iesaistīšanās darba tirgū un rastos labākas darba iespējas ilgtermiņa bezdarbniekiem. Konkurētspējas stiprināšanai ir ļoti svarīgi īstenot papildu pasākumus, lai uzlabotu sabiedrisko pakalpojumu un regulatīvās sistēmas kvalitāti, kā arī augstākās izglītības kvalitāti.

| (16) | Ņemot vērā šo izvērtējumu, kā arī ņemot vērā Padomes Ieteikumu (2009. gada 2. decembris) saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 126. panta 7. punktu, Padome ir izskatījusi Čehijas Republikas konverģences programmas 2011. gada atjauninājumu, un tās atzinums (3) ir jo īpaši atspoguļots turpmāk sniegto ieteikumu 1. un 2. punktā. Ņemot vērā Eiropadomes 2011. gada 25. marta secinājumus, Padome ir izskatījusi Čehijas Republikas valsts reformu programmu, |
| --- | --- |

(16)

Ņemot vērā šo izvērtējumu, kā arī ņemot vērā Padomes Ieteikumu (2009. gada 2. decembris) saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 126. panta 7. punktu, Padome ir izskatījusi Čehijas Republikas konverģences programmas 2011. gada atjauninājumu, un tās atzinums (3) ir jo īpaši atspoguļots turpmāk sniegto ieteikumu 1. un 2. punktā. Ņemot vērā Eiropadomes 2011. gada 25. marta secinājumus, Padome ir izskatījusi Čehijas Republikas valsts reformu programmu,

AR ŠO IESAKA Čehijas Republikai laikposmā no 2011. līdz 2012. gadam rīkoties šādi:

| 1. | Īstenot plānoto konsolidāciju 2011. gadā un pēc vajadzības veikt pastāvīgus kompensācijas pasākumus, ja ieņēmumi ir mazāki, nekā paredzēts, vai ja tiek pārsniegti izdevumu ierobežojumi. Pieņemt fiskālos pasākumus 2012. gadam, kā plānots konverģences programmā, un apstiprināt 2013. gada mērķi ar konkrētākiem pasākumiem; to ievērojot, izvairīties no izdevumu samazināšanas izaugsmi veicinošām pozīcijām. Uzlabot valsts ieguldījumu efektivitāti un turpināt centienus, lai izpētītu iespējas palielināt netiešo nodokļu ieņēmumus, atbrīvojot no nodokļiem darbaspēku, uzlabojot nodokļu atbilstību un samazinot izvairīšanos no nodokļu maksāšanas. Nodrošināt laikposmā no 2010. līdz 2013. gadam vidējos fiskālos centienus – 1 % no IKP, atbilstīgi Padomes ieteikumiem pārmērīga budžeta deficīta novēršanai, kas ļaus pabeigt EDP 2013. gadā ar pietiekamu rezervi. |
| --- | --- |

1.

Īstenot plānoto konsolidāciju 2011. gadā un pēc vajadzības veikt pastāvīgus kompensācijas pasākumus, ja ieņēmumi ir mazāki, nekā paredzēts, vai ja tiek pārsniegti izdevumu ierobežojumi. Pieņemt fiskālos pasākumus 2012. gadam, kā plānots konverģences programmā, un apstiprināt 2013. gada mērķi ar konkrētākiem pasākumiem; to ievērojot, izvairīties no izdevumu samazināšanas izaugsmi veicinošām pozīcijām. Uzlabot valsts ieguldījumu efektivitāti un turpināt centienus, lai izpētītu iespējas palielināt netiešo nodokļu ieņēmumus, atbrīvojot no nodokļiem darbaspēku, uzlabojot nodokļu atbilstību un samazinot izvairīšanos no nodokļu maksāšanas. Nodrošināt laikposmā no 2010. līdz 2013. gadam vidējos fiskālos centienus – 1 % no IKP, atbilstīgi Padomes ieteikumiem pārmērīga budžeta deficīta novēršanai, kas ļaus pabeigt EDP 2013. gadā ar pietiekamu rezervi.

| 2. | Īstenot plānoto pensiju reformu, lai uzlabotu valsts finanšu ilgtermiņa ilgtspēju un nodrošinātu pensiju atbilstīgumu nākotnē. Papildu centieniem vajadzētu būt vērstiem uz turpmākām izmaiņām publiskajā pīlārā, lai nodrošinātu, ka sistēma nav fiskālās nelīdzsvarotības avots nākotnē, un uz privāto uzkrājumu attīstību. Nolūkā paaugstināt efektīvu pensionēšanās vecumu, varētu apsvērt tādus pasākumus kā saikne starp likumā noteikto pensionēšanās vecumu un paredzamo mūža ilgumu. Nodrošināt, lai paredzētā finansētā shēma piesaistītu daudz dalībnieku un būtu veidota tā, lai tās administratīvās izmaksas būtu pārredzamas un zemas. |
| --- | --- |

2.

Īstenot plānoto pensiju reformu, lai uzlabotu valsts finanšu ilgtermiņa ilgtspēju un nodrošinātu pensiju atbilstīgumu nākotnē. Papildu centieniem vajadzētu būt vērstiem uz turpmākām izmaiņām publiskajā pīlārā, lai nodrošinātu, ka sistēma nav fiskālās nelīdzsvarotības avots nākotnē, un uz privāto uzkrājumu attīstību. Nolūkā paaugstināt efektīvu pensionēšanās vecumu, varētu apsvērt tādus pasākumus kā saikne starp likumā noteikto pensionēšanās vecumu un paredzamo mūža ilgumu. Nodrošināt, lai paredzētā finansētā shēma piesaistītu daudz dalībnieku un būtu veidota tā, lai tās administratīvās izmaksas būtu pārredzamas un zemas.

| 3. | Uzlabot dalību darba tirgū, šajā nolūkā samazinot šķēršļus vecākiem ar maziem bērniem atgriezties darba tirgū, to panākot ar izmaksu ziņā pieejamu bērnu aprūpes iestāžu skaita un to pieejamības palielināšanu. Palielināt elastīgāku darba kārtību, piemēram, nepilnas darba slodzes, pievilcību un pieejamību. |
| --- | --- |

3.

Uzlabot dalību darba tirgū, šajā nolūkā samazinot šķēršļus vecākiem ar maziem bērniem atgriezties darba tirgū, to panākot ar izmaksu ziņā pieejamu bērnu aprūpes iestāžu skaita un to pieejamības palielināšanu. Palielināt elastīgāku darba kārtību, piemēram, nepilnas darba slodzes, pievilcību un pieejamību.

| 4. | Uzlabot valsts nodarbinātības dienesta darbību, lai paaugstinātu apmācību kvalitāti un efektivitāti, darba meklēšanas atbalstu un individualizētus pakalpojumus, sasaistot programmu finansējumu ar rezultātiem. Sadarbībā ar ieinteresētajām personām, paplašināt īpaši pielāgotas apmācību programmas vecākiem darba ņēmējiem, jauniem cilvēkiem, zemas kvalifikācijas darba ņēmējiem un citām mazaizsargātam grupām. |
| --- | --- |

4.

Uzlabot valsts nodarbinātības dienesta darbību, lai paaugstinātu apmācību kvalitāti un efektivitāti, darba meklēšanas atbalstu un individualizētus pakalpojumus, sasaistot programmu finansējumu ar rezultātiem. Sadarbībā ar ieinteresētajām personām, paplašināt īpaši pielāgotas apmācību programmas vecākiem darba ņēmējiem, jauniem cilvēkiem, zemas kvalifikācijas darba ņēmējiem un citām mazaizsargātam grupām.

| 5. | Veikt nepieciešamos pasākumus, lai uzlabtu sabiedrisko pakalpojumu kvalitāti jomās, kas ir svarīgas uzņēmējdarbības videi. Šajā sakarā paātrināt pretkorupcijas stratēģijas īstenošanu atbilstīgi izvirzītajiem mērķiem, pieņemt Likumu par ierēdņiem, lai veicinātu valsts pārvaldes stabilitāti un efektivitāti, un veikt pasākumus, lai vērstos pret akciju anonīmu turēšanu. |
| --- | --- |

5.

Veikt nepieciešamos pasākumus, lai uzlabtu sabiedrisko pakalpojumu kvalitāti jomās, kas ir svarīgas uzņēmējdarbības videi. Šajā sakarā paātrināt pretkorupcijas stratēģijas īstenošanu atbilstīgi izvirzītajiem mērķiem, pieņemt Likumu par ierēdņiem, lai veicinātu valsts pārvaldes stabilitāti un efektivitāti, un veikt pasākumus, lai vērstos pret akciju anonīmu turēšanu.

| 6. | Izveidot pārredzamu kvalitātes izvērtēšanas sistēmu akadēmiskajām iestādēm un sasaistīt to ar finansējumu, lai uzlabotu augstākās izglītības līmeni. |
| --- | --- |

6.

Izveidot pārredzamu kvalitātes izvērtēšanas sistēmu akadēmiskajām iestādēm un sasaistīt to ar finansējumu, lai uzlabotu augstākās izglītības līmeni.

Briselē, 2011. gada 12. jūlijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

J. VINCENT-ROSTOWSKI

---

(1)  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp.

1

(2)  Saglabātas 2011. gadam ar Padomes Lēmumu 2011/308/ES (2011. gada 19. maijs) par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm (OV L 138, 26.5.2011., 56. lpp.).

2

(3)  Paredzēts Regulas (EK) Nr. 1466/97 9. panta 3. punktā.

3

---

| 19.7.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 212/9 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 212/9

---

PADOMES IETEIKUMS

(2011. gada 12. jūlijs)

par Vācijas 2011. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par atjaunināto Vācijas stabilitātes programmu 2011.–2014. gadam

2011/C 212/03

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 121. panta 2. punktu un 148. panta 4. punktu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 (1997. gada 7. jūlijs) par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1) un jo īpaši tās 5. panta 3. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu,

ņemot vērā Eiropadomes secinājumus,

ņemot vērā Nodarbinātības komitejas atzinumu,

pēc apspriešanās ar Ekonomikas un finanšu komiteju,

tā kā:

| (1) | Eiropadome 2010. gada 26. martā piekrita Komisijas priekšlikumam uzsākt jaunu izaugsmes un nodarbinātības stratēģiju – “Eiropa 2020” –, kurai par pamatu ņemta ciešāka ekonomikas politikas koordinācija un kura pievērsīs uzmanību galvenajām jomām, kurās jārīkojas, lai palielinātu Eiropas ilgtspējīgas izaugsmes potenciālu un konkurētspēju. |
| --- | --- |

(1)

Eiropadome 2010. gada 26. martā piekrita Komisijas priekšlikumam uzsākt jaunu izaugsmes un nodarbinātības stratēģiju – “Eiropa 2020” –, kurai par pamatu ņemta ciešāka ekonomikas politikas koordinācija un kura pievērsīs uzmanību galvenajām jomām, kurās jārīkojas, lai palielinātu Eiropas ilgtspējīgas izaugsmes potenciālu un konkurētspēju.

| (2) | Padome 2010. gada 13. jūlijā pieņēma Ieteikumu par dalībvalstu un Savienības vispārējām ekonomikas politikas pamatnostādnēm (2010.–2014. g.), bet 2010. gada 21. oktobrī – Lēmumu par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm (2), kas kopā veido “integrētās pamatnostādnes”. Dalībvalstis tika aicinātas ņemt vērā šīs integrētās pamatnostādnes savā ekonomikas un nodarbinātības politikā. |
| --- | --- |

(2)

Padome 2010. gada 13. jūlijā pieņēma Ieteikumu par dalībvalstu un Savienības vispārējām ekonomikas politikas pamatnostādnēm (2010.–2014. g.), bet 2010. gada 21. oktobrī – Lēmumu par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm (2), kas kopā veido “integrētās pamatnostādnes”. Dalībvalstis tika aicinātas ņemt vērā šīs integrētās pamatnostādnes savā ekonomikas un nodarbinātības politikā.

| (3) | Komisija 2011. gada 12. janvārī pieņēma pirmo Gada izaugsmes pētījumu, tādējādi uzsākot jaunu ekonomiskās pārvaldības ciklu ES un pirmo Eiropas ex-ante un integrētas politikas koordinēšanas pusgadu, kas balstās uz stratēģiju “Eiropa 2020”. |
| --- | --- |

(3)

Komisija 2011. gada 12. janvārī pieņēma pirmo Gada izaugsmes pētījumu, tādējādi uzsākot jaunu ekonomiskās pārvaldības ciklu ES un pirmo Eiropas ex-ante un integrētas politikas koordinēšanas pusgadu, kas balstās uz stratēģiju “Eiropa 2020”.

| (4) | Eiropadome 2011. gada 25. martā apstiprināja fiskālās konsolidācijas un strukturālu reformu prioritātes saskaņā ar Padomes 2011. gada 15. februāra un 7. marta secinājumiem un atbilstīgi Komisijas Gada izaugsmes pētījumam. Tā uzsvēra, ka prioritāte jāpiešķir stabilam budžetam un fiskālās stabilitātes atjaunošanai, bezdarba samazināšanai, izmantojot darbaspēka tirgus reformas, un jauniem centieniem, lai stiprinātu izaugsmi. Tā aicināja dalībvalstis šīs prioritātes izvērst konkrētos pasākumos, ko paredzēts iekļaut to stabilitātes vai konverģences programmās un valsts reformu programmās. |
| --- | --- |

(4)

Eiropadome 2011. gada 25. martā apstiprināja fiskālās konsolidācijas un strukturālu reformu prioritātes saskaņā ar Padomes 2011. gada 15. februāra un 7. marta secinājumiem un atbilstīgi Komisijas Gada izaugsmes pētījumam. Tā uzsvēra, ka prioritāte jāpiešķir stabilam budžetam un fiskālās stabilitātes atjaunošanai, bezdarba samazināšanai, izmantojot darbaspēka tirgus reformas, un jauniem centieniem, lai stiprinātu izaugsmi. Tā aicināja dalībvalstis šīs prioritātes izvērst konkrētos pasākumos, ko paredzēts iekļaut to stabilitātes vai konverģences programmās un valsts reformu programmās.

| (5) | Eiropadome 2011. gada 25. martā arī aicināja dalībvalstis, kuras piedalās paktā “Euro plus”, savlaicīgi nākt klajā ar savām saistībām, lai tās iekļautu minēto valstu stabilitātes vai konverģences programmās un valstu reformu programmās. |
| --- | --- |

(5)

Eiropadome 2011. gada 25. martā arī aicināja dalībvalstis, kuras piedalās paktā “Euro plus”, savlaicīgi nākt klajā ar savām saistībām, lai tās iekļautu minēto valstu stabilitātes vai konverģences programmās un valstu reformu programmās.

| (6) | Vācija 2011. gada 27. aprīlī iesniedza savu 2011. gada stabilitātes programmas atjauninājumu, kas attiecas uz 2011.–2015. gadu, bet 2011. gada 7. aprīlī – 2011. gada valsts reformu programmu. Abas programmas izvērtētas vienlaikus, lai ņemtu vērā to savstarpējo saistību. |
| --- | --- |

(6)

Vācija 2011. gada 27. aprīlī iesniedza savu 2011. gada stabilitātes programmas atjauninājumu, kas attiecas uz 2011.–2015. gadu, bet 2011. gada 7. aprīlī – 2011. gada valsts reformu programmu. Abas programmas izvērtētas vienlaikus, lai ņemtu vērā to savstarpējo saistību.

| (7) | Sākoties krīzei, Vācijas ekonomikas stāvoklis bija salīdzinoši stabils. Tomēr, krītoties pieprasījumam pasaules tirdzniecībā, eksports un ieguldījumi 2009. gadā samazinājās tā, ka reālais IKP saruka iepriekš nepieredzētā apmērā – par 4,7 %. Tomēr pēc neliela pieauguma kopš 2009. gada beigām bezdarba līmenis atkal samazinās. Darba tirgus elastība atspoguļo labvēlīgo ietekmi, kāda bija veiktajām reformām, kuras veicināja darba stundu skaita samazināšanu, un saīsinātā darbalaika subsidēšanai. Ekonomika strauji atguvās no lejupslīdes, un 2010. gadā IKP pieauga par 3,6 %. Pretstatā 2009. gadā reģistrētajam kritumam eksports kopumā pieauga un pavēra plašākas atveseļošanās iespējas, kā rezultātā samazinājās tekošā konta pārpalikums. Turpināja uzlaboties tautsaimniecības konkurētspēja attiecībā pret lielāko daļu pārējo euro zonas dalībvalstu. Kopējais valsts budžets no līdzsvarota stāvokļa 2009. gadā saruka līdz 3 % deficītam no IKP, ko izraisīja tas, ka pilnībā darbojās automātiskie stabilizatori un diskrecionārie pasākumi ekonomikas lejupslīdes pārvarēšanai. Neraugoties uz pastāvīgajiem fiskālās stimulēšanas un finanšu tirgus atbalsta pasākumiem, ekonomikas atveseļošanās ļāva 2010. gadā ierobežot deficītu (3,3 % no IKP). |
| --- | --- |

(7)

Sākoties krīzei, Vācijas ekonomikas stāvoklis bija salīdzinoši stabils. Tomēr, krītoties pieprasījumam pasaules tirdzniecībā, eksports un ieguldījumi 2009. gadā samazinājās tā, ka reālais IKP saruka iepriekš nepieredzētā apmērā – par 4,7 %. Tomēr pēc neliela pieauguma kopš 2009. gada beigām bezdarba līmenis atkal samazinās. Darba tirgus elastība atspoguļo labvēlīgo ietekmi, kāda bija veiktajām reformām, kuras veicināja darba stundu skaita samazināšanu, un saīsinātā darbalaika subsidēšanai. Ekonomika strauji atguvās no lejupslīdes, un 2010. gadā IKP pieauga par 3,6 %. Pretstatā 2009. gadā reģistrētajam kritumam eksports kopumā pieauga un pavēra plašākas atveseļošanās iespējas, kā rezultātā samazinājās tekošā konta pārpalikums. Turpināja uzlaboties tautsaimniecības konkurētspēja attiecībā pret lielāko daļu pārējo euro zonas dalībvalstu. Kopējais valsts budžets no līdzsvarota stāvokļa 2009. gadā saruka līdz 3 % deficītam no IKP, ko izraisīja tas, ka pilnībā darbojās automātiskie stabilizatori un diskrecionārie pasākumi ekonomikas lejupslīdes pārvarēšanai. Neraugoties uz pastāvīgajiem fiskālās stimulēšanas un finanšu tirgus atbalsta pasākumiem, ekonomikas atveseļošanās ļāva 2010. gadā ierobežot deficītu (3,3 % no IKP).

| (8) | Pamatojoties uz atjauninātās stabilitātes programmas novērtējumu saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1466/97, Padome uzskata, ka makroekonomikas scenārijs, kas balstīts uz stabilitātes programmu, ir piesardzīgs 2011. gadam un ticams turpmākajiem gadiem – arī atbilstoši vērtējumam salīdzinājumā ar Komisijas dienestu 2011. gada pavasara prognozi. Stabilitātes programmā paredzēts, ka 2011. gadā reālais IKP pieaugs par 2,3 %, pēc tam 2012. gadā samazināsies līdz 1,8 %, bet laikposmā no 2013. līdz 2015. gadam – vidēji līdz 1,5 %. Stabilitātes programmā paredzēts jau 2011. gadā – divus gadus pirms Padomes noteiktā termiņa – samazināt deficītu līdz 3 % no IKP atsauces vērtības un gūt turpmākus panākumus vidēja termiņa mērķa īstenošanā, lai strukturālā izteiksmē 2014. gadā deficīts būtu 0,5 % no IKP. Pēc paredzētās pārmērīga deficīta novēršanas korekciju tempi ceļā uz stabilitātes programmā ietverto vidēja termiņa mērķu izpildi 2013. un 2014. gadā nesasniegs 0,5 % no IKP kritēriju. Lai gan 2010. gadā (3) parāda attiecība pret IKP pieauga par gandrīz 10 procentu punktiem, paredzams, ka no 2011. gada tā sāks samazināties un līdz 2015. gadam sasniegs 75,5 % no IKP, tādējādi saglabājoties virs Līgumā noteiktās atsauces vērtības. Šķiet, ka 2011. gada budžeta prognožu riski kopumā ir līdzsvaroti, bet pēc tam rezultāti varētu būt sliktāki, nekā gaidīts, jo daži ietaupījumi varētu nerealizēties, kā paredzēts. Daži pasākumi vēl ir jāapspriež (piemēram, enerģijas un finanšu darījumu nodokļi), bet citi vēl jāprecizē (piemēram, valsts pārvaldes efektivitātes uzlabošana). Turklāt nevar izslēgt papildu pasākumus finanšu tirgus atbalstam. Saskaņā ar Komisijas jaunāko novērtējumu, riski attiecībā uz valsts finanšu ilgtermiņa ilgtspēju šķiet vidēji. |
| --- | --- |

(8)

Pamatojoties uz atjauninātās stabilitātes programmas novērtējumu saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1466/97, Padome uzskata, ka makroekonomikas scenārijs, kas balstīts uz stabilitātes programmu, ir piesardzīgs 2011. gadam un ticams turpmākajiem gadiem – arī atbilstoši vērtējumam salīdzinājumā ar Komisijas dienestu 2011. gada pavasara prognozi. Stabilitātes programmā paredzēts, ka 2011. gadā reālais IKP pieaugs par 2,3 %, pēc tam 2012. gadā samazināsies līdz 1,8 %, bet laikposmā no 2013. līdz 2015. gadam – vidēji līdz 1,5 %. Stabilitātes programmā paredzēts jau 2011. gadā – divus gadus pirms Padomes noteiktā termiņa – samazināt deficītu līdz 3 % no IKP atsauces vērtības un gūt turpmākus panākumus vidēja termiņa mērķa īstenošanā, lai strukturālā izteiksmē 2014. gadā deficīts būtu 0,5 % no IKP. Pēc paredzētās pārmērīga deficīta novēršanas korekciju tempi ceļā uz stabilitātes programmā ietverto vidēja termiņa mērķu izpildi 2013. un 2014. gadā nesasniegs 0,5 % no IKP kritēriju. Lai gan 2010. gadā (3) parāda attiecība pret IKP pieauga par gandrīz 10 procentu punktiem, paredzams, ka no 2011. gada tā sāks samazināties un līdz 2015. gadam sasniegs 75,5 % no IKP, tādējādi saglabājoties virs Līgumā noteiktās atsauces vērtības. Šķiet, ka 2011. gada budžeta prognožu riski kopumā ir līdzsvaroti, bet pēc tam rezultāti varētu būt sliktāki, nekā gaidīts, jo daži ietaupījumi varētu nerealizēties, kā paredzēts. Daži pasākumi vēl ir jāapspriež (piemēram, enerģijas un finanšu darījumu nodokļi), bet citi vēl jāprecizē (piemēram, valsts pārvaldes efektivitātes uzlabošana). Turklāt nevar izslēgt papildu pasākumus finanšu tirgus atbalstam. Saskaņā ar Komisijas jaunāko novērtējumu, riski attiecībā uz valsts finanšu ilgtermiņa ilgtspēju šķiet vidēji.

| (9) | Tā kā ar nesen veikto veselības aprūpes sistēmas reformu tika ieviesti pasākumi, lai galvenokārt 2011. un 2012. gadā samazinātu izdevumu palielināšanos, iecerēto konsolidāciju varētu atbalstīt turpmāki pasākumi veselības aprūpei un ilgtermiņa aprūpei atvēlēto valsts izdevumu efektivitātes palielināšanai. Tajā pašā laikā ilgtermiņa izaugsmes potenciālu palīdzētu nostiprināt tāda konsolidācijas virziena saglabāšana, kas galvenokārt orientēts uz izaugsmi, tostarp nodrošinot atbilstošus izdevumus izglītībai. |
| --- | --- |

(9)

Tā kā ar nesen veikto veselības aprūpes sistēmas reformu tika ieviesti pasākumi, lai galvenokārt 2011. un 2012. gadā samazinātu izdevumu palielināšanos, iecerēto konsolidāciju varētu atbalstīt turpmāki pasākumi veselības aprūpei un ilgtermiņa aprūpei atvēlēto valsts izdevumu efektivitātes palielināšanai. Tajā pašā laikā ilgtermiņa izaugsmes potenciālu palīdzētu nostiprināt tāda konsolidācijas virziena saglabāšana, kas galvenokārt orientēts uz izaugsmi, tostarp nodrošinot atbilstošus izdevumus izglītībai.

| (10) | Lai gan Vācijas fiskālā sistēma tika ievērojami nostiprināta, ieviešot konstitūcijā paredzētus budžeta noteikumus, izveidojot Stabilitātes padomi un agrīnās brīdināšanas sistēmu budžeta trauksmes gadījumā, budžeta noteikumi vēl nav pilnībā īstenoti federālo zemju līmenī. Stingrāks ar tiem saistītais uzraudzības un sankciju mehānisms nostiprinātu valsts finanšu vispārējo stabilitāti. |
| --- | --- |

(10)

Lai gan Vācijas fiskālā sistēma tika ievērojami nostiprināta, ieviešot konstitūcijā paredzētus budžeta noteikumus, izveidojot Stabilitātes padomi un agrīnās brīdināšanas sistēmu budžeta trauksmes gadījumā, budžeta noteikumi vēl nav pilnībā īstenoti federālo zemju līmenī. Stingrāks ar tiem saistītais uzraudzības un sankciju mehānisms nostiprinātu valsts finanšu vispārējo stabilitāti.

| (11) | Krīze atklāja nopietnas nepilnības banku nozarē. Smagi zaudējumi un starptautisku ieguldījumu paaugstināta riska aizdevumos un strukturētos aktīvos norakstīšana pavājināja dažu banku kapitāla bāzi, kā rezultātā bija vajadzīga ievērojama valsts iejaukšanās. Krīze arī atklāja trūkumus dažās federālajās bankās, kuras jau pirms krīzes nelabvēlīgi ietekmēja tas, ka nebija efektīvu riska pārvaldības struktūru un dzīvotspējīga uzņēmējdarbības modeļa. Banku nozares dziļāka reforma, tostarp tādu federālo banku pārstrukturēšana, kurām nav dzīvotspējīga un atbilstoši finansēta uzņēmējdarbības modeļa, un regulatīvās un uzraudzības sistēmas nostiprināšana palīdzētu saglabāt finanšu nozares stabilitāti, kā arī nodrošinātu, ka tiek efektīvāk sadalīti mājsaimniecību uzkrājumi, kuri ir pamatā pieprasījumam un ieguldījumiem. |
| --- | --- |

(11)

Krīze atklāja nopietnas nepilnības banku nozarē. Smagi zaudējumi un starptautisku ieguldījumu paaugstināta riska aizdevumos un strukturētos aktīvos norakstīšana pavājināja dažu banku kapitāla bāzi, kā rezultātā bija vajadzīga ievērojama valsts iejaukšanās. Krīze arī atklāja trūkumus dažās federālajās bankās, kuras jau pirms krīzes nelabvēlīgi ietekmēja tas, ka nebija efektīvu riska pārvaldības struktūru un dzīvotspējīga uzņēmējdarbības modeļa. Banku nozares dziļāka reforma, tostarp tādu federālo banku pārstrukturēšana, kurām nav dzīvotspējīga un atbilstoši finansēta uzņēmējdarbības modeļa, un regulatīvās un uzraudzības sistēmas nostiprināšana palīdzētu saglabāt finanšu nozares stabilitāti, kā arī nodrošinātu, ka tiek efektīvāk sadalīti mājsaimniecību uzkrājumi, kuri ir pamatā pieprasījumam un ieguldījumiem.

| (12) | Vācijas ekonomikas izaugsmes potenciāls un strukturālā konkurētspēja galvenokārt ir atkarīgi no labi apmācīta un kvalificēta darbaspēka, bet, ņemot vērā demogrāfiskās pārmaiņas, par steidzami risināmu jautājumu var kļūt darbaspēka piedāvājuma nepietiekamība. Tas uzsver, cik svarīgi ir pilnībā izmantot darbaspēka potenciālu, novēršot šķēršļus konkrētu grupu (vecāka gadagājuma darba ņēmēju, sieviešu, nekvalificētu darba ņēmēju, trešo valstu valstspiederīgo) iesaistīšanai darba tirgū un cilvēkkapitāla turpmākai attīstībai. Atrisinot jautājumu par nodokļu slogu, kurš joprojām augsts (īpaši tiem, kuru ienākumi ir mazi un vidēji), palielinātos stimuls strādāt, un tajā pašā laikā būtu vairāk iespēju algu pieaugumu pārvērst lielākos reālajos ienākumos un iekšzemes pieprasījumā. Ienākuma nodokļa augstā robežvērtība, ko piemēro otrajam pelnītājam mājsaimniecībā, kura ir saistīta ar pāriem piemēroto kopīgu ienākuma nodokli, atstāj negatīvu ietekmi uz darbaspēka piedāvājumu. 2009. gadā ieviestais “Faktorverfahren” ļauj ikmēneša individuālajam nodokļu slogam atspoguļot katras personas personīgos ienākumus, savukārt nodokļu slogs par gadu kopumā nemainās. Šīs reformas ietekme uz dalību darba tirgū būtu jāuzrauga. Šajā sakarā varētu būt nepieciešami papildu pasākumi, lai mazinātu iespējamo atlikušo šķēršļu ietekmi uz darbu. Palielinot bērnu aprūpes iestāžu pieejamību, būtu iespējams palielināt sieviešu joprojām zemo iesaistīšanās līmeni pilnas slodzes nodarbinātībā. Turklāt, palielinot to cilvēku skaitu, kuriem ir arodmācībās iegūta kvalifikācija, tiktu palielinātas nekvalificēto darba ņēmēju izredzes darba tirgū. |
| --- | --- |

(12)

Vācijas ekonomikas izaugsmes potenciāls un strukturālā konkurētspēja galvenokārt ir atkarīgi no labi apmācīta un kvalificēta darbaspēka, bet, ņemot vērā demogrāfiskās pārmaiņas, par steidzami risināmu jautājumu var kļūt darbaspēka piedāvājuma nepietiekamība. Tas uzsver, cik svarīgi ir pilnībā izmantot darbaspēka potenciālu, novēršot šķēršļus konkrētu grupu (vecāka gadagājuma darba ņēmēju, sieviešu, nekvalificētu darba ņēmēju, trešo valstu valstspiederīgo) iesaistīšanai darba tirgū un cilvēkkapitāla turpmākai attīstībai. Atrisinot jautājumu par nodokļu slogu, kurš joprojām augsts (īpaši tiem, kuru ienākumi ir mazi un vidēji), palielinātos stimuls strādāt, un tajā pašā laikā būtu vairāk iespēju algu pieaugumu pārvērst lielākos reālajos ienākumos un iekšzemes pieprasījumā. Ienākuma nodokļa augstā robežvērtība, ko piemēro otrajam pelnītājam mājsaimniecībā, kura ir saistīta ar pāriem piemēroto kopīgu ienākuma nodokli, atstāj negatīvu ietekmi uz darbaspēka piedāvājumu. 2009. gadā ieviestais “Faktorverfahren” ļauj ikmēneša individuālajam nodokļu slogam atspoguļot katras personas personīgos ienākumus, savukārt nodokļu slogs par gadu kopumā nemainās. Šīs reformas ietekme uz dalību darba tirgū būtu jāuzrauga. Šajā sakarā varētu būt nepieciešami papildu pasākumi, lai mazinātu iespējamo atlikušo šķēršļu ietekmi uz darbu. Palielinot bērnu aprūpes iestāžu pieejamību, būtu iespējams palielināt sieviešu joprojām zemo iesaistīšanās līmeni pilnas slodzes nodarbinātībā. Turklāt, palielinot to cilvēku skaitu, kuriem ir arodmācībās iegūta kvalifikācija, tiktu palielinātas nekvalificēto darba ņēmēju izredzes darba tirgū.

| (13) | Vācija nesen pieņēma tālejošus lēmumus par nākotnē izmantojamiem enerģijas veidiem. Enerģētikas koncepcijas īstenošana būs saistīta ar energoapgādes pilnīgu pārveidi, un tas ietekmēs enerģijas cenas un tautsaimniecības konkurētspēju vidējā termiņā līdz ilgtermiņā. Tāpēc, īstenojot enerģētikas koncepciju, galvenajam vadošajam principam būtu jābūt rentabilitātei, kas balstīta uz enerģijas efektīvu patēriņu, rentablām atbalsta shēmām un atbilstošiem atjaunojamo energoresursu tīkliem, un konkurētspējīgiem enerģijas tirgiem. |
| --- | --- |

(13)

Vācija nesen pieņēma tālejošus lēmumus par nākotnē izmantojamiem enerģijas veidiem. Enerģētikas koncepcijas īstenošana būs saistīta ar energoapgādes pilnīgu pārveidi, un tas ietekmēs enerģijas cenas un tautsaimniecības konkurētspēju vidējā termiņā līdz ilgtermiņā. Tāpēc, īstenojot enerģētikas koncepciju, galvenajam vadošajam principam būtu jābūt rentabilitātei, kas balstīta uz enerģijas efektīvu patēriņu, rentablām atbalsta shēmām un atbilstošiem atjaunojamo energoresursu tīkliem, un konkurētspējīgiem enerģijas tirgiem.

| (14) | Palielinot konkurenci pakalpojumu nozarē, tiktu vēl vairāk sekmēts ražīguma pieaugums un nodrošināts atbalsts iekšzemes pieprasījumam. Pakalpojumu nozares dinamiskāka izaugsme arī veicinātu piedāvājuma un pieprasījuma pieauguma bāzes paplašināšanos Vācijā. Lai gan, īstenojot Pakalpojumu direktīvu, pēdējos gados tika panākts ievērojams progress, tomēr vēl ir jāsamazina šķēršļi uzņēmumu ienākšanai tirgū un iziešanai no tā, konkrēti, vēl vairāk vienkāršojot licenču un atļauju piešķiršanas sistēmu, un jāvienkāršo regulējums dažu profesionālo pakalpojumu sniegšanai. Varētu pārbaudīt to, cik pamatots un atbilstīgs ir regulējums attiecībā uz dažiem arodiem. Attiecībā uz tīkla nozares pakalpojumiem var uzlabot konkurenci jo īpaši dzelzceļa nozarē. Īsākā laikposmā konkurenci veicinātu Federālās tīkla aģentūras uzraudzības lomas nostiprināšana un pārdošanas un biļešu infrastruktūras atvēršana konkurencei. |
| --- | --- |

(14)

Palielinot konkurenci pakalpojumu nozarē, tiktu vēl vairāk sekmēts ražīguma pieaugums un nodrošināts atbalsts iekšzemes pieprasījumam. Pakalpojumu nozares dinamiskāka izaugsme arī veicinātu piedāvājuma un pieprasījuma pieauguma bāzes paplašināšanos Vācijā. Lai gan, īstenojot Pakalpojumu direktīvu, pēdējos gados tika panākts ievērojams progress, tomēr vēl ir jāsamazina šķēršļi uzņēmumu ienākšanai tirgū un iziešanai no tā, konkrēti, vēl vairāk vienkāršojot licenču un atļauju piešķiršanas sistēmu, un jāvienkāršo regulējums dažu profesionālo pakalpojumu sniegšanai. Varētu pārbaudīt to, cik pamatots un atbilstīgs ir regulējums attiecībā uz dažiem arodiem. Attiecībā uz tīkla nozares pakalpojumiem var uzlabot konkurenci jo īpaši dzelzceļa nozarē. Īsākā laikposmā konkurenci veicinātu Federālās tīkla aģentūras uzraudzības lomas nostiprināšana un pārdošanas un biļešu infrastruktūras atvēršana konkurencei.

| (15) | Lai nodrošinātu atbilstoši kvalificēta darbaspēka piedāvājumu un ņemot vērā arī demogrāfiskās pārmaiņas, svarīgi būs turpināt reformas ar mērķi uzlabot izglītības un mācību sistēmas pieejamību un kvalitāti. Īpaši tiek prognozēts vidēji un augsti kvalificēta darbaspēka trūkums, konkrēti, attiecībā uz matemātiku, zinātni un tehniskajiem priekšmetiem. Gan vidējās, gan augstākās izglītības apgūšanas līmenis jauniešu vidū Vācijā ir zem ES vidējā rādītāja. Izglītības jomā var uzlabot rezultātus, padarot pieejamāku pirmsskolas izglītību un pagarinātās darba dienas skolas un atvieglojot pāreju starp dažādiem izglītības sistēmas virzieniem. |
| --- | --- |

(15)

Lai nodrošinātu atbilstoši kvalificēta darbaspēka piedāvājumu un ņemot vērā arī demogrāfiskās pārmaiņas, svarīgi būs turpināt reformas ar mērķi uzlabot izglītības un mācību sistēmas pieejamību un kvalitāti. Īpaši tiek prognozēts vidēji un augsti kvalificēta darbaspēka trūkums, konkrēti, attiecībā uz matemātiku, zinātni un tehniskajiem priekšmetiem. Gan vidējās, gan augstākās izglītības apgūšanas līmenis jauniešu vidū Vācijā ir zem ES vidējā rādītāja. Izglītības jomā var uzlabot rezultātus, padarot pieejamāku pirmsskolas izglītību un pagarinātās darba dienas skolas un atvieglojot pāreju starp dažādiem izglītības sistēmas virzieniem.

| (16) | Vācija ir uzņēmusies vairākas saistības saskaņā ar paktu “Euro plus”. Fiskālajā jomā paktā ietvertas saistības jau 2011. gadā novērst pārmērīgo deficītu un 2011.–2012. gadā ar plašu rezervi sasniegt mērķus, kas paredzēti valsts budžeta noteikumos. Finansiālās stabilitātes pastiprināšanas pasākumi ietver kapitāla tirgus efektīvu regulējumu un uzraudzību. Nodarbinātības pasākumi ir vērsti uz iesaistīšanos darba tirgū (aktīvā darba tirgus instrumentu reforma, ārvalstīs kvalificētu profesionāļu uzlabota integrācija un migrantu integrācija) un izglītību (pakts par pamatizglītību). Konkurētspējas pasākumi ir orientēti uz tīkla nozarēm, enerģētiku un pakalpojumu nozari (proti, tirgus pārredzamības aģentūra elektroenerģijas un gāzes nozarē, elektromobilitātes programma un palielināts finansējums transporta infrastruktūrai), kā arī uz izglītību (proti, izcilības iniciatīva augstāko mācību iestāžu popularizēšanai un universitāšu fakta finansēšana). Šīs saistības attiecas uz četrām pakta jomām. Tās kopumā atspoguļo plašo reformu programmu, kas ieskicēta stabilitātes programmā un valstu reformu programmā. Tomēr pakta saistībās nav pievērsta uzmanība vairākām politikas jomām (piemēram, federālo banku pārstrukturēšanai vai nodarbinātības nodokļu slogam), vai arī šīs jomas ir tikai pieminētas (pakalpojumu un tīkla nozaru atvēršana lielākai konkurencei). Ieteikumos tika novērtētas un ņemtas vērā pakta “Euro plus” saistības. |
| --- | --- |

(16)

Vācija ir uzņēmusies vairākas saistības saskaņā ar paktu “Euro plus”. Fiskālajā jomā paktā ietvertas saistības jau 2011. gadā novērst pārmērīgo deficītu un 2011.–2012. gadā ar plašu rezervi sasniegt mērķus, kas paredzēti valsts budžeta noteikumos. Finansiālās stabilitātes pastiprināšanas pasākumi ietver kapitāla tirgus efektīvu regulējumu un uzraudzību. Nodarbinātības pasākumi ir vērsti uz iesaistīšanos darba tirgū (aktīvā darba tirgus instrumentu reforma, ārvalstīs kvalificētu profesionāļu uzlabota integrācija un migrantu integrācija) un izglītību (pakts par pamatizglītību). Konkurētspējas pasākumi ir orientēti uz tīkla nozarēm, enerģētiku un pakalpojumu nozari (proti, tirgus pārredzamības aģentūra elektroenerģijas un gāzes nozarē, elektromobilitātes programma un palielināts finansējums transporta infrastruktūrai), kā arī uz izglītību (proti, izcilības iniciatīva augstāko mācību iestāžu popularizēšanai un universitāšu fakta finansēšana). Šīs saistības attiecas uz četrām pakta jomām. Tās kopumā atspoguļo plašo reformu programmu, kas ieskicēta stabilitātes programmā un valstu reformu programmā. Tomēr pakta saistībās nav pievērsta uzmanība vairākām politikas jomām (piemēram, federālo banku pārstrukturēšanai vai nodarbinātības nodokļu slogam), vai arī šīs jomas ir tikai pieminētas (pakalpojumu un tīkla nozaru atvēršana lielākai konkurencei). Ieteikumos tika novērtētas un ņemtas vērā pakta “Euro plus” saistības.

| (17) | Komisija ir izvērtējusi Vācijas stabilitātes programmu un valsts reformu programmu, tostarp tās pakta “Euro plus” saistības. Tā ir ņēmusi vērā ne tikai programmu lietderību ilgtspējīgas fiskālās un sociālekonomiskās politikas izveidē Vācijā, bet arī to atbilstību ES noteikumiem un norādēm, ņemot vērā, ka ir jānostiprina ES vispārējā ekonomiskā pārvaldība, kas panākams, turpmākajos valstu lēmumos sniedzot ES līmeņa norādes. Ņemot to vērā, Komisija uzskata, ka Vācijas budžeta stratēģija būtu jāīsteno, kā iecerēts. Turpmāk būtu arī jānodrošina atbilstīgi strukturālo pielāgojumu centieni virzībā uz vidēja termiņa mērķi, tajā pašā laikā saglabājot izaugsmi veicinošu konsolidācijas virzienu. Turpmākie pasākumi 2011. un 2012. gadā būtu jāvērš uz finanšu sistēmas stabilitātes nodrošināšanu (piemēram, veicot federālo banku pārstrukturēšanu), vietējo izaugsmes avotu nostiprināšanu, palielinot iesaistīšanos darba tirgū, kas paveicams, samazinot nodarbinātības nodokļu slogu, uzlabojot izglītības pieejamību un kvalitāti, kā arī atverot lielākai konkurencei pakalpojumu nozari, amatus un profesijas, un tīkla nozares. |
| --- | --- |

(17)

Komisija ir izvērtējusi Vācijas stabilitātes programmu un valsts reformu programmu, tostarp tās pakta “Euro plus” saistības. Tā ir ņēmusi vērā ne tikai programmu lietderību ilgtspējīgas fiskālās un sociālekonomiskās politikas izveidē Vācijā, bet arī to atbilstību ES noteikumiem un norādēm, ņemot vērā, ka ir jānostiprina ES vispārējā ekonomiskā pārvaldība, kas panākams, turpmākajos valstu lēmumos sniedzot ES līmeņa norādes. Ņemot to vērā, Komisija uzskata, ka Vācijas budžeta stratēģija būtu jāīsteno, kā iecerēts. Turpmāk būtu arī jānodrošina atbilstīgi strukturālo pielāgojumu centieni virzībā uz vidēja termiņa mērķi, tajā pašā laikā saglabājot izaugsmi veicinošu konsolidācijas virzienu. Turpmākie pasākumi 2011. un 2012. gadā būtu jāvērš uz finanšu sistēmas stabilitātes nodrošināšanu (piemēram, veicot federālo banku pārstrukturēšanu), vietējo izaugsmes avotu nostiprināšanu, palielinot iesaistīšanos darba tirgū, kas paveicams, samazinot nodarbinātības nodokļu slogu, uzlabojot izglītības pieejamību un kvalitāti, kā arī atverot lielākai konkurencei pakalpojumu nozari, amatus un profesijas, un tīkla nozares.

| (18) | Ņemot vērā šo novērtējumu, kā arī Padomes 2009. gada 2. decembra ieteikumu saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 126. panta 7. punktu, Padome ir izskatījusi Vācijas stabilitātes programmas 2011. gada atjauninājumu, un tās atzinums (4) ir sniegts turpmāk 1. punktā. Ņemot vērā Eiropadomes 2011. gada 25. marta secinājumus, Padome ir izskatījusi Vācijas valsts reformu programmu, |
| --- | --- |

(18)

Ņemot vērā šo novērtējumu, kā arī Padomes 2009. gada 2. decembra ieteikumu saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 126. panta 7. punktu, Padome ir izskatījusi Vācijas stabilitātes programmas 2011. gada atjauninājumu, un tās atzinums (4) ir sniegts turpmāk 1. punktā. Ņemot vērā Eiropadomes 2011. gada 25. marta secinājumus, Padome ir izskatījusi Vācijas valsts reformu programmu,

AR ŠO IESAKA Vācijai laikposmā no 2011. līdz 2012. gadam rīkoties šādi:

| 1. | Kā paredzēts, īstenot budžeta stratēģiju 2012. un turpmākajiem gadiem, tādējādi samazinot valsts parādu atbilstīgi Padomes ieteikumiem saskaņā ar pārmērīga deficīta procedūru. Turpmāk nodošināt atbilstīgus strukturālo pielāgojumu centienus virzībā uz vidēja termiņa mērķi. Pabeigt budžeta noteikumu īstenošanu federālo zemju līmenī un vēl vairāk nostiprināt atbilstošo uzraudzības un sankciju mehānismu. Saglabāt izaugsmi veicinošu konsolidācijas virzienu, proti, nodrošinot atbilstošus izdevumus izglītībai un palielinot veselības aprūpei un ilgtermiņa aprūpei atvēlēto valsts izdevumu efektivitāti. |
| --- | --- |

1.

Kā paredzēts, īstenot budžeta stratēģiju 2012. un turpmākajiem gadiem, tādējādi samazinot valsts parādu atbilstīgi Padomes ieteikumiem saskaņā ar pārmērīga deficīta procedūru. Turpmāk nodošināt atbilstīgus strukturālo pielāgojumu centienus virzībā uz vidēja termiņa mērķi. Pabeigt budžeta noteikumu īstenošanu federālo zemju līmenī un vēl vairāk nostiprināt atbilstošo uzraudzības un sankciju mehānismu. Saglabāt izaugsmi veicinošu konsolidācijas virzienu, proti, nodrošinot atbilstošus izdevumus izglītībai un palielinot veselības aprūpei un ilgtermiņa aprūpei atvēlēto valsts izdevumu efektivitāti.

| 2. | Novērst strukturālos trūkumus finanšu nozarē, konkrēti, pārstrukturējot tās federālās bankas, kurām nav atbilstoši finansēta dzīvotspējīga uzņēmējdarbības modeļa. |
| --- | --- |

2.

Novērst strukturālos trūkumus finanšu nozarē, konkrēti, pārstrukturējot tās federālās bankas, kurām nav atbilstoši finansēta dzīvotspējīga uzņēmējdarbības modeļa.

| 3. | Palielināt iesaistīšanos darba tirgū, nodrošinot vienlīdzīgu piekļuvi izglītības un mācību sistēmai un budžeta ziņā neitrālā veidā veicot turpmākus pasākumus, lai samazinātu lielo nodokļu slogu un uzlabotu darba stimulus personām ar zemu ienākumu perspektīvu. Palielināt pilnas slodzes bērnu aprūpes iestāžu un pagarinātās darba dienas skolu skaitu. Cieši uzraudzīt ietekmi, kāda bija nesen veiktās reformas pasākumiem, lai mazinātu bremzējošus nodokļus otrajam pelnītājam mājsaimniecībā, un veikt turpmākus pasākumus paliekošu bremzējošu apstākļu gadījumā. |
| --- | --- |

3.

Palielināt iesaistīšanos darba tirgū, nodrošinot vienlīdzīgu piekļuvi izglītības un mācību sistēmai un budžeta ziņā neitrālā veidā veicot turpmākus pasākumus, lai samazinātu lielo nodokļu slogu un uzlabotu darba stimulus personām ar zemu ienākumu perspektīvu. Palielināt pilnas slodzes bērnu aprūpes iestāžu un pagarinātās darba dienas skolu skaitu. Cieši uzraudzīt ietekmi, kāda bija nesen veiktās reformas pasākumiem, lai mazinātu bremzējošus nodokļus otrajam pelnītājam mājsaimniecībā, un veikt turpmākus pasākumus paliekošu bremzējošu apstākļu gadījumā.

| 4. | Atcelt nepamatotus ierobežojumus attiecībā uz dažiem profesionāliem pakalpojumiem un dažiem arodiem. Palielināt konkurenci tīkla nozarēs, nostiprināt Federālās tīkla aģentūras uzraudzības lomu dzelzceļa nozarē un saistībā ar paziņoto valsts enerģētikas koncepciju pievērsties atjaunojamās enerģijas likuma ilgtermiņa rentabilitātes palielināšanai, nodrošinot reālu neatkarību no enerģijas ražošanas un pārvades, un uzlabot pārrobežu starpsavienojumus. |
| --- | --- |

4.

Atcelt nepamatotus ierobežojumus attiecībā uz dažiem profesionāliem pakalpojumiem un dažiem arodiem. Palielināt konkurenci tīkla nozarēs, nostiprināt Federālās tīkla aģentūras uzraudzības lomu dzelzceļa nozarē un saistībā ar paziņoto valsts enerģētikas koncepciju pievērsties atjaunojamās enerģijas likuma ilgtermiņa rentabilitātes palielināšanai, nodrošinot reālu neatkarību no enerģijas ražošanas un pārvades, un uzlabot pārrobežu starpsavienojumus.

Briselē, 2011. gada 12. jūlijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

J. VINCENT-ROSTOWSKI

---

(1)  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp.

1

(2)  Saglabātas 2011. gadam ar Padomes Lēmumu 2011/308/ES (2011. gada 19. maijs) par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm (OV L 138, 26.5.2011., 56. lpp.).

2

(3)  Šis lēciens 2010. gadā lielā mērā ir saistīts ar to, ka divas grūtībās nonākušas bankas pārvietoja samazinātas vērtības aktīvu uz savām attiecīgajām “sliktajām bankām”, kuras klasificētas valsts sektorā. Saskaņā ar Eurostat ieteikumiem par grāmatvedības uzskaites noteikumiem finanšu sanācijas struktūrām “slikto banku” atbilstošajām saistībām bija tieša ietekme uz parāda līmeni.

3

Eurostat

(4)  Paredzēts Regulas (EK) Nr. 1466/97 5. panta 3. punktā.

4

---

| 19.7.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 212/13 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 212/13

---

PADOMES IETEIKUMS

(2011. gada 12. jūlijs)

par Nīderlandes 2011. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par atjaunināto Nīderlandes stabilitātes programmu 2011.–2015. gadam

2011/C 212/04

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 121. panta 2. punktu un 148. panta 4. punktu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 (1997. gada 7. jūlijs) par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1) un jo īpaši tās 5. panta 3. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu,

ņemot vērā Eiropadomes secinājumus,

ņemot vērā Nodarbinātības komitejas atzinumu,

pēc apspriešanās ar Ekonomikas un finanšu komiteju,

tā kā:

| (1) | Eiropadome 2010. gada 26. martā piekrita Komisijas priekšlikumam uzsākt jaunu izaugsmes un nodarbinātības stratēģiju – “Eiropa 2020” – kurai par pamatu ņemta ciešāka ekonomikas politikas koordinācija un kura pievērsīs uzmanību galvenajām jomām, kurās jārīkojas, lai palielinātu Eiropas ilgtspējīgas izaugsmes potenciālu un konkurētspēju. |
| --- | --- |

(1)

Eiropadome 2010. gada 26. martā piekrita Komisijas priekšlikumam uzsākt jaunu izaugsmes un nodarbinātības stratēģiju – “Eiropa 2020” – kurai par pamatu ņemta ciešāka ekonomikas politikas koordinācija un kura pievērsīs uzmanību galvenajām jomām, kurās jārīkojas, lai palielinātu Eiropas ilgtspējīgas izaugsmes potenciālu un konkurētspēju.

| (2) | Padome 2010. gada 13. jūlijā pieņēma Ieteikumu par dalībvalstu un Savienības vispārējām ekonomikas politikas pamatnostādnēm (2010.–2014. g.), bet 2010. gada 21. oktobrī – Lēmumu par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm (2), kas kopā veido “integrētās pamatnostādnes”. Dalībvalstis tika aicinātas ņemt vērā šīs integrētās pamatnostādnes savā ekonomikas un nodarbinātības politikā. |
| --- | --- |

(2)

Padome 2010. gada 13. jūlijā pieņēma Ieteikumu par dalībvalstu un Savienības vispārējām ekonomikas politikas pamatnostādnēm (2010.–2014. g.), bet 2010. gada 21. oktobrī – Lēmumu par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm (2), kas kopā veido “integrētās pamatnostādnes”. Dalībvalstis tika aicinātas ņemt vērā šīs integrētās pamatnostādnes savā ekonomikas un nodarbinātības politikā.

| (3) | Komisija 2011. gada 12. janvārī pieņēma pirmo Gada izaugsmes pētījumu, tādējādi uzsākot jaunu ekonomiskās pārvaldības ciklu ES un pirmo Eiropas ex-ante un integrētas politikas koordinēšanas pusgadu, kas balstās uz stratēģiju “Eiropa 2020”. |
| --- | --- |

(3)

Komisija 2011. gada 12. janvārī pieņēma pirmo Gada izaugsmes pētījumu, tādējādi uzsākot jaunu ekonomiskās pārvaldības ciklu ES un pirmo Eiropas ex-ante un integrētas politikas koordinēšanas pusgadu, kas balstās uz stratēģiju “Eiropa 2020”.

| (4) | Eiropadome 2011. gada 25. martā apstiprināja fiskālās konsolidācijas un strukturālu reformu prioritātes (saskaņā ar Padomes 2011. gada 15. februāra un 7. marta secinājumiem un atbilstīgi Komisijas Gada izaugsmes pētījumam). Tā uzsvēra, ka prioritāte jāpiešķir stabilam budžetam un fiskālās stabilitātes atjaunošanai, bezdarba samazināšanai, izmantojot darbaspēka tirgus reformas, un jauniem centieniem, lai stiprinātu izaugsmi. Tā aicināja dalībvalstis šīs prioritātes izvērst konkrētos pasākumos, ko paredzēts iekļaut to stabilitātes vai konverģences programmā un valsts reformu programmās. |
| --- | --- |

(4)

Eiropadome 2011. gada 25. martā apstiprināja fiskālās konsolidācijas un strukturālu reformu prioritātes (saskaņā ar Padomes 2011. gada 15. februāra un 7. marta secinājumiem un atbilstīgi Komisijas Gada izaugsmes pētījumam). Tā uzsvēra, ka prioritāte jāpiešķir stabilam budžetam un fiskālās stabilitātes atjaunošanai, bezdarba samazināšanai, izmantojot darbaspēka tirgus reformas, un jauniem centieniem, lai stiprinātu izaugsmi. Tā aicināja dalībvalstis šīs prioritātes izvērst konkrētos pasākumos, ko paredzēts iekļaut to stabilitātes vai konverģences programmā un valsts reformu programmās.

| (5) | Eiropadome 2011. gada 25. martā uzaicināja dalībvalstis, kuras piedalās paktā “Euro plus”, savlaicīgi nākt klajā ar savām saistībām, lai tās varētu ietvert minēto valstu stabilitātes vai konverģences programmās un valsts reformu programmās. |
| --- | --- |

(5)

Eiropadome 2011. gada 25. martā uzaicināja dalībvalstis, kuras piedalās paktā “Euro plus”, savlaicīgi nākt klajā ar savām saistībām, lai tās varētu ietvert minēto valstu stabilitātes vai konverģences programmās un valsts reformu programmās.

| (6) | Nīderlande 2011. gada 29. aprīlī iesniedza savas 2011. gada stabilitātes programmas atjauninājumu, kas attiecas uz 2011.–2015. gadu, un savu 2011. gada valsts reformu programmu. Abas programmas izvērtētas vienlaikus, lai ņemtu vērā to savstarpējo saistību. |
| --- | --- |

(6)

Nīderlande 2011. gada 29. aprīlī iesniedza savas 2011. gada stabilitātes programmas atjauninājumu, kas attiecas uz 2011.–2015. gadu, un savu 2011. gada valsts reformu programmu. Abas programmas izvērtētas vienlaikus, lai ņemtu vērā to savstarpējo saistību.

| (7) | Neraugoties uz līdzšinējo labo ekonomikas attīstību, Nīderlandes ļoti atvērtā ekonomika saskārās ar ievērojamām grūtībām, krīzei ejot plašumā – reālais IKP 2009. gadā samazinājās par gandrīz 4 %. Ekonomikas atveseļošanās sākās 2009. gada otrajā pusē, galvenokārt pateicoties ārējā pieprasījuma pieaugumam, un pastiprinājās 2010. gada pirmajā pusē, IKP izaugsmei sasniedzot 1,8 %. Krīzes ietekme uz darba tirgu bija samērā ierobežota. Paredzams, ka bezdarba līmenis nākamajos divos gados pakāpeniski samazināsies – no 4,5 % 2010. gadā līdz 4 % 2012. gadā. Krīze smagi skāra Nīderlandes valsts finanses, proti, vispārējais valsts budžeta deficīts 2009. gadā palielinājās līdz 5,5 % no IKP un 2010. gadā līdz 5,4 %. Valdības pasākumi ar mērķi atbalstīt finanšu iestādes un stabilizēt finanšu tirgus izraisīja valsts parāda pieaugumu par 15 procentu punktiem no IKP, kā rezultātā valsts parāds 2009. gadā sasniedza 60,8 % no IKP. |
| --- | --- |

(7)

Neraugoties uz līdzšinējo labo ekonomikas attīstību, Nīderlandes ļoti atvērtā ekonomika saskārās ar ievērojamām grūtībām, krīzei ejot plašumā – reālais IKP 2009. gadā samazinājās par gandrīz 4 %. Ekonomikas atveseļošanās sākās 2009. gada otrajā pusē, galvenokārt pateicoties ārējā pieprasījuma pieaugumam, un pastiprinājās 2010. gada pirmajā pusē, IKP izaugsmei sasniedzot 1,8 %. Krīzes ietekme uz darba tirgu bija samērā ierobežota. Paredzams, ka bezdarba līmenis nākamajos divos gados pakāpeniski samazināsies – no 4,5 % 2010. gadā līdz 4 % 2012. gadā. Krīze smagi skāra Nīderlandes valsts finanses, proti, vispārējais valsts budžeta deficīts 2009. gadā palielinājās līdz 5,5 % no IKP un 2010. gadā līdz 5,4 %. Valdības pasākumi ar mērķi atbalstīt finanšu iestādes un stabilizēt finanšu tirgus izraisīja valsts parāda pieaugumu par 15 procentu punktiem no IKP, kā rezultātā valsts parāds 2009. gadā sasniedza 60,8 % no IKP.

| (8) | Balstoties uz atjauninātās stabilitātes programmas novērtējumu saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1466/97, Padome uzskata, ka makroekonomikas scenārijs, kura pamatā ir stabilitātes programmā izklāstītās budžeta prognozes, ir ticams. Stabilitātes programmas pamatā ir nedaudz piesardzīgākas izaugsmes prognozes 2011. un 2012. gadam nekā Komisijas dienestu izstrādātajā 2011. gada pavasara prognozē. Stabilitātes programmā ir plānots samazināt 2012. gadā vispārējo valsts budžeta deficītu zem 3 % atsauces vērtības, kas būtu vienu gadu pirms pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūrā noteiktā termiņa. Balstoties uz stabilitātes programmā iekļautajiem datiem, vidēja termiņa mērķis (VTM), proti, strukturālais deficīts 0,5 % apmērā no IKP, tiks gandrīz panākts līdz stabilitātes programmas laikposma beigām, jo Komisijas aprēķinātā strukturālā bilance 2015. gadā sasniedz – 0,8 % no IKP. Budžeta stratēģija ir pilnībā pamatota līdz 2015. gadam ar pietiekami konkrētiem pasākumiem, kaut arī to īstenošana ir pakļauta zināmam riskam, galvenokārt saistībā ar spēju izlīdzināt izdevumu pārsniegumus veselības aprūpes nozarē un uzraudzīt pašvaldību izdevumus. 2011.–2013. gadā fiskālie pasākumi vidēji gadā ir 0,75 % no IKP, kas atbilst Padomes 2009. gada 2. decembra ieteikumam saskaņā ar pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru. Attiecībā uz gadiem pēc pārmērīga budžeta deficīta novēršanas termiņa (2014. un 2015. gads) ir minams, ka pārrēķinātā strukturālā bilance 2014. gadā uzlabosies par 0,25 % un 2015. gadā par 0,5 %, tādējādi gandrīz panākot pieprasīto strukturālās bilances uzlabojumu (0,5 %) līdz vidēja termiņa mērķa sasniegšanai. |
| --- | --- |

(8)

Balstoties uz atjauninātās stabilitātes programmas novērtējumu saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1466/97, Padome uzskata, ka makroekonomikas scenārijs, kura pamatā ir stabilitātes programmā izklāstītās budžeta prognozes, ir ticams. Stabilitātes programmas pamatā ir nedaudz piesardzīgākas izaugsmes prognozes 2011. un 2012. gadam nekā Komisijas dienestu izstrādātajā 2011. gada pavasara prognozē. Stabilitātes programmā ir plānots samazināt 2012. gadā vispārējo valsts budžeta deficītu zem 3 % atsauces vērtības, kas būtu vienu gadu pirms pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūrā noteiktā termiņa. Balstoties uz stabilitātes programmā iekļautajiem datiem, vidēja termiņa mērķis (VTM), proti, strukturālais deficīts 0,5 % apmērā no IKP, tiks gandrīz panākts līdz stabilitātes programmas laikposma beigām, jo Komisijas aprēķinātā strukturālā bilance 2015. gadā sasniedz – 0,8 % no IKP. Budžeta stratēģija ir pilnībā pamatota līdz 2015. gadam ar pietiekami konkrētiem pasākumiem, kaut arī to īstenošana ir pakļauta zināmam riskam, galvenokārt saistībā ar spēju izlīdzināt izdevumu pārsniegumus veselības aprūpes nozarē un uzraudzīt pašvaldību izdevumus. 2011.–2013. gadā fiskālie pasākumi vidēji gadā ir 0,75 % no IKP, kas atbilst Padomes 2009. gada 2. decembra ieteikumam saskaņā ar pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru. Attiecībā uz gadiem pēc pārmērīga budžeta deficīta novēršanas termiņa (2014. un 2015. gads) ir minams, ka pārrēķinātā strukturālā bilance 2014. gadā uzlabosies par 0,25 % un 2015. gadā par 0,5 %, tādējādi gandrīz panākot pieprasīto strukturālās bilances uzlabojumu (0,5 %) līdz vidēja termiņa mērķa sasniegšanai.

| (9) | Nīderlandes iestāžu plānotā un īstenotā budžeta konsolidācija ievērojamā mērā balstās uz strukturālo izdevumu lielu samazinājumu, kas veido apmēram 3 % no IKP līdz stabilitātes programmas laikposma beigām (2015. gads) salīdzinājumā ar atsauces līmeni. Uz tā rezultātā panāktās korekcijas pamata ir paredzēts samazināt vispārējo valsts budžeta deficītu no 3,8 % no IKP 2011. gadā līdz 2,4 % no IKP 2012. gadā, deficītam turpinot kristies 2013.–2015. gadā par apmēram 0,5 % ik gadus. Nīderlande ir stingri apņēmusies sasniegt šos mērķus. Pasargājot izaugsmi veicinošas politikas jomas, piemēram, izglītības nozari, no budžeta samazinājumiem, netiktu kavēts ekonomikas izaugsmes nākotnes potenciāls un tiktu veicināta pārmērīga budžeta deficīta ilgtspējīga novēršana. |
| --- | --- |

(9)

Nīderlandes iestāžu plānotā un īstenotā budžeta konsolidācija ievērojamā mērā balstās uz strukturālo izdevumu lielu samazinājumu, kas veido apmēram 3 % no IKP līdz stabilitātes programmas laikposma beigām (2015. gads) salīdzinājumā ar atsauces līmeni. Uz tā rezultātā panāktās korekcijas pamata ir paredzēts samazināt vispārējo valsts budžeta deficītu no 3,8 % no IKP 2011. gadā līdz 2,4 % no IKP 2012. gadā, deficītam turpinot kristies 2013.–2015. gadā par apmēram 0,5 % ik gadus. Nīderlande ir stingri apņēmusies sasniegt šos mērķus. Pasargājot izaugsmi veicinošas politikas jomas, piemēram, izglītības nozari, no budžeta samazinājumiem, netiktu kavēts ekonomikas izaugsmes nākotnes potenciāls un tiktu veicināta pārmērīga budžeta deficīta ilgtspējīga novēršana.

| (10) | Papildus īstermiņa konsolidācijai viens no galvenajiem uzdevumiem ir uzlabot valsts finanšu ilgtermiņa ilgtspēju, ko negatīvi ietekmē ar novecošanu saistīto izdevumu straujš pieaugums. Ar novecošanu saistītās ilgtermiņa izmaksas skaidri pārsniedz ES vidējo rādītāju, jo īpaši attiecībā uz ilgtermiņa aprūpi un pensijām. Paredzamais ilgtermiņa aprūpes izdevumu pieaugums ir lielākais Eiropā, kā liecina Komisijas 2009. gada ziņojums par novecošanu. Galvenais iemesls šai situācijai ir tas, ka šobrīd pastāv visaptveroša formālās ilgtermiņa aprūpes sistēma (piemēram, valsts ilgtermiņa apdrošināšana sedz izmaksas par personas aprūpi, medmāsām, palīdzību, ārstēšanu un uzturēšanos ārstniecības iestādē), savukārt neformālai aprūpei Nīderlandē ir mazāka nozīme. Saskaņā ar Komisijas jaunāko novērtējumu riski attiecībā uz valsts finanšu ilgtermiņa ilgtspēju šķiet augsti. Papildus saviem konsolidācijas plāniem Nīderlandes valdība ir iesniegusi parlamentam pasākumus, kas atbalstīs ilgtermiņa ilgtspēju, tostarp likuma noteiktā pensionēšanās vecuma palielināšanu, kas līdz šim vēl nav pieņemta. |
| --- | --- |

(10)

Papildus īstermiņa konsolidācijai viens no galvenajiem uzdevumiem ir uzlabot valsts finanšu ilgtermiņa ilgtspēju, ko negatīvi ietekmē ar novecošanu saistīto izdevumu straujš pieaugums. Ar novecošanu saistītās ilgtermiņa izmaksas skaidri pārsniedz ES vidējo rādītāju, jo īpaši attiecībā uz ilgtermiņa aprūpi un pensijām. Paredzamais ilgtermiņa aprūpes izdevumu pieaugums ir lielākais Eiropā, kā liecina Komisijas 2009. gada ziņojums par novecošanu. Galvenais iemesls šai situācijai ir tas, ka šobrīd pastāv visaptveroša formālās ilgtermiņa aprūpes sistēma (piemēram, valsts ilgtermiņa apdrošināšana sedz izmaksas par personas aprūpi, medmāsām, palīdzību, ārstēšanu un uzturēšanos ārstniecības iestādē), savukārt neformālai aprūpei Nīderlandē ir mazāka nozīme. Saskaņā ar Komisijas jaunāko novērtējumu riski attiecībā uz valsts finanšu ilgtermiņa ilgtspēju šķiet augsti. Papildus saviem konsolidācijas plāniem Nīderlandes valdība ir iesniegusi parlamentam pasākumus, kas atbalstīs ilgtermiņa ilgtspēju, tostarp likuma noteiktā pensionēšanās vecuma palielināšanu, kas līdz šim vēl nav pieņemta.

| (11) | Nīderlandes darba tirgu raksturo samērā augsti līdzdalības rādītāji, augsts darba ražīgums nostrādātā stundā un zems bezdarba līmenis. Tomēr galvenais uzdevums attiecībā uz darba tirgu būs pastiprināt neizmantotā darbaspēka potenciāla izmantošanu, jo īpaši lai kompensētu prognozējamo darbspējīgā vecuma iedzīvotāju skaita samazināšanos sabiedrības novecošanas rezultātā. Kā liecina jaunākie pieejamie dati, vidējais gadā nostrādāto stundu skaits ir mazākais ES. Mazā nostrādāto stundu skaita iemesls ir ļoti lielais to personu, īpaši sieviešu, īpatsvars, kuri strādā nepilnu slodzi (tādējādi atspoguļojot viņu personīgo izvēli), kā arī finansiāli šķēršļi attiecībā uz iesaistīšanos darba tirgū vai darba stundu skaita palielināšanu. Pašlaik viens no galvenajiem šķēršļiem, kas Nīderlandē kavē personas, kuras ir otrie pelnītāji mājsaimniecībā, iesaistīties darba tirgū vai strādāt vairāk stundu, ir augstā otrajiem ienākumiem piemērojamā nodokļu robežvērtība, kas dažos gadījumos var pārsniegt 80 %; šīs situācijas iemesls cita starpā ir vispārējais nodokļu kredīts un no ienākumiem atkarīgu pabalstu, piemēram, bērnu aprūpes pabalsta, samazinājums. |
| --- | --- |

(11)

Nīderlandes darba tirgu raksturo samērā augsti līdzdalības rādītāji, augsts darba ražīgums nostrādātā stundā un zems bezdarba līmenis. Tomēr galvenais uzdevums attiecībā uz darba tirgu būs pastiprināt neizmantotā darbaspēka potenciāla izmantošanu, jo īpaši lai kompensētu prognozējamo darbspējīgā vecuma iedzīvotāju skaita samazināšanos sabiedrības novecošanas rezultātā. Kā liecina jaunākie pieejamie dati, vidējais gadā nostrādāto stundu skaits ir mazākais ES. Mazā nostrādāto stundu skaita iemesls ir ļoti lielais to personu, īpaši sieviešu, īpatsvars, kuri strādā nepilnu slodzi (tādējādi atspoguļojot viņu personīgo izvēli), kā arī finansiāli šķēršļi attiecībā uz iesaistīšanos darba tirgū vai darba stundu skaita palielināšanu. Pašlaik viens no galvenajiem šķēršļiem, kas Nīderlandē kavē personas, kuras ir otrie pelnītāji mājsaimniecībā, iesaistīties darba tirgū vai strādāt vairāk stundu, ir augstā otrajiem ienākumiem piemērojamā nodokļu robežvērtība, kas dažos gadījumos var pārsniegt 80 %; šīs situācijas iemesls cita starpā ir vispārējais nodokļu kredīts un no ienākumiem atkarīgu pabalstu, piemēram, bērnu aprūpes pabalsta, samazinājums.

| (12) | Attiecībā uz arvien lielāko un neviendabīgo personu grupu, ko veido cilvēki ar daļēju invaliditāti un ilgstoši bezdarbnieki, kurus arvien lielākā mērā apdraud strukturālais bezdarbs, ir minams, ka aktīvas darba tirgus politikas īstenošana acīmredzami nav sniegusi pozitīvus rezultātus. Personas, kas nav ES valstspiederīgie, saskaras ar īpašām grūtībām, tādējādi palielinot esošās atšķirības nodarbinātības un bezdarba jomā. |
| --- | --- |

(12)

Attiecībā uz arvien lielāko un neviendabīgo personu grupu, ko veido cilvēki ar daļēju invaliditāti un ilgstoši bezdarbnieki, kurus arvien lielākā mērā apdraud strukturālais bezdarbs, ir minams, ka aktīvas darba tirgus politikas īstenošana acīmredzami nav sniegusi pozitīvus rezultātus. Personas, kas nav ES valstspiederīgie, saskaras ar īpašām grūtībām, tādējādi palielinot esošās atšķirības nodarbinātības un bezdarba jomā.

| (13) | Nīderlandes pētniecības un inovāciju sistēma ir saglabājusi savas inovatīvās spējas, taču mazais privātā sektora īpatsvars pētniecības un attīstības ieguldījumos varētu negatīvi ietekmēt turpmāko ekonomikas izaugsmi un Nīderlandes ekonomikas konkurētspēju. Valdības mērķis ir radīt uzņēmumiem (tostarp ārvalstu) pievilcīgu vidi pētniecības un inovāciju jomā fiskālo stimulu, uzņēmējdarbības telpu un izcilas pētniecības veidā. Tomēr šogad notiekošās budžeta konsolidācijas dēļ dažas uzņēmumiem paredzētās subsīdijas, iespējams, tiks pārtrauktas, savukārt citas tiks racionalizētas un mērķtiecīgi novirzītas uz “svarīgākajām ekonomikas jomām” un pārvestas uz vispārīgāka rakstura nodokļu instrumentiem. |
| --- | --- |

(13)

Nīderlandes pētniecības un inovāciju sistēma ir saglabājusi savas inovatīvās spējas, taču mazais privātā sektora īpatsvars pētniecības un attīstības ieguldījumos varētu negatīvi ietekmēt turpmāko ekonomikas izaugsmi un Nīderlandes ekonomikas konkurētspēju. Valdības mērķis ir radīt uzņēmumiem (tostarp ārvalstu) pievilcīgu vidi pētniecības un inovāciju jomā fiskālo stimulu, uzņēmējdarbības telpu un izcilas pētniecības veidā. Tomēr šogad notiekošās budžeta konsolidācijas dēļ dažas uzņēmumiem paredzētās subsīdijas, iespējams, tiks pārtrauktas, savukārt citas tiks racionalizētas un mērķtiecīgi novirzītas uz “svarīgākajām ekonomikas jomām” un pārvestas uz vispārīgāka rakstura nodokļu instrumentiem.

| (14) | Satiksmes pārslogotības līmenis uz autoceļiem un dzelzceļa transportā negatīvi ietekmē uzņēmējdarbības vidi. Šis satiksmes pārslogotības līmenis ir viens no augstākajiem Eiropas Savienībā. Samērā neefektīvā transporta infrastruktūra šajā saistībā negatīvi ietekmē darba ņēmēju mobilitāti un tādējādi ar ražīguma palīdzību sasniedzamo iespējamo izaugsmi. Darba ņēmējiem ir jāpārvar lieli attālumi starp dzīves un darba vietu, un viņi saskaras ar neprognozējamu ceļā pavadāmo laiku un lielām sastrēgumu izraisītām izmaksām. Paredzams, ka līdz 2020. gadam šīs izmaksas palielināsies vēl vairāk, ja netiks veiktas pārmaiņas politikā. Uzlabojumi ar mērķi panākt infrastruktūras efektīvu izmantošanu (piemēram, ieviešot ceļu nodevas) palīdzētu palielināt darba ņēmēju mobilitāti un ražīgumu un tādējādi arī izaugsmes potenciālu. |
| --- | --- |

(14)

Satiksmes pārslogotības līmenis uz autoceļiem un dzelzceļa transportā negatīvi ietekmē uzņēmējdarbības vidi. Šis satiksmes pārslogotības līmenis ir viens no augstākajiem Eiropas Savienībā. Samērā neefektīvā transporta infrastruktūra šajā saistībā negatīvi ietekmē darba ņēmēju mobilitāti un tādējādi ar ražīguma palīdzību sasniedzamo iespējamo izaugsmi. Darba ņēmējiem ir jāpārvar lieli attālumi starp dzīves un darba vietu, un viņi saskaras ar neprognozējamu ceļā pavadāmo laiku un lielām sastrēgumu izraisītām izmaksām. Paredzams, ka līdz 2020. gadam šīs izmaksas palielināsies vēl vairāk, ja netiks veiktas pārmaiņas politikā. Uzlabojumi ar mērķi panākt infrastruktūras efektīvu izmantošanu (piemēram, ieviešot ceļu nodevas) palīdzētu palielināt darba ņēmēju mobilitāti un ražīgumu un tādējādi arī izaugsmes potenciālu.

| (15) | Nīderlande 2011. gada 4. aprīlī paziņoja vairākas saistības atbilstoši paktam “Euro plus”. Tās cita starpā aptver pasākumus, lai veicinātu konkurētspēju (ieviest jaunu uzņēmējdarbības politiku, kas balstās uz nodokļu un administratīvā sloga vispārīgāka rakstura samazinājumu) un nodarbinātību (sasaistīt sociālo drošību ar attiecīgo personu lielāku aktivitāti un samazināt atkarību no bezdarbnieka pabalstiem), lai turpinātu veicināt publisko finanšu ilgtspēju (iekļaut Stabilitātes un izaugsmes paktu valsts tiesību aktos) un pastiprinātu finanšu stabilitāti (piešķirt vairāk pilnvaru uzraudzības iestādēm). Šīs saistības attiecas uz visām pakta jomām. Saistības veido turpinājumu plašākam reformu plānam, kas izklāstīts stabilitātes programmā un valsts reformu programmā. Tomēr trūkst sīkākas informācijas par saistību grafiku un pasākumiem, kas būs vajadzīgi to īstenošanai. Šīs saistības ir izvērtētas un ņemtas vērā ieteikumos. |
| --- | --- |

(15)

Nīderlande 2011. gada 4. aprīlī paziņoja vairākas saistības atbilstoši paktam “Euro plus”. Tās cita starpā aptver pasākumus, lai veicinātu konkurētspēju (ieviest jaunu uzņēmējdarbības politiku, kas balstās uz nodokļu un administratīvā sloga vispārīgāka rakstura samazinājumu) un nodarbinātību (sasaistīt sociālo drošību ar attiecīgo personu lielāku aktivitāti un samazināt atkarību no bezdarbnieka pabalstiem), lai turpinātu veicināt publisko finanšu ilgtspēju (iekļaut Stabilitātes un izaugsmes paktu valsts tiesību aktos) un pastiprinātu finanšu stabilitāti (piešķirt vairāk pilnvaru uzraudzības iestādēm). Šīs saistības attiecas uz visām pakta jomām. Saistības veido turpinājumu plašākam reformu plānam, kas izklāstīts stabilitātes programmā un valsts reformu programmā. Tomēr trūkst sīkākas informācijas par saistību grafiku un pasākumiem, kas būs vajadzīgi to īstenošanai. Šīs saistības ir izvērtētas un ņemtas vērā ieteikumos.

| (16) | Komisija ir izvērtējusi stabilitātes programmu un valsts reformu programmu, tostarp saistības, ko Nīderlande uzņēmās saskaņā ar paktu “Euro plus”. Komisija ir ņēmusi vērā ne tikai to lietderību ilgtspējīgas fiskālās un sociālekonomiskās politikas izveidē Nīderlandē, bet arī to atbilstību ES noteikumiem un norādēm, ņemot vērā to, ka ir jānostiprina ES vispārējā ekonomiskā pārvaldība, kas panākams, turpmākajos valstu lēmumos sniedzot ES līmeņa norādes. Komisija uzskata, ka pilnībā precizētā Nīderlandes budžeta konsolidācijas stratēģija ir jāīsteno atbilstoši paredzētajam, vienlaikus saglabājot izdevumus jomās, kuras visvairāk veicina ilgtermiņa izaugsmi. Jāveic turpmāki pasākumi, lai uzlabotu publisko finanšu ilgtermiņa ilgtspēju (jo īpaši pensiju un ilgtermiņa aprūpes jomā), palielinātu līdzdalību un integrāciju darba tirgū un risinātu satiksmes pārslogotības izraisītos jautājumus. |
| --- | --- |

(16)

Komisija ir izvērtējusi stabilitātes programmu un valsts reformu programmu, tostarp saistības, ko Nīderlande uzņēmās saskaņā ar paktu “Euro plus”. Komisija ir ņēmusi vērā ne tikai to lietderību ilgtspējīgas fiskālās un sociālekonomiskās politikas izveidē Nīderlandē, bet arī to atbilstību ES noteikumiem un norādēm, ņemot vērā to, ka ir jānostiprina ES vispārējā ekonomiskā pārvaldība, kas panākams, turpmākajos valstu lēmumos sniedzot ES līmeņa norādes. Komisija uzskata, ka pilnībā precizētā Nīderlandes budžeta konsolidācijas stratēģija ir jāīsteno atbilstoši paredzētajam, vienlaikus saglabājot izdevumus jomās, kuras visvairāk veicina ilgtermiņa izaugsmi. Jāveic turpmāki pasākumi, lai uzlabotu publisko finanšu ilgtermiņa ilgtspēju (jo īpaši pensiju un ilgtermiņa aprūpes jomā), palielinātu līdzdalību un integrāciju darba tirgū un risinātu satiksmes pārslogotības izraisītos jautājumus.

| (17) | Ņemot vērā šo novērtējumu un Padomes 2009. gada 2. decembra ieteikumu saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 126. panta 7. punktu, Padome ir izskatījusi Nīderlandes stabilitātes programmas 2011. gada atjauninājumu, un tās atzinums (3) ir atspoguļots jo īpaši Padomes ieteikuma 1. un 2. punktā turpmāk. Ņemot vērā Eiropadomes 2011. gada 25. marta secinājumus, Padome ir izskatījusi Nīderlandes valsts reformu programmu. |
| --- | --- |

(17)

Ņemot vērā šo novērtējumu un Padomes 2009. gada 2. decembra ieteikumu saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 126. panta 7. punktu, Padome ir izskatījusi Nīderlandes stabilitātes programmas 2011. gada atjauninājumu, un tās atzinums (3) ir atspoguļots jo īpaši Padomes ieteikuma 1. un 2. punktā turpmāk. Ņemot vērā Eiropadomes 2011. gada 25. marta secinājumus, Padome ir izskatījusi Nīderlandes valsts reformu programmu.

AR ŠO IESAKA Nīderlandei laikposmā no 2011. līdz 2012. gadam rīkoties šādi:

| 1. | Īstenot budžeta stratēģiju 2012. gadam atbilstīgi Padomes ieteikumiem par pārmērīga budžeta deficīta korekcijām, panākot augstā valsts parāda samazināšanos. Pēc tam panākt progresu, lai sasniegtu vidēja termiņa mērķi atbilstīgi Stabilitātes un izaugsmes pakta prasībām, ievērojot vispārējo izdevumu griestus un konsolidācijas prasības, tādējādi nodrošinot, ka konsolidācija ir ilgtspējīga un izaugsmi veicinoša, saglabājot izdevumus jomās, kas tieši saistītas ar izaugsmi, piemēram, pētniecībā un inovācijā, izglītībā un apmācībā. |
| --- | --- |

1.

Īstenot budžeta stratēģiju 2012. gadam atbilstīgi Padomes ieteikumiem par pārmērīga budžeta deficīta korekcijām, panākot augstā valsts parāda samazināšanos. Pēc tam panākt progresu, lai sasniegtu vidēja termiņa mērķi atbilstīgi Stabilitātes un izaugsmes pakta prasībām, ievērojot vispārējo izdevumu griestus un konsolidācijas prasības, tādējādi nodrošinot, ka konsolidācija ir ilgtspējīga un izaugsmi veicinoša, saglabājot izdevumus jomās, kas tieši saistītas ar izaugsmi, piemēram, pētniecībā un inovācijā, izglītībā un apmācībā.

| 2. | Īstenot pasākumus, lai palielinātu likumā noteikto pensionēšanās vecumu, piesaistot paredzamajam dzīves ilgumam, un atbalstīt šos pasākumus ar citiem pasākumiem, kuru mērķis ir palielināt faktisko pensionēšanās vecumu un uzlabot publisko finanšu ilgtermiņa ilgtspēju. Izstrādāt projektu ilgtermiņa aprūpes reformai, ņemot vērā iedzīvotāju novecošanu. |
| --- | --- |

2.

Īstenot pasākumus, lai palielinātu likumā noteikto pensionēšanās vecumu, piesaistot paredzamajam dzīves ilgumam, un atbalstīt šos pasākumus ar citiem pasākumiem, kuru mērķis ir palielināt faktisko pensionēšanās vecumu un uzlabot publisko finanšu ilgtermiņa ilgtspēju. Izstrādāt projektu ilgtermiņa aprūpes reformai, ņemot vērā iedzīvotāju novecošanu.

| 3. | Palielināt līdzdalību darba tirgū, samazinot fiskālos šķēršļus, kas kavē personas, kuras otrie pelnītāji mājsaimniecībā, uzsākt darbu, un izstrādāt pasākumus, lai atbalstītu vismazāk aizsargātās iedzīvotāju grupas un palīdzētu tām reintegrēties darba tirgū. |
| --- | --- |

3.

Palielināt līdzdalību darba tirgū, samazinot fiskālos šķēršļus, kas kavē personas, kuras otrie pelnītāji mājsaimniecībā, uzsākt darbu, un izstrādāt pasākumus, lai atbalstītu vismazāk aizsargātās iedzīvotāju grupas un palīdzētu tām reintegrēties darba tirgū.

| 4. | Veicināt inovāciju, privātos ieguldījumus pētniecībā un attīstībā un ciešākas saites starp zinātni un uzņēmumiem, sniedzot piemērotus stimulus jaunās uzņēmumu politikas (“Naar de top”) kontekstā. |
| --- | --- |

4.

Veicināt inovāciju, privātos ieguldījumus pētniecībā un attīstībā un ciešākas saites starp zinātni un uzņēmumiem, sniedzot piemērotus stimulus jaunās uzņēmumu politikas (“Naar de top”) kontekstā.

Briselē, 2011. gada 12. jūlijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

J. VINCENT-ROSTOWSKI

---

(1)  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp.

1

(2)  Saglabātas 2011. gadam ar Padomes Lēmumu 2011/308/ES (2011. gada 19. maijs) par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm (OV L 138, 26.5.2011., 56. lpp.).

2

(3)  Paredzēts Regulas (EK) Nr. 1466/97 5. panta 3. punktā.

3

---

ATZINUMI

Eiropas Komisija

| 19.7.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 212/16 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 212/16

---

KOMISIJAS ATZINUMS

(2011. gada 15. jūlijs)

par radioaktīvo atkritumu apsaimniekošanas plānu saskaņā ar Euratom līguma 37. pantu attiecībā uz radioaktīvajiem atkritumiem no Stoneyhill NORM Descaling and Disposal Facility, kas atrodas Aberdīnšīrā, Skotijā, Apvienotajā Karalistē

(Autentisks ir tikai teksts angļu valodā)

2011/C 212/05

Turpmāk izklāstītais novērtējums veikts saskaņā ar Euratom līguma noteikumiem, neskarot jebkādu papildu novērtējumu, kas veicams saskaņā ar Līgumu par Eiropas Savienības darbību un pienākumiem, kas izriet no tā un no sekundārajiem tiesību aktiem.

Eiropas Komisija 2011. gada 3. februārī atbilstīgi Euratom līguma 37. pantam no Lielbritānijas valdības saņēma vispārīgus datus par Stoneyhill NORM Descaling and Disposal Facility radīto radioaktīvo atkritumu apsaimniekošanas plānu.

Pamatojoties uz šiem datiem un apspriedusies ar ekspertu grupu, Komisija ir sagatavojusi šādu atzinumu.

| 1. | Attālums starp Stoneyhill kompleksu un tuvāko punktu kādas citas dalībvalsts teritorijā, šajā gadījumā Īrijā, ir aptuveni 398 km. |
| --- | --- |

1.

Attālums starp Stoneyhill kompleksu un tuvāko punktu kādas citas dalībvalsts teritorijā, šajā gadījumā Īrijā, ir aptuveni 398 km.

| 2. | Attīrīšanas iekārtai nav jāsaņem izplūžu atļauja šķidro un gāzveida radioaktīvo vielu izplūdēm. Normālas darbības laikā attīrīšanas iekārta neradīs šķidro radioaktīvo vielu izplūdes. Tomēr dabīgā radioaktīvā gāze (radons) izplūdīs no attīrīšanas iekārtas un nelielos daudzumos izplūdīs radioaktīvs aerosols. Neviens no tiem nespēs apdraudēt iedzīvotāju veselību citās dalībvalstīs. |
| --- | --- |

2.

Attīrīšanas iekārtai nav jāsaņem izplūžu atļauja šķidro un gāzveida radioaktīvo vielu izplūdēm. Normālas darbības laikā attīrīšanas iekārta neradīs šķidro radioaktīvo vielu izplūdes. Tomēr dabīgā radioaktīvā gāze (radons) izplūdīs no attīrīšanas iekārtas un nelielos daudzumos izplūdīs radioaktīvs aerosols. Neviens no tiem nespēs apdraudēt iedzīvotāju veselību citās dalībvalstīs.

| 3. | Noglabāšanas iekārtas ekspluatācijas posmā:






  — | radioaktīvos atkritumus ievietos noglabāšanas iekārtā bez nodoma tos no turienes izņemt, |
| --- | --- | --- |

3.

Noglabāšanas iekārtas ekspluatācijas posmā:

—

radioaktīvos atkritumus ievietos noglabāšanas iekārtā bez nodoma tos no turienes izņemt,

| — | noglabāšanas iekārtai nav jāsaņem izplūžu atļauja šķidro un gāzveida radioaktīvo vielu izplūdēm. Tomēr dabīgā radioaktīvā gāzes (radons) no noglabāšanas iekārtas izdalīsies. Taču tas nespēs apdraudēt iedzīvotāju veselību citās dalībvalstīs. |
| --- | --- |

—

noglabāšanas iekārtai nav jāsaņem izplūžu atļauja šķidro un gāzveida radioaktīvo vielu izplūdēm. Tomēr dabīgā radioaktīvā gāzes (radons) no noglabāšanas iekārtas izdalīsies. Taču tas nespēs apdraudēt iedzīvotāju veselību citās dalībvalstīs.

| 4. | Pēc glabātavas ekspluatācijas posma:
  Noglabāšanas iekārtas galīgās slēgšanas pasākumi, kas aprakstīti vispārīgajos datos, vieš paļāvību, ka iepriekš 2. punktā minētie secinājumi būs spēkā ilgtermiņā. |
| --- | --- |

4.

Pēc glabātavas ekspluatācijas posma:

Noglabāšanas iekārtas galīgās slēgšanas pasākumi, kas aprakstīti vispārīgajos datos, vieš paļāvību, ka iepriekš 2. punktā minētie secinājumi būs spēkā ilgtermiņā.

| 5. | Ja avārijā, kuras veids un apjoms ņemts vērā vispārīgajos datos, notiktu neplānota radioaktīvo vielu noplūde, jonizējošā starojuma devas, kas skartu citas dalībvalsts iedzīvotājus, nevarētu apdraudēt iedzīvotāju veselību. |
| --- | --- |

5.

Ja avārijā, kuras veids un apjoms ņemts vērā vispārīgajos datos, notiktu neplānota radioaktīvo vielu noplūde, jonizējošā starojuma devas, kas skartu citas dalībvalsts iedzīvotājus, nevarētu apdraudēt iedzīvotāju veselību.

Visbeidzot, Komisija uzskata, ka, īstenojot plānu to radioaktīvo atkritumu glabāšanai, kuri jebkādā formā rastos Stoneyhill NORM Descaling and Disposal Facility Apvienotajā Karalistē normālas ekspluatācijas apstākļos un pēc tās galīgās slēgšanas, kā arī notiekot vispārīgajos datos minēta veida avārijai tajos norādītajā apjomā, neradīsies ūdens, augsnes vai gaisa radioaktīvais piesārņojums citā dalībvalstī.

Briselē, 2011. gada 15. jūlijā

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

Günther OETTINGER

---

II Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

| 19.7.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 212/18 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 212/18

---

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju

(Lieta COMP/M.6175 – Danaher/Beckman Coulter)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

2011/C 212/06

Komisija 2011. gada 16. jūnijā nolēma neiebilst pret iepriekš minēto paziņoto koncentrāciju un atzīt to par saderīgu ar kopējo tirgu. Šis lēmums pamatots ar Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 6. panta 1. punkta b) apakšpunktu. Pilns lēmuma teksts ir pieejams tikai angļu valodā, un to publicēs pēc tam, kad no teksta būs izņemta visa komercnoslēpumus saturošā informācija. Lēmums būs pieejams:

| — | Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanos sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem, |
| --- | --- |

—

Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanos sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem,

| — | elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/lv/index.htm) ar dokumenta numuru 32011M6175. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Kopienu tiesību aktiem. |
| --- | --- |

—

elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/lv/index.htm) ar dokumenta numuru 32011M6175. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Kopienu tiesību aktiem.

---

| 19.7.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 212/18 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 212/18

---

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju

(Lieta COMP/M.6191 – Birla/Columbian Chemicals)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

2011/C 212/07

Komisija 2011. gada 15. jūnijā nolēma neiebilst pret iepriekš minēto paziņoto koncentrāciju un atzīt to par saderīgu ar kopējo tirgu. Šis lēmums pamatots ar Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 6. panta 1. punkta b) apakšpunktu. Pilns lēmuma teksts ir pieejams tikai angļu valodā, un to publicēs pēc tam, kad no teksta būs izņemta visa komercnoslēpumus saturošā informācija. Lēmums būs pieejams:

| — | Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanos sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem, |
| --- | --- |

—

Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanos sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem,

| — | elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/lv/index.htm) ar dokumenta numuru 32011M6191. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Kopienu tiesību aktiem. |
| --- | --- |

—

elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/lv/index.htm) ar dokumenta numuru 32011M6191. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Kopienu tiesību aktiem.

---

IV Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Padome

| 19.7.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 212/19 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 212/19

---

Paziņojums to personu ievērībai, kurām piemēro Padomes Lēmumā 2010/145/KĀDP un Padomes Regulā (EK) Nr. 1763/2004 paredzētos pasākumus

2011/C 212/08

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME

to personu ievērībai, kuras ir uzskaitītas Padomes Lēmuma 2010/145/KĀDP I pielikumā un Padomes Regulas (EK) Nr. 1763/2004 I pielikumā, sniedz šādu informāciju.

Eiropas Savienības Padome ir konstatējusi, ka minētajos pielikumos uzskaitītās personas turpina atbilst kritērijiem, kas izklāstīti Padomes Lēmumā 2010/145/KĀDP un Padomes Regulā (EK) Nr. 1763/2004 attiecībā uz turpmākiem pasākumiem, lai atbalstītu Starptautiskā Kara noziegumu tribunāla bijušajai Dienvidslāvijai mandāta sekmīgu īstenošanu, un tādēļ šie pasākumi uz minētajām personām būtu jāattiecina arī turpmāk.

Attiecīgo personu uzmanību vērš uz to, ka pastāv iespēja iesniegt pieteikumus kompetentās attiecīgu dalībvalstu iestādēs, kas norādītas Regulas (EK) Nr. 1763/2004 II pielikumā minētajās tīmekļa vietnēs, lai saņemtu atļauju izmantot iesaldētos līdzekļus galveno vajadzību nodrošināšanai vai konkrētiem maksājumiem (sk. regulas 3. pantu).

Attiecīgās personas var iesniegt Padomei lūgumu – līdz ar apliecinošiem dokumentiem – pārskatīt lēmumu par viņu iekļaušanu minētajā sarakstā, nosūtot to uz šādu adresi:

| Council of the European Union |
| --- |
| General Secretariat |
| DG K Coordination Unit (10 HN 43) |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Council of the European Union

General Secretariat

DG K Coordination Unit (10 HN 43)

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Attiecīgo personu uzmanību vērš arī uz iespēju apstrīdēt Padomes lēmumu Eiropas Savienības Vispārējā tiesā saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 275. panta 2. punktu un 263. panta 4. un 6. punktu.

---

| 19.7.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 212/20 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 212/20

---

Paziņojums personām, grupām un organizācijām, kas iekļautas sarakstā, kurš minēts 2. panta 3. punktā Padomes Regulā (EK) Nr. 2580/2001 par īpašiem ierobežojošiem pasākumiem, kas terorisma apkarošanas nolūkā vērsti pret konkrētām personām un organizācijām

(skat. pielikumu Padomes Regulai (ES) Nr. 687/2011)

2011/C 212/09

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME

Šī informācija attiecas uz personām, grupām un organizācijām, kas iekļautas sarakstā Padomes Regulā (ES) Nr. 687/2011 (2011. gada 18. jūlijs)) (1).

Eiropas Savienības Padome ir konstatējusi, ka vēl joprojām ir spēkā pamatojums, saskaņā ar kuru personas, grupas un organizācijas ir iekļautas minētajā tādu personu, grupu un organizāciju sarakstā, kurām piemēro ierobežojošus pasākumus, kas paredzēti Padomes Regulā (EK) Nr. 2580/2001 (2001. gada 27. decembris) par īpašiem ierobežojošiem pasākumiem, kas terorisma apkarošanas nolūkā vērsti pret konkrētām personām un organizācijām (2). Tādēļ Padome ir pieņēmusi lēmumu paturēt šīs personas, grupas un organizācijas šajā sarakstā.

Padomes Regulā (EK) Nr. 2580/2001 (2001. gada 27. decembris) ir paredzēts, ka tiek iesaldēti visi līdzekļi, citi finanšu aktīvi un saimnieciskie resursi, kas pieder attiecīgai personai, grupai un organizācijai, un ka šādai personai, grupai vai organizācijai netiek tieši vai netieši darīti pieejami nekādi līdzekļi, citi finanšu aktīvi un saimnieciskie resursi.

Attiecīgo personu, grupu un organizāciju uzmanība tiek vērsta uz to, ka pastāv iespēja iesniegt pieteikumu attiecīgās(-o) dalībvalsts(-u) kompetentajām iestādēm, kas minētas regulas pielikumā, lai iegūtu atļauju izmantot iesaldētos līdzekļus būtisku vajadzību nodrošināšanai vai konkrētiem maksājumiem saskaņā ar minētās regulas 5. panta 2. punktu. Kompetento iestāžu atjauninātais saraksts ir pieejams tīmeklī šajā adresē:

http://ec.europa.eu/comm/external_relations/cfsp/sanctions/measures.htm

Attiecīgās personas, grupas un organizācijas var iesniegt lūgumu, lai iegūtu Padomes paskaidrojuma rakstu, uz kura pamata tās ir paturētas iepriekš minētajā sarakstā (ja paskaidrojuma raksts jau nav tām nosūtīts), nosūtot to uz šo adresi:

| Council of the European Union |
| --- |
| (Attn: CP 931 designations) |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Council of the European Union

(Attn: CP 931 designations)

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Attiecīgās personas, grupas un organizācijas jebkurā laikā var iesniegt Padomei lūgumu, kam pievienota pamatojoša dokumentācija, pārskatīt lēmumu par to iekļaušanu minētajā sarakstā, sūtot to uz minēto adresi. Šos lūgumus izskatīs pēc saņemšanas. Šajā sakarā šo personu, grupu un organizāciju uzmanība tiek vērsta uz to, ka Padome regulāri pārskata sarakstu saskaņā ar Kopējās nostājas 2001/931/KĀDP 1. panta 6. punktu. Lai lūgumus izskatītu nākamajā pārskatīšanā, tos vajadzētu iesniegt divu mēnešu laikā no šīs piezīmes publicēšanas dienas.

Attiecīgo personu, grupu un organizāciju uzmanība tiek vērsta arī uz iespēju apstrīdēt Padomes Regulu Eiropas Savienības Vispārējā tiesā saskaņā ar nosacījumiem, kas paredzēti Līguma par Eiropas Savienības darbību 263. panta 4. un 6. punktā.

---

(1)  OV L 188, 19.7.2001., 2. lpp.

(2)  OV L 344, 28.12.2001., 70. lpp.

---

Eiropas Komisija

| 19.7.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 212/21 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 212/21

---

Euro maiņas kurss (1)

2011. gada 18. jūlijs

2011/C 212/10

1 euro =

| | Valūta | Maiņas kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | ASV dolārs | 1,4045 |
| JPY | Japānas jena | 111,10 |
| DKK | Dānijas krona | 7,4567 |
| GBP | Lielbritānijas mārciņa | 0,87315 |
| SEK | Zviedrijas krona | 9,2534 |
| CHF | Šveices franks | 1,1485 |
| ISK | Islandes krona | |
| NOK | Norvēģijas krona | 7,8670 |
| BGN | Bulgārijas leva | 1,9558 |
| CZK | Čehijas krona | 24,405 |
| HUF | Ungārijas forints | 272,98 |
| LTL | Lietuvas lits | 3,4528 |
| LVL | Latvijas lats | 0,7093 |
| PLN | Polijas zlots | 4,0440 |
| RON | Rumānijas leja | 4,2688 |
| TRY | Turcijas lira | 2,3468 |
| AUD | Austrālijas dolārs | 1,3237 |
| CAD | Kanādas dolārs | 1,3472 |
| HKD | Hongkongas dolārs | 10,9488 |
| NZD | Jaunzēlandes dolārs | 1,6640 |
| SGD | Singapūras dolārs | 1,7107 |
| KRW | Dienvidkorejas vona | 1 490,82 |
| ZAR | Dienvidāfrikas rands | 9,8084 |
| CNY | Ķīnas juaņa renminbi | 9,0853 |
| HRK | Horvātijas kuna | 7,4500 |
| IDR | Indonēzijas rūpija | 12 024,36 |
| MYR | Malaizijas ringits | 4,2311 |
| PHP | Filipīnu peso | 60,463 |
| RUB | Krievijas rublis | 39,6125 |
| THB | Taizemes bāts | 42,219 |
| BRL | Brazīlijas reāls | 2,2208 |
| MXN | Meksikas peso | 16,5456 |
| INR | Indijas rūpija | 62,6060 |

Valūta

Maiņas kurss

USD

ASV dolārs

1,4045

JPY

Japānas jena

111,10

DKK

Dānijas krona

7,4567

GBP

Lielbritānijas mārciņa

0,87315

SEK

Zviedrijas krona

9,2534

CHF

Šveices franks

1,1485

ISK

Islandes krona

NOK

Norvēģijas krona

7,8670

BGN

Bulgārijas leva

1,9558

CZK

Čehijas krona

24,405

HUF

Ungārijas forints

272,98

LTL

Lietuvas lits

3,4528

LVL

Latvijas lats

0,7093

PLN

Polijas zlots

4,0440

RON

Rumānijas leja

4,2688

TRY

Turcijas lira

2,3468

AUD

Austrālijas dolārs

1,3237

CAD

Kanādas dolārs

1,3472

HKD

Hongkongas dolārs

10,9488

NZD

Jaunzēlandes dolārs

1,6640

SGD

Singapūras dolārs

1,7107

KRW

Dienvidkorejas vona

1 490,82

ZAR

Dienvidāfrikas rands

9,8084

CNY

Ķīnas juaņa renminbi

9,0853

HRK

Horvātijas kuna

7,4500

IDR

Indonēzijas rūpija

12 024,36

MYR

Malaizijas ringits

4,2311

PHP

Filipīnu peso

60,463

RUB

Krievijas rublis

39,6125

THB

Taizemes bāts

42,219

BRL

Brazīlijas reāls

2,2208

MXN

Meksikas peso

16,5456

INR

Indijas rūpija

62,6060

---

(1)  Datu avots: atsauces maiņas kursu publicējusi ECB.

---

V Atzinumi

ADMINISTRATĪVAS PROCEDŪRAS

Eiropas Komisija

| 19.7.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 212/22 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 212/22

---

UZAICINĀJUMS IESNIEGT PRIEKŠLIKUMUS

“Atbalsts informācijas pasākumiem kopējās lauksaimniecības politikas jomā”

Informācijas pasākumu īstenošana atbilstīgi 2012. gada budžeta pozīcijai 05 08 06

2011/C 212/11

1.   IEVADS

Šis uzaicinājums iesniegt priekšlikumus pamatojas uz Padomes 2000. gada 17. aprīļa Regulu (EK) Nr. 814/2000 par informācijas pasākumiem saistībā ar kopējo lauksaimniecības politiku (1), kurā noteikts to informācijas pasākumu veids un saturs, ko Savienība var līdzfinansēt. Komisijas Regulā (EK) Nr. 2208/2002 (2), kas grozīta ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1820/2004 (3), paredzēti sīki izstrādāti noteikumi Padomes Regulas (EK) Nr. 814/2000 piemērošanai.

Šis ir uzaicinājums iesniegt priekšlikumus, lai no 2012. gada budžeta apropriācijām finansētu informācijas pasākumus Padomes Regulas (EK) Nr. 814/2000 3. panta 1. punkta nozīmē. Šis uzaicinājums iesniegt priekšlikumus attiecas uz informācijas pasākumiem, kas īstenojami (ieskaitot sagatavošanos, īstenošanu, paveiktā darba kontroli un novērtējumu) laika posmā no 2012. gada 1. marta līdz 2013. gada 28. februārim.

Informācijas pasākums ir atsevišķs un saistīts informatīvs pasākums, ko organizē, pamatojoties uz atsevišķu budžetu. Šādā pasākumā iekļautās darbības var sniegties no virknes vienkāršu konferenču līdz plašai informācijas kampaņai, kas aptver vairākus informācijas pasākumu un informācijas/publiskas komunikācijas līdzekļu veidus.

Kā norādīts Komisijas Regulas (EK) Nr. 2208/2002 4. panta 2. punktā, šā uzaicinājuma iesniegt priekšlikumus pretendenti ir juridiskas personas, kas vismaz divus gadus ir likumīgi reģistrētas kādā dalībvalstī.

2.   PRIORITĀTES UN PASĀKUMU VEIDI 2012. GADAM

2.1.   Prioritātes

KLP, kas ir viens no Eiropas Savienības pamatelementiem, 2012. gadā apritēs 50 gadu. Šī jubileja ir iespēja izvērst komunikācijas pasākumus par KLP, par tās vēsturi, attīstību, konkrētajiem rezultātiem un attīstības perspektīvām saistībā ar reformas priekšlikumiem.

Saskaņā ar šo uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus Komisija vēlas dot priekšroku pasākumiem, kuriem sagaidāma liela ietekme, kuriem ir novatorisks un radošs raksturs, kuru mērķis ir ne tikai lauksaimnieku aprindas, bet arī sabiedrība kopumā.

Pasākumi jāveic tā, lai izceltu KLP nozīmi un noderīgumu, kāds tai ir kā ES kopējai politikai, kura atbilst sabiedrības vajadzībām un prasībām un kurai ir šādi mērķi:

| — | rast labākus risinājumus problēmām saistībā ar pārtikas nodrošinājumu, klimata pārmaiņām, dabas resursu ilglaicīgu izmantošanu un teritorijau līdzsvarotu attīstību, |
| --- | --- |

—

rast labākus risinājumus problēmām saistībā ar pārtikas nodrošinājumu, klimata pārmaiņām, dabas resursu ilglaicīgu izmantošanu un teritorijau līdzsvarotu attīstību,

| — | palīdzēt lauksaimniecības nozarei pārvarēt ekonomiskās krīzes un pieaugošās lauksaimniecības produktu cenu nestabilitātes sekas, |
| --- | --- |

—

palīdzēt lauksaimniecības nozarei pārvarēt ekonomiskās krīzes un pieaugošās lauksaimniecības produktu cenu nestabilitātes sekas,

| — | veicināt tādas gudras, ilgtspējīgas un integrējošas izaugsmes attīstību, kāda tā noteikta Europe 2020 stratēģijā. |
| --- | --- |

—

veicināt tādas gudras, ilgtspējīgas un integrējošas izaugsmes attīstību, kāda tā noteikta Europe 2020 stratēģijā.

2.2.   Informācijas pasākumu veidi

Saistībā ar šo uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus Komisija vēlas atbalstīt divu veidu integrētas publiskas komunikācijas darbības:

| — | valsts mērogā – apvienojot dažādus partnerus vērienīga kopīga projekta īstenošanai, |
| --- | --- |

—

valsts mērogā – apvienojot dažādus partnerus vērienīga kopīga projekta īstenošanai,

| — | Eiropas mērogā – iesaistot pēc iespējas lielāku skaitu dalībvalstu, lai palielinātu ietekmi. |
| --- | --- |

—

Eiropas mērogā – iesaistot pēc iespējas lielāku skaitu dalībvalstu, lai palielinātu ietekmi.

Informācijas pasākumu mērķim ir jābūt:

| — | attiecīgajā dalībvalstī/Eiropas mērogā labāk iepazīstināt ar KLP, tās vēsturi, attīstību, kā arī attīstības perspektīvām saistībā ar reformas priekšlikumiem, |
| --- | --- |

—

attiecīgajā dalībvalstī/Eiropas mērogā labāk iepazīstināt ar KLP, tās vēsturi, attīstību, kā arī attīstības perspektīvām saistībā ar reformas priekšlikumiem,

| — | modināt plašākas sabiedrības, īpaši pilsētnieku, interesi par lauksaimniecības nozīmi un lauku attīstību mūsu valstu sabiedrībā, cenšoties pievērst uzmanību dažādajiem uzdevumiem, ko lauksaimnieki pilda. |
| --- | --- |

—

modināt plašākas sabiedrības, īpaši pilsētnieku, interesi par lauksaimniecības nozīmi un lauku attīstību mūsu valstu sabiedrībā, cenšoties pievērst uzmanību dažādajiem uzdevumiem, ko lauksaimnieki pilda.

Informācijas pasākumi jāīsteno vērienīgas informācijas kampaņas veidā, kurā ietilpst viens vai vairāki šādi pasākumi:

| — | novatorisku un oriģinālu multimediju un/vai audiovizuālo materiālu (radio un/vai televīzijas programmu (4), “realitātes šovu”, debašu raidījumu, klipu utt.) veidošana un izplatīšana (5), |
| --- | --- |

—

novatorisku un oriģinālu multimediju un/vai audiovizuālo materiālu (radio un/vai televīzijas programmu (4), “realitātes šovu”, debašu raidījumu, klipu utt.) veidošana un izplatīšana (5),

| — | publiskas reklāmas kampaņas lielas cilvēku plūsmas vietās (metro, stacijās utt.), |
| --- | --- |

—

publiskas reklāmas kampaņas lielas cilvēku plūsmas vietās (metro, stacijās utt.),

| — | tāda veida veida pasākumi kā “lauku saimniecība pilsētā” utt., |
| --- | --- |

—

tāda veida veida pasākumi kā “lauku saimniecība pilsētā” utt.,

| — | pasākumi plašsaziņas līdzekļos, |
| --- | --- |

—

pasākumi plašsaziņas līdzekļos,

| — | specializētas konferences, semināri un darba grupas, kas paredzētai skaidri noteiktai mērķauditorijai. |
| --- | --- |

—

specializētas konferences, semināri un darba grupas, kas paredzētai skaidri noteiktai mērķauditorijai.

2.3.   Mērķauditorijas

Mērķauditorijas saskaņā ar šo uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus ir visplašākā sabiedrība (galvenokārt pilsētu jaunatne), plašsaziņas līdzekļi, pilsoniskā sabiedrība un lauksaimniecības nozares darbinieki.

3.   ILGUMS UN BUDŽETS

Šis uzaicinājums iesniegt priekšlikumus attiecas uz informācijas pasākumiem, kas īstenojami (ieskaitot sagatavošanos, īstenošanu, paveiktā darba kontroli un novērtējumu) laika posmā no 2012. gada 1. marta līdz 2013. gada 28. februārim, taču tiem noteikti jānorisinās 2012. gadā.

Veicamajiem pasākumiem paredzētais pieejamais kopējais budžets saskaņā ar šo uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus ir EUR 3 250 000. Šo summu sadalīs pieteikumiem, kuriem novērtēšanas komiteja būs novērtējusi ar vislielāko punktu skaitu atbilstoši kritērijiem, kas norādīti III pielikuma 2. punktā. Komisija patur tiesības vajadzības gadījumā šo kopējo budžetu samazināt.

Komisijai pieprasītās subsīdijas 2.2. punktā minētajiem pasākumiem ir no EUR 100 000 līdz EUR 500 000 (ieskaitot vienotas likmes summu personāla izmaksām).

Komisijas atbalsta intensitāte izraudzītajiem pieteikumiem nepārsniedz 50 % no kopējām attiecināmajām izmaksām (sk. IV pielikumu – budžeta izstrāde), izņemot personāla izmaksas, ko segs ar atsevišķu vienotas likmes maksājumu ne vairāk kā EUR 10 000 apmērā – pasākumiem, kuru kopējās attiecināmās izmaksas (izņemot vienotas likmes summu personāla izmaksām) nepārsniedz EUR 400 000 – un ne vairāk kā EUR 25 000 apmērā – pasākumiem, kuru kopējās attiecināmās izmaksas (izņemot vienotas likmes summu personāla izmaksām) ir no EUR 400 000 līdz EUR 950 000.

Īpaši nozīmīgu informācijas pasākumu gadījumā, kā arī tad, ja pretendents izsaka attiecīgu lūgumu, Komisijas atbalsta intensitāte var palielināties līdz 75 %.

Informācijas pasākumu uzskata par īpaši nozīmīgu Regulas (EK) Nr. 2208/2002 7. panta 2. punkta nozīmē, ja ir izpildīti šādi nosacījumi:

| 1) | tā izplatīšanas plāns nodrošina informācijas izplatīšanu tādai pēc iespējas plašākai auditorijai vismaz 3 dalībvalstīs, kura veido vismaz 5 % no attiecīgo dalībvalstu iedzīvotāju kopskaita, un pasākuma sagaidāmā (ex-ante) un faktiskā (ex-post) ietekme tiks atspoguļota ar piemērotiem ārējiem pierādījumiem (auditorijas statistika utt.); |
| --- | --- |

1)

tā izplatīšanas plāns nodrošina informācijas izplatīšanu tādai pēc iespējas plašākai auditorijai vismaz 3 dalībvalstīs, kura veido vismaz 5 % no attiecīgo dalībvalstu iedzīvotāju kopskaita, un pasākuma sagaidāmā (ex-ante) un faktiskā (ex-post) ietekme tiks atspoguļota ar piemērotiem ārējiem pierādījumiem (auditorijas statistika utt.);

| 2) | novērtēšanas komiteja (turpmāk “komiteja”) tam ir piešķīrusi vismaz 75 no 100 punktiem saskaņā ar piešķiršanas kritērijiem, kas norādīti III pielikuma 2. punktā. |
| --- | --- |

2)

novērtēšanas komiteja (turpmāk “komiteja”) tam ir piešķīrusi vismaz 75 no 100 punktiem saskaņā ar piešķiršanas kritērijiem, kas norādīti III pielikuma 2. punktā.

Informācijas pasākumiem, kuriem ir piešķirta subsīdija saskaņā ar šo uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus, netiek izsniegts iepriekšējs finansējums. Taču paliek iespēja, ka saņēmējs pēc starpposma tehniska un finansiāla ziņojuma iesniegšanas varēs lūgt starpposma maksājumu. Starpposma maksājuma summa nedrīkstēs pārsniegt 30 % no subsīdijas piešķiršanas līgumā paredzētās kopsummas. Šo summu noteiks, pamatojoties uz pasākuma faktisko īstenošanu un attiecināmajām izmaksām, kas faktiski radušās saskaņā ar starpposma finanšu atskaiti un ko apstiprinājusi Komisija; tām piemēros līdzfinansējuma procentu, kas paredzēts subsīdijas piešķiršanas līgumā. Vienotas likmes maksājumu par personāla izdevumiem piešķirs tikai ar galīgo maksājumu.

Izraugoties pieteikumu, Komisijai nav jāuzņemas saistības piešķirt pilnu pieteikuma iesniedzēja pieprasīto summu. Subsīdija nekādā gadījumā nepārsniedz pieprasīto summu. Subsīdiju nevar piešķirt pasākumiem, kuriem ir piešķirts cits Eiropas Savienības finansējums.

4.   VISPĀRĪGI NORĀDĪJUMI PIETEIKUMU IESNIEGŠANAI

4.1.   Kā sagatavot pieteikumu

Katrs pretendents vienā budžeta gadā var iesniegt tikai viena informācijas pasākuma pieteikumu.

Pieteikums ir jānoformē, izmantojot atbilstošas veidlapas, kas ir pieejamas tīmekļa vietnē http://ec.europa.eu/agriculture/grants/capinfo/index_lv.htm

Pretendenti savu pieteikumu var sagatavot vienā no Savienības oficiālajām valodām. Tomēr, lai veicinātu pieteikumu savlaicīgu apstrādi, pretendenti tiek aicināti iesniegt savus pieteikumus angļu vai franču valodā. Ja tas nav iespējams, pretendentiem vismaz jāiekļauj veidlapas Nr. 3 satura tulkojums angļu vai franču valodā.

Pieteikumā obligāti jāiekļauj šāda dokumentācija (pieejama iepriekš norādītajā tīmekļa vietnē):

| — | pieteikuma vēstule, kurā norādīts ierosinātā informācijas pasākuma nosaukums un pieprasītās subsīdijas summa un kuru parakstījis pretendentes organizācijas pilnvarots pārstāvis; jāievēro, ka vēstulē pieprasītās subsīdijas summai jābūt vienādai ar Eiropas Savienības līdzfinansējuma summu, kas norādīta budžeta ieņēmumu tabulā (g un h punkts), |
| --- | --- |

—

pieteikuma vēstule, kurā norādīts ierosinātā informācijas pasākuma nosaukums un pieprasītās subsīdijas summa un kuru parakstījis pretendentes organizācijas pilnvarots pārstāvis; jāievēro, ka vēstulē pieprasītās subsīdijas summai jābūt vienādai ar Eiropas Savienības līdzfinansējuma summu, kas norādīta budžeta ieņēmumu tabulā (g un h punkts),

| — | pieteikuma veidlapa Nr. 1 (informācija par pretendentu), veidlapa Nr. 2 (informācija par līdzorganizatoriem – attiecīgā gadījumā), veidlapa Nr. 3 (informācijas pasākuma sīks apraksts). Ja jautājums neattiecas uz ierosināto informācijas pasākumu, jāatzīmē “nav piemērojams” jeb “n. p.”. Izskatīs vienīgi tos pieteikumus, kas aizpildīti, izmantojot minētās veidlapas; līdzīgā kārtā, ja veidlapa Nr. 2 nav piemērojama, uz tās 1. lappuses jāatzīmē norāde “n. p.”, |
| --- | --- |

—

pieteikuma veidlapa Nr. 1 (informācija par pretendentu), veidlapa Nr. 2 (informācija par līdzorganizatoriem – attiecīgā gadījumā), veidlapa Nr. 3 (informācijas pasākuma sīks apraksts). Ja jautājums neattiecas uz ierosināto informācijas pasākumu, jāatzīmē “nav piemērojams” jeb “n. p.”. Izskatīs vienīgi tos pieteikumus, kas aizpildīti, izmantojot minētās veidlapas; līdzīgā kārtā, ja veidlapa Nr. 2 nav piemērojama, uz tās 1. lappuses jāatzīmē norāde “n. p.”,

| — | ierosinātā informācijas pasākuma budžets (kurā iekļauta bilances viena detalizēta izdevumu un viena ieņēmumu tabula), ko pienācīgi aizpildījis, parakstījis un datējis pretendentes organizācijas likumīgi pilnvarots pārstāvis, |
| --- | --- |

—

ierosinātā informācijas pasākuma budžets (kurā iekļauta bilances viena detalizēta izdevumu un viena ieņēmumu tabula), ko pienācīgi aizpildījis, parakstījis un datējis pretendentes organizācijas likumīgi pilnvarots pārstāvis,

| — | visa I pielikumā (“Pretendēšanai uz subsīdiju iesniedzamie papildu dokumenti”) minētā papildu dokumentācija. |
| --- | --- |

—

visa I pielikumā (“Pretendēšanai uz subsīdiju iesniedzamie papildu dokumenti”) minētā papildu dokumentācija.

4.2.   Pieteikuma nosūtīšanas termiņš un adrese

Kandidāti līdz 2011. gada 30. septembrim nosūta vienu pilnu pieteikuma eksemplāru papīra formātā ierakstītā vēstulē ar paziņojumu par saņemšanu (pasta zīmogs uz aploksnes tiks uzskatīts par pierādījumu nosūtīšanas dienai) uz šādu adresi:

| European Commission |
| --- |
| Unit AGRI. K.1. |
| Call for proposals 2011/C /... |
| Attn. Angela Filote |
| L130 4/148A |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Unit AGRI. K.1.

Call for proposals 2011/C /...

Attn. Angela Filote

L130 4/148A

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Pieteikumi jānosūta apzīmogotā aploksnē vai kartona kastē, kas ielikta apzīmogotā aploksnē vai otrā kartona kastē. Uz iekšējās aploksnes vai kartona kastes papildus jānorāda tā departamenta nosaukums, kas minēts uzaicinājumā iesniegt priekšlikumus un kam sūtījums adresēts, rakstot “appel à propositions — à ne pas ouvrir par le service du courrier” (“Uzaicinājums iesniegt priekšlikumus – pasta dienestam neatvērt”). Ja izmanto pašlīmējošās aploksnes, tās jāaizlīmē ar līmlenti, un nosūtītājam pāri līmlentei jāparakstās.

Tā kā katra Komisijas dienestiem ienākošās dokumentācijas lapa ir jāskenē, lūdzu, neskavojiet kopā ne pieteikuma vēstules, ne arī apliecinošās dokumentācijas lapas. Turklāt, lai saudzētu vidi, kandidātiem ieteicams pieteikumus iesniegt uz otrreiz pārstrādāta papīra un rakstīt uz lapas abām pusēm.

Ne vēlāk kā līdz 2011. gada 30. septembrim plkst. 24.00 (pēc Briseles laika), kandidāti nosūta arī pieteikuma elektronisko kopiju (izmantojiet izvēlni “apstiprinājums par saņemšanu”), kam pievienota vismaz pieteikuma vēstules elektroniskā versija, veidlapas Nr. 1–3 un budžets, kuri ir identiski pa pastu nosūtītajiem dokumentiem, uz šādu e-pasta adresi:

AGRI-GRANTS-APPLICATIONS-ONLY@ec.europa.eu

Nosūtīt pieteikumus (uz papīra un elektroniski) pilnībā aizpildītus un laikā ir pretendentu pienākums. Pēc spēkā esošā termiņa beigām nosūtītos pieteikumus noraidīs kā nepieņemamus.

5.   PROCEDŪRA UN GRAFIKS

5.1.   Pieteikumu saņemšana un reģistrācija

Komisija reģistrēs pieteikumu un nosūtīs apstiprinājumu par saņemšanu pa elektronisko pastu 15 darbdienu laikā pēc pieteikumu iesniegšanas termiņa, norādot pieteikumam piešķirto numuru.

5.2.   Pieteikumu atbilstības un izslēgšanas kritēriju pārbaude

Ad hoc novērtēšanas komiteja veic pieteikumu atbilstības kritēriju pārbaudi. Pieteikumi, kas tiks atzīti par neatbilstīgiem vienam vai vairākiem II pielikumā (atbilstības un izslēgšanas kritēriji) norādītajiem kritērijiem, tiks noraidīti.

Visi atbilstīgie pieteikumi tiks iekļauti izskatīšanai nākamajā posmā (atlases kritēriji – pretendentu tehniskā un finansiālā nodrošinājuma pārbaude).

5.3.   Pieteikumu atlases kritēriji – pretendentu tehniskā un finansiālā nodrošinājuma pārbaude

Šajā posmā komiteja pārbaudīs piemēroto pretendentu tehnisko un finansiālo nodrošinājumu, pamatojoties uz pieteikumā norādīto informāciju, saskaņā ar III pielikuma 1. punktā (atlases kritēriji) norādītajiem kritērijiem.

Visi šo posmu izturējušie pieteikumi nokļūs nākamajā vērtēšanas posmā (vērtēšana, ņemot vērā piešķiršanas kritērijus).

5.4.   Pieteikumu vērtēšana, ņemot vērā piešķiršanas kritērijus

Šajā posmā komiteja pieteikumus vērtēs, ņemot vērā III pielikuma 2. punktā (piešķiršanas kritēriji) izklāstītos piešķiršanas kritērijus.

Tikai pieteikumiem, kuri saņēmuši vismaz 60 no 100 iespējamajiem punktiem (un vismaz 50 % no katram kritērijam pieejamo punktu skaita), komiteja šajā posmā ierosinās piešķirt subsīdiju. Tomēr 60 punktu saņemšana no 100 iespējamajiem nenodrošina to, ka informācijas pasākumam tiks piešķirta subsīdija. Komisija var paaugstināt minimālo pieļaujamo novērtējumu, ņemot vērā sekmīgo pieteikumu skaitu un pieejamos budžeta resursus.

Pieteikumus, kuri būs saņēmuši mazāk par 60 punktiem no 100 iespējamajiem vai mazāk par 50 % no iespējamajiem punktiem par katru kritēriju, noraidīs, un pretendents saņems rakstisku informāciju, kurā norādīti atteikuma iemesli.

Ja saņēmējam ir piešķirta subsīdija, viņš saņem subsīdiju līgumu (līguma paraugs pieejams tīmekļa vietnē, kas norādīta šā uzaicinājuma iesniegt priekšlikumus 4.1. punktā), kurā norādītas summas euro un finansēšanas nosacījumi un apmērs, kas var būt zemāks par pieteikumā pieprasīto summu. Ja tiks konstatētas aritmētiskās kļūdas vai neattiecināmas izmaksas, Komisijas attiecīgie dienesti koriģēs budžeta plānu. Ja budžeta plāna korekcijas rezultātā palielināsies kopējo izmaksu apmērs, pieprasītā summa netiks mainīta un pretendenta ieguldījums tiks attiecīgi paaugstināts.

Paredzēts, ka novērtēšanas procedūra beigsies 2012. gada sākumā.. Komisijas dienesti nav pilnvaroti informēt pretendentus par pieteikumu vērtēšanas statusu, pirms tiek pieņemts lēmums par subsīdiju piešķiršanu. Tāpēc pretendenti tiek aicināti nezvanīt un nerakstīt Komisijai jautājumā par pieteikumu vērtēšanu līdz iepriekšminētajam laikam.

6.   REKLĀMA

6.1.   Saņēmēja kompetence

AGRI ĢD izstrādās identifikācijas kodu visiem komunikācijas projektiem par kopējo lauksaimniecības politiku. KLP. Identifikācijas kods būs pieejams šādā tīmekļa vietnē: http://ec.europa.eu/comm/agriculture/grants/capinfo/index_lv.htm, un to izmantos elektroniskā veidā dažādiem informācijas materiāliem (reklāmkarogiem, afišām, sarullējamiem plakātiem utt.).

Saņēmējiem būs līgumsaistības lejuplādēt šo materiālu, lai to izmantotu uz dažādiem datu nesējiem saskaņā ar attiecīgo kampaņu atbilstīgi subsīdiju līguma nosacījumiem. Izmaksas saistībā ar šiem materiāliem jāiekļauj pasākuma budžetā.

Turklāt atbalsta saņēmējiem saskaņā ar līgumsaistībām, izmantojot visus piemērotos līdzekļus atbilstīgi subsīdiju līgumā izklāstītajiem nosacījumiem, jānodrošina, ka visā informācijas pasākuma norises laikā visos atbalsta saņēmēja paziņojumos, publikācijās vai reklāmas materiālos saistībā ar pasākumu ir norāde par Savienības finansiālo atbalstu.

Visos saņēmēja paziņojumos un publikācijās neatkarīgi no to veida un izmantotā informācijas nesēja jānorāda, ka par tām atbild vienīgi autors un ka tajās nav noteikti pausta Komisijas oficiālā nostāja.

Minēto publicēto materiālu pierādījumus pievieno galīgajiem tehniskās īstenošanas ziņojumiem. Logo tipveida paraugu ar piezīmi “Ar Eiropas Savienības atbalstu” var lejupielādēt no interneta adreses http://europa.eu/abc/symbols/emblem/download_lv.htm

Ja atbalsta saņēmēja organizācija nepilda iepriekšminētās saistības, Komisija saglabā tiesības samazināt attiecīgajam informācijas pasākumam piešķirtās subsīdijas apmēru vai pilnībā atteikt subsīdijas maksājumu saņēmējam.

7.   PERSONAS DATU AIZSARDZĪBA

Eiropas Komisija nodrošina, ka visi pieteikumā ietvertie personas dati tiek apstrādāti atbilstoši prasībām, kas noteiktas Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 18. decembra Regulā (EK) Nr. 45/2001 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti (6). Jo īpaši tas attiecināms uz minēto datu konfidencialitāti un drošību.

---

(1)  OV L 100, 20.4.2000., 7. lpp.

(2)  OV L 337, 13.12.2002., 21. lpp.

(3)  OV L 320, 21.10.2004., 14. lpp.

(4)  Attiecībā uz visām audiovizuālajām programmām, kurām ir līdzfinansējums, ir jāpieņem stingras saistības par to, ka tās tiks pārraidītas.

(5)  Attiecībā uz šāda veida darbību subsīdiju līgumā būs skaidri norādīts, ka Komisijai ir tiesības nekomerciālos nolūkos uz jebkāda nesēja, uz neierobežotu laiku un bez jebkādiem teritoriāliem ierobežojumiem pavairot un izplatīt darbības izklāstā aprakstītos produktus vai programmas vai to izvilkumus.

(6)  OV L 8, 12.1.2001., 1. lpp.

---

I PIELIKUMS

SUBSĪDIJAS PIETEIKUMAM PIEVIENOJAMIE PAPILDU DOKUMENTI

Lai pieteikumi būtu pilnīgi, tiem (papildus pieteikuma vēstulei, pieteikuma veidlapām un budžeta veidlapai, kas pieejama tīmekļa vietnē, kura norādīta šā uzaicinājuma iesniegt priekšlikumus 4.1. punktā) pievieno visus turpmāk uzskaitītos papildu dokumentus. Pretendenti nodrošina to, ka dokumenti tiek pievienoti turpmāk norādītajā secībā. Ja kāds no šiem dokumentiem nav pievienots, pieteikumu var nepieņemt.

| Dokuments | Nomenklatūra | Piezīmes |
| --- | --- | --- |
| A dokuments | Juridiskas personas datu veidlapa | Visiem pretendentiem. Paraugs pieejams tīmekļa vietnē, kas norādīta šā uzaicinājuma iesniegt priekšlikumus 4.1. punktā. |
| B dokuments | Bankas datu veidlapa | Visiem pretendentiem. Paraugs pieejams tīmekļa vietnē, kas norādīta šā uzaicinājuma iesniegt priekšlikumus 4.1. punktā. |
| C dokuments | Uzņēmuma statūti | Visiem pretendentiem, kas nav publisko tiesību subjekti |
| D dokuments | Nesen izdots izraksts par pretendenta reģistrāciju oficiālajā reģistrā, kas paredzēts tās dalībvalsts tiesību aktos, kurā pretendents ir reģistrēts (piemēram, izraksts no uzņēmumu oficiālā reģistra), kurā skaidri norādīts pretendenta nosaukums, adrese un reģistrācijas datums. | Visiem pretendentiem |
| E dokuments | Ja pretendents ir PVN maksātājs – reģistrācijas dokumenta kopija.
  Ja pretendents nav tiesīgs atgūt PVN, jāpievieno oficiāls dokuments, kas apliecina šo faktu. | Pretendentiem, kas ir privāttiesību subjekti (PVN, ko maksā publisko tiesību organizācijas, nekādā gadījumā nav attiecināms). Ja pretendents nav tiesīgs atgūt PVN, jāpievieno vai nu izziņa, kuru izsniegusi nodokļu administrēšanas iestāde vai uzņēmuma jebkura cita ārēja atbildīgā amatpersona vai atbildīgā persona par finansēm (neatkarīgs grāmatvedis, revidents utt.), vai – sākotnēji – pašu sagatavots apliecinājums. Tomēr līgumu par subsīdijas piešķiršanu var parakstīt tikai tad, kad ir iesniegts ārējs apliecinājums. |
| F dokuments | Bilance un peļņas un zaudējumu pārskati par pēdējiem diviem finanšu gadiem, attiecībā uz kuriem konti ir slēgti, vai jebkurš cits dokuments (piemēram, bankas izziņa), kas apliecina pretendenta finanšu stāvokli un spēju turpināt darbību informācijas pasākuma īstenošanas laikā. | Visiem pretendentiem, kas nav publisko tiesību subjekti |
| G dokuments | Dzīves apraksts (Curriculum vitae) personālam, kas veic informācijas pasākuma sagatavošanu, īstenošanu, paveiktā darba kontroli un novērtēšanu. | Visiem pretendentiem un līdzorganizatoriem |
| H dokuments | Ierosinātā informācijas pasākuma citu finansētāju finanšu ieguldījuma pierādījums (arī tad, ja pasākuma finansētājs ir arī līdzorganizators), kurā jāiekļauj vismaz oficiāls katra paredzētā finansētāja apliecinājums par finansējumu, norādot informācijas pasākuma nosaukumu un finansējuma apmēru. | Veidlapa jāpievieno obligāti, ja piedalās vēl citi finansētāji. |
| NB: | Jāpiebilst, ka divi galvenie iemesli, kāpēc pēdējo finanšu gadu laikā pieteikumi tika uzskatīti par neattiecināmiem, bija nosacījumu neievērošana saistībā ar iepriekš minētajiem E un H dokumentiem. Attiecībā uz PVN (E dokuments) ir ļoti svarīgi iesniegt pieprasītos dokumentus (vismaz pašu sagatavotu apliecinājumu) pat tad, ja pretendents nav PVN maksātājs. Finanšu ieguldījuma pierādījumi (H dokuments) jāiesniedz par visiem finansētājiem (budžeta ieņēmumu tabulas c, d un f punkts). |

Dokuments

Nomenklatūra

Piezīmes

A dokuments

Juridiskas personas datu veidlapa

Visiem pretendentiem. Paraugs pieejams tīmekļa vietnē, kas norādīta šā uzaicinājuma iesniegt priekšlikumus 4.1. punktā.

B dokuments

Bankas datu veidlapa

Visiem pretendentiem. Paraugs pieejams tīmekļa vietnē, kas norādīta šā uzaicinājuma iesniegt priekšlikumus 4.1. punktā.

C dokuments

Uzņēmuma statūti

Visiem pretendentiem, kas nav publisko tiesību subjekti

D dokuments

Nesen izdots izraksts par pretendenta reģistrāciju oficiālajā reģistrā, kas paredzēts tās dalībvalsts tiesību aktos, kurā pretendents ir reģistrēts (piemēram, izraksts no uzņēmumu oficiālā reģistra), kurā skaidri norādīts pretendenta nosaukums, adrese un reģistrācijas datums.

Visiem pretendentiem

E dokuments

Ja pretendents ir PVN maksātājs – reģistrācijas dokumenta kopija.

Ja pretendents nav tiesīgs atgūt PVN, jāpievieno oficiāls dokuments, kas apliecina šo faktu.

Pretendentiem, kas ir privāttiesību subjekti (PVN, ko maksā publisko tiesību organizācijas, nekādā gadījumā nav attiecināms). Ja pretendents nav tiesīgs atgūt PVN, jāpievieno vai nu izziņa, kuru izsniegusi nodokļu administrēšanas iestāde vai uzņēmuma jebkura cita ārēja atbildīgā amatpersona vai atbildīgā persona par finansēm (neatkarīgs grāmatvedis, revidents utt.), vai – sākotnēji – pašu sagatavots apliecinājums. Tomēr līgumu par subsīdijas piešķiršanu var parakstīt tikai tad, kad ir iesniegts ārējs apliecinājums.

F dokuments

Bilance un peļņas un zaudējumu pārskati par pēdējiem diviem finanšu gadiem, attiecībā uz kuriem konti ir slēgti, vai jebkurš cits dokuments (piemēram, bankas izziņa), kas apliecina pretendenta finanšu stāvokli un spēju turpināt darbību informācijas pasākuma īstenošanas laikā.

Visiem pretendentiem, kas nav publisko tiesību subjekti

G dokuments

Dzīves apraksts (Curriculum vitae) personālam, kas veic informācijas pasākuma sagatavošanu, īstenošanu, paveiktā darba kontroli un novērtēšanu.

Visiem pretendentiem un līdzorganizatoriem

H dokuments

Ierosinātā informācijas pasākuma citu finansētāju finanšu ieguldījuma pierādījums (arī tad, ja pasākuma finansētājs ir arī līdzorganizators), kurā jāiekļauj vismaz oficiāls katra paredzētā finansētāja apliecinājums par finansējumu, norādot informācijas pasākuma nosaukumu un finansējuma apmēru.

Veidlapa jāpievieno obligāti, ja piedalās vēl citi finansētāji.

NB:

Jāpiebilst, ka divi galvenie iemesli, kāpēc pēdējo finanšu gadu laikā pieteikumi tika uzskatīti par neattiecināmiem, bija nosacījumu neievērošana saistībā ar iepriekš minētajiem E un H dokumentiem. Attiecībā uz PVN (E dokuments) ir ļoti svarīgi iesniegt pieprasītos dokumentus (vismaz pašu sagatavotu apliecinājumu) pat tad, ja pretendents nav PVN maksātājs. Finanšu ieguldījuma pierādījumi (H dokuments) jāiesniedz par visiem finansētājiem (budžeta ieņēmumu tabulas c, d un f punkts).

---

II PIELIKUMS

ATBILSTĪBAS UN IZSLĒGŠANAS KRITĒRIJI

1.   Atbilstības kritēriji

a)   Pretendenta atbilstības kritēriji

| — | Pretendents ir kādā dalībvalstī vismaz divus gadus likumīgi reģistrēta juridiska persona. Tam jābūt skaidri norādītam pieteikumā un apliecinošajos dokumentos. Pretendenti, kas nav likumīgi reģistrēti kādā dalībvalstī vismaz divus gadus vai kas nevar pierādīt šādu reģistrāciju, tiks diskvalificēti. |
| --- | --- |

—

Pretendents ir kādā dalībvalstī vismaz divus gadus likumīgi reģistrēta juridiska persona. Tam jābūt skaidri norādītam pieteikumā un apliecinošajos dokumentos. Pretendenti, kas nav likumīgi reģistrēti kādā dalībvalstī vismaz divus gadus vai kas nevar pierādīt šādu reģistrāciju, tiks diskvalificēti.

b)   Pieteikuma atbilstības kritēriji

Šā uzaicinājuma iesniegt priekšlikumus pieteikumam jāatbilst šādiem kritērijiem:

| — | to nosūta vēlākais līdz 2011. gada 30. septembrim (pasta zīmogs uz aploksnes tiks uzskatīts par pierādījumu nosūtīšanas dienai), |
| --- | --- |

—

to nosūta vēlākais līdz 2011. gada 30. septembrim (pasta zīmogs uz aploksnes tiks uzskatīts par pierādījumu nosūtīšanas dienai),

| — | tas ir noformēts, pirmkārt, izmantojot pieteikuma un budžeta oriģinālās veidlapas, kuras var lejupielādēt tīmekļa vietnē, kas norādīta 4.1. punktā, un, otrkārt, elektroniskā versijā, |
| --- | --- |

—

tas ir noformēts, pirmkārt, izmantojot pieteikuma un budžeta oriģinālās veidlapas, kuras var lejupielādēt tīmekļa vietnē, kas norādīta 4.1. punktā, un, otrkārt, elektroniskā versijā,

| — | tas ir sagatavots kādā no Savienības oficiālajām valodām, |
| --- | --- |

—

tas ir sagatavots kādā no Savienības oficiālajām valodām,

| — | tam pievienoti visi šā uzaicinājuma iesniegt priekšlikumus 4.1. punktā norādītie dokumenti, |
| --- | --- |

—

tam pievienoti visi šā uzaicinājuma iesniegt priekšlikumus 4.1. punktā norādītie dokumenti,

| — | pieteikuma vēstulē norādīts informācijas pasākuma nosaukums un pieprasītās subsīdijas summa (kurai jābūt vienādai ar budžeta ieņēmumu tabulas g un h punktā norādīto summu), un to ir parakstījis pretendentes organizācijas likumīgi pilnvarots pārstāvis, |
| --- | --- |

—

pieteikuma vēstulē norādīts informācijas pasākuma nosaukums un pieprasītās subsīdijas summa (kurai jābūt vienādai ar budžeta ieņēmumu tabulas g un h punktā norādīto summu), un to ir parakstījis pretendentes organizācijas likumīgi pilnvarots pārstāvis,

| — | pretendenti vienā budžeta gadā drīkst iesniegt tikai vienu pieteikumu, |
| --- | --- |

—

pretendenti vienā budžeta gadā drīkst iesniegt tikai vienu pieteikumu,

| — | Komisijai pieprasītās subsīdijas summa (ieskaitot vienotas likmes summu par personāla izmaksām) ir no EUR 100 000 līdz EUR 500 000; |
| --- | --- |

—

Komisijai pieprasītās subsīdijas summa (ieskaitot vienotas likmes summu par personāla izmaksām) ir no EUR 100 000 līdz EUR 500 000;

| — | ierosināto informācijas pasākumu budžetam jāatbilst šādām prasībām:






  — | tajā summas norādītas euro, |
| --- | --- | --- |

—

ierosināto informācijas pasākumu budžetam jāatbilst šādām prasībām:

—

tajā summas norādītas euro,

| — | tajā ir iekļauta viena izdevumu un viena ieņēmumu tabula, |
| --- | --- |

—

tajā ir iekļauta viena izdevumu un viena ieņēmumu tabula,

| — | gan izdevumu, gan ieņēmumu daļā to paraksta un datē pretendenta organizācijas likumīgi pilnvarotais pārstāvis, |
| --- | --- |

—

gan izdevumu, gan ieņēmumu daļā to paraksta un datē pretendenta organizācijas likumīgi pilnvarotais pārstāvis,

| — | tas sagatavots, pamatojoties uz detalizētiem aprēķiniem (daudzums, cena par vienu vienību, kopējā cena) un izmantojot specifikācijas; nav pieļaujams izmantot vienotas likmes summas (izņemot personāla izmaksas), |
| --- | --- |

—

tas sagatavots, pamatojoties uz detalizētiem aprēķiniem (daudzums, cena par vienu vienību, kopējā cena) un izmantojot specifikācijas; nav pieļaujams izmantot vienotas likmes summas (izņemot personāla izmaksas),

| — | tajā ievērotas Komisijas noteiktās maksimālās summas attiecīgajās izdevumu kategorijās (skatīt IV pielikumu un dokumentu “Komisijas noteiktie maksimālie izmitināšanas izdevumi (viesnīca)”, kas pieejams 4.1. punktā norādītajā tīmekļa vietnē), |
| --- | --- |

—

tajā ievērotas Komisijas noteiktās maksimālās summas attiecīgajās izdevumu kategorijās (skatīt IV pielikumu un dokumentu “Komisijas noteiktie maksimālie izmitināšanas izdevumi (viesnīca)”, kas pieejams 4.1. punktā norādītajā tīmekļa vietnē),

| — | tajā neuzrāda PVN, ja pretendents ir PVN maksātājs un ir tiesīgs to ieturēt vai ja pretendents ir publisko tiesību organizācija, |
| --- | --- |

—

tajā neuzrāda PVN, ja pretendents ir PVN maksātājs un ir tiesīgs to ieturēt vai ja pretendents ir publisko tiesību organizācija,

| — | tā ieņēmumu daļā norādīts pretendenta tiešais ieguldījums, Komisijai pieprasītais finansējums un (attiecīgā gadījumā) citu finansētāju ieguldījumu sīks izklāsts, kā arī visi projekta radītie ieņēmumi, tostarp, attiecīgā gadījumā, dalības maksas. |
| --- | --- |

—

tā ieņēmumu daļā norādīts pretendenta tiešais ieguldījums, Komisijai pieprasītais finansējums un (attiecīgā gadījumā) citu finansētāju ieguldījumu sīks izklāsts, kā arī visi projekta radītie ieņēmumi, tostarp, attiecīgā gadījumā, dalības maksas.

| — | Ierosinātā informācijas pasākuma (sagatavošanas, īstenošanas, paveiktā darba kontroles un novērtēšanas) laiks ir no 2012. gada 1. marta līdz 2013. gada 28. februārim. |
| --- | --- |

—

Ierosinātā informācijas pasākuma (sagatavošanas, īstenošanas, paveiktā darba kontroles un novērtēšanas) laiks ir no 2012. gada 1. marta līdz 2013. gada 28. februārim.

| — | Nav atbilstīgi:






  — | normatīvajos aktos paredzētie pasākumi, |
| --- | --- | --- |

—

Nav atbilstīgi:

—

normatīvajos aktos paredzētie pasākumi,

| — | pasākumi, par kuriem Eiropas Savienības finansējumu saņem no citas budžeta pozīcijas, |
| --- | --- |

—

pasākumi, par kuriem Eiropas Savienības finansējumu saņem no citas budžeta pozīcijas,

| — | peļņas gūšanas pasākumi, |
| --- | --- |

—

peļņas gūšanas pasākumi,

| — | kopsapulces vai statūtos paredzētās sanāksmes. |
| --- | --- |

—

kopsapulces vai statūtos paredzētās sanāksmes.

Visi pieteikumi, kas neatbilst vienam vai vairākiem iepriekšminētajiem kritērijiem, tiks noraidīti kā neatbilstīgi.

2.   Izslēgšanas kritēriji

Komisija noraida visus pretendentus, uz kuriem attiecas kāda no situācijām, kas izklāstītas Komisijas Regulas (EK) Nr. 2208/2002 5. pantā un Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 – Finanšu regula, ko piemēro Eiropas Savienības vispārējam budžetam, – 93. panta 1. punktā, 94. pantā un 96. panta 2. punkta a) apakšpunktā.

Subsīdijas netiek piešķirtas pretendentiem, ja subsīdijas piešķiršanas laikā tie

| — | atrodas bankrota vai likvidācijas stadijā, pret tiem tiesā iesniegta prasība, noslēgta vienošanās ar kreditoriem, uz laiku pārtraukta saimnieciskā darbība, saistībā ar šiem jautājumiem norisinās tiesvedība, tie ir nokļuvuši kādā citā analogā situācijā, kas radusies līdzīgas procedūras rezultātā, ko nosaka nacionālie tiesību akti, |
| --- | --- |

—

atrodas bankrota vai likvidācijas stadijā, pret tiem tiesā iesniegta prasība, noslēgta vienošanās ar kreditoriem, uz laiku pārtraukta saimnieciskā darbība, saistībā ar šiem jautājumiem norisinās tiesvedība, tie ir nokļuvuši kādā citā analogā situācijā, kas radusies līdzīgas procedūras rezultātā, ko nosaka nacionālie tiesību akti,

| — | tie ar tiesas spriedumu, kam ir res judicata spēks, ir notiesāti par pārkāpuma izdarīšanu saistībā ar profesionālo darbību, |
| --- | --- |

—

tie ar tiesas spriedumu, kam ir res judicata spēks, ir notiesāti par pārkāpuma izdarīšanu saistībā ar profesionālo darbību,

| — | tie ir izdarījuši nopietnu profesionālās ētikas pārkāpumu, kas tiek pierādīts ar jebkuriem līdzekļiem, kurus var pamatot līgumslēdzēja iestāde, |
| --- | --- |

—

tie ir izdarījuši nopietnu profesionālās ētikas pārkāpumu, kas tiek pierādīts ar jebkuriem līdzekļiem, kurus var pamatot līgumslēdzēja iestāde,

| — | tie nav izpildījuši saistības, kas attiecas uz sociālās apdrošināšanas iemaksu veikšanu vai nodokļu maksājumiem saskaņā ar tās valsts tiesību aktiem, kurā reģistrēti pretendenti, vai tās valsts tiesību aktiem, kurā atrodas iestāde, vai pasākuma norises valsts tiesību aktiem, |
| --- | --- |

—

tie nav izpildījuši saistības, kas attiecas uz sociālās apdrošināšanas iemaksu veikšanu vai nodokļu maksājumiem saskaņā ar tās valsts tiesību aktiem, kurā reģistrēti pretendenti, vai tās valsts tiesību aktiem, kurā atrodas iestāde, vai pasākuma norises valsts tiesību aktiem,

| — | tie ar tiesas spriedumu, kam ir res judicata spēks, ir notiesāti par krāpšanu, korupciju un iesaistīšanos kriminālās organizācijās vai citās pretlikumīgās darbībās, kas kaitē Savienības finansiālajām interesēm, |
| --- | --- |

—

tie ar tiesas spriedumu, kam ir res judicata spēks, ir notiesāti par krāpšanu, korupciju un iesaistīšanos kriminālās organizācijās vai citās pretlikumīgās darbībās, kas kaitē Savienības finansiālajām interesēm,

| — | piedaloties subsīdijas vai cita veida finansiālā atbalsta saņemšanas programmā, kuru finansē no Eiropas Savienības budžeta, ir paziņots par līguma laušanu saistībā ar līgumsaistību neievērošanu, |
| --- | --- |

—

piedaloties subsīdijas vai cita veida finansiālā atbalsta saņemšanas programmā, kuru finansē no Eiropas Savienības budžeta, ir paziņots par līguma laušanu saistībā ar līgumsaistību neievērošanu,

| — | tiem ir interešu konflikts, |
| --- | --- |

—

tiem ir interešu konflikts,

| — | tie atzīti par vainīgiem pievienotās pilnvarotāja departamenta pieprasītās informācijas sagrozīšanā vai šīs informācijas nepievienošanā vispār. |
| --- | --- |

—

tie atzīti par vainīgiem pievienotās pilnvarotāja departamenta pieprasītās informācijas sagrozīšanā vai šīs informācijas nepievienošanā vispār.

Pretendentiem jāiesniedz apliecinājums, ka uz tiem nav attiecināma neviena no iepriekš minētajām situācijām (skatīt pieteikuma vēstuli, kas pieejama šā uzaicinājuma iesniegt priekšlikumus 4.1. punktā norādītajā tīmekļa vietnē). Komisija atkarībā no pārvaldības riska analīzes var pieprasīt papildu pierādījumus. Pretendentus, kurus atzīst par vainīgiem nepatiesu ziņu sniegšanā, var sodīt administratīvi vai finansiāli.

---

III PIELIKUMS

ATLASES UN PIEŠĶIRŠANAS KRITĒRIJI

1.   Atlases kritēriji

Lai uzskatāmi demonstrētu savu tehnisko nodrošinājumu, pretendentiem ir pienākums pierādīt, ka

| — | tiem ir vajadzīgās tehniskās iemaņas tiešā saistībā ar ierosinātā informācijas pasākuma veida sagatavošanu, īstenošanu, paveiktā darba kontroli un novērtēšanu, |
| --- | --- |

—

tiem ir vajadzīgās tehniskās iemaņas tiešā saistībā ar ierosinātā informācijas pasākuma veida sagatavošanu, īstenošanu, paveiktā darba kontroli un novērtēšanu,

| — | tie iepriekšējo divu gadu laikā ir īstenojuši vismaz 1 publiskas informēšanas projektu, |
| --- | --- |

—

tie iepriekšējo divu gadu laikā ir īstenojuši vismaz 1 publiskas informēšanas projektu,

| — | tiem ir vismaz divu gadu pieredze darbā ar ierosināto(-ajiem) jautājumu(-iem). |
| --- | --- |

—

tiem ir vismaz divu gadu pieredze darbā ar ierosināto(-ajiem) jautājumu(-iem).

Lai uzskatāmi demonstrētu savu finansiālo nodrošinājumu, pretendentiem ir pienākums pierādīt, ka

| — | to finanšu stāvoklis ir pietiekami stabils, lai turpinātu darbību laikā, kurā tiks veikts informācijas pasākums. |
| --- | --- |

—

to finanšu stāvoklis ir pietiekami stabils, lai turpinātu darbību laikā, kurā tiks veikts informācijas pasākums.

Pretendentu tehnisko un finansiālo nodrošinājumu novērtē, pamatojoties uz pieteikumā sniegto pretendentu informāciju. Tomēr Komisija var pieprasīt papildu informāciju. Pretendentiem tiek atgādināts, ka Komisija nesniegs iepriekšēju finansējumu informācijas pasākumiem, kuriem saskaņā ar šo uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus ir piešķirta subsīdija. Pretendentiem pašiem jāsedz informācijas pasākuma kopējās izmaksas. Komisijas subsīdija tiks izmaksāta tikai pēc tam, kad atbalsta saņēmēji pēc informācijas pasākuma beigām būs iesnieguši nobeiguma tehniskās un finanšu īstenošanas ziņojumu un attiecīgā gadījumā apliecinājumu par neattiecināmo izmaksu izslēgšanu.

Ja vajadzīgs, atbalsta saņēmējs varēs pieprasīt starpposma maksājumu (sk. uzaicinājuma iesniegt priekšlikumus 3. punktu – „Ilgums un budžets”).

2.   Piešķiršanas kritēriji

Katru informācijas pasākumu novērtē ad hoc komiteja, ņemot vērā šādus kritērijus.

| 1. | (Lielākais 30 punkti.) Pasākuma atbilstību un vispārējo nozīmi vērtē, jo īpaši ņemot vērā:






  — | kādā apjomā pasākuma mērķi un saturs atbilst Regulas (EK) Nr. 814/2000 1. pantā noteiktajiem mērķiem, kā arī 2.1. punktā noteiktajām prioritātēm un 2.2. punktā uzskaitītajiem pasākumu veidiem (15 punkti), |
| --- | --- | --- |

1.

(Lielākais 30 punkti.) Pasākuma atbilstību un vispārējo nozīmi vērtē, jo īpaši ņemot vērā:

—

kādā apjomā pasākuma mērķi un saturs atbilst Regulas (EK) Nr. 814/2000 1. pantā noteiktajiem mērķiem, kā arī 2.1. punktā noteiktajām prioritātēm un 2.2. punktā uzskaitītajiem pasākumu veidiem (15 punkti),

| — | priekšlikuma vispārējo kvalitāti. Projektu priekšlikumos skaidri jānorāda konceptuālā pieeja un sasniedzamie rezultāti. Darbības aprakstam un mērķiem jābūt precīziem, un tajā jābūt skaidri norādītiem katra pretendenta un katra līdzorganizatora attiecīgajiem uzdevumiem un saistībām. Pasākuma programmai jābūt detalizētai un darba grafikam jāatbilst projekta mērķiem un jābūt faktiski izpildāmam (15 punkti). |
| --- | --- |

—

priekšlikuma vispārējo kvalitāti. Projektu priekšlikumos skaidri jānorāda konceptuālā pieeja un sasniedzamie rezultāti. Darbības aprakstam un mērķiem jābūt precīziem, un tajā jābūt skaidri norādītiem katra pretendenta un katra līdzorganizatora attiecīgajiem uzdevumiem un saistībām. Pasākuma programmai jābūt detalizētai un darba grafikam jāatbilst projekta mērķiem un jābūt faktiski izpildāmam (15 punkti).

| 2. | (Lielākais 30 punkti.) Priekšlikuma kopējo pievienoto vērtību nosaka, jo īpaši ņemot vērā:






  — | pasākuma aptverto mērķauditoriju. Priekšroka tiks dota pasākumiem, kas paredzēti vairākām valstīm un vismaz 5 % to iedzīvotāju (15 punkti), |
| --- | --- | --- |

2.

(Lielākais 30 punkti.) Priekšlikuma kopējo pievienoto vērtību nosaka, jo īpaši ņemot vērā:

—

pasākuma aptverto mērķauditoriju. Priekšroka tiks dota pasākumiem, kas paredzēti vairākām valstīm un vismaz 5 % to iedzīvotāju (15 punkti),

| — | ierosināto pasākumu novatorisko un radošo raksturu (10 punkti), |
| --- | --- |

—

ierosināto pasākumu novatorisko un radošo raksturu (10 punkti),

| — | priekšlikuma finansiālo kvalitāti. Priekšlikumos uzskatāmi jāpierāda tas, ka pasākums būs atbilstošs Komisijai pieprasītajam finansiālajam atbalstam un ka tas būs rentabls (5 punkti). |
| --- | --- |

—

priekšlikuma finansiālo kvalitāti. Priekšlikumos uzskatāmi jāpierāda tas, ka pasākums būs atbilstošs Komisijai pieprasītajam finansiālajam atbalstam un ka tas būs rentabls (5 punkti).

| 3. | (Lielākais 25 punkti.) Pasākuma ietekmi un izvēlēto izplatīšanas politiku vērtē, jo īpaši ņemot vērā:






  — | mērķauditorijas (tostarp netiešo labuma guvēju) apmēru, kvalitāti un pārstāvību saistībā ar pasākuma veidu (15 punkti), |
| --- | --- | --- |

3.

(Lielākais 25 punkti.) Pasākuma ietekmi un izvēlēto izplatīšanas politiku vērtē, jo īpaši ņemot vērā:

—

mērķauditorijas (tostarp netiešo labuma guvēju) apmēru, kvalitāti un pārstāvību saistībā ar pasākuma veidu (15 punkti),

| — | pretendentu un līdzorganizatoru iespējas nodrošināt sasniegto rezultātu efektīvu kontroli un izplatīšanu, kā arī izmantotos izplatīšanas kanālus (jo īpaši presi, radio un televīziju, internetu, tiešo izplatīšanu) un to nozīmi pasākumā (10 punkti). |
| --- | --- |

—

pretendentu un līdzorganizatoru iespējas nodrošināt sasniegto rezultātu efektīvu kontroli un izplatīšanu, kā arī izmantotos izplatīšanas kanālus (jo īpaši presi, radio un televīziju, internetu, tiešo izplatīšanu) un to nozīmi pasākumā (10 punkti).

| 4. | (Lielākais 15 punkti.) Pasākuma vērtēšana notiek, jo īpaši ņemot vērā:






  — | pamatojumu sagaidāmajai interesei par pasākumu un rezultātu novērtējumu pēc pasākuma veikšanas (10 punkti), |
| --- | --- | --- |

4.

(Lielākais 15 punkti.) Pasākuma vērtēšana notiek, jo īpaši ņemot vērā:

—

pamatojumu sagaidāmajai interesei par pasākumu un rezultātu novērtējumu pēc pasākuma veikšanas (10 punkti),

| — | metodes (pārskatus, anketas, statistiku utt.), kas izmantotas, lai novērtētu sniegtās informācijas ietekmi (5 punkti). |
| --- | --- |

—

metodes (pārskatus, anketas, statistiku utt.), kas izmantotas, lai novērtētu sniegtās informācijas ietekmi (5 punkti).

Pasākumu kvalitāti uzskata par ļoti augstu un vērtēšanas komiteja tiem ierosina piešķirt subsīdiju, ja tie saņem vismaz 60 punktus no 100 iespējamajiem, kas piešķirti iepriekšminētajam 1. līdz 4. kritērijam, un iegūst vismaz 50 % no katram kritērijam pieejamajiem punktiem. Komisija var palielināt minimālo pieļaujamo novērtējumu, ņemot vērā pieejamos budžeta resursus. Lūgums ņemt vērā, ka galīgais Komisijas lēmums par subsīdijas piešķiršanu var atšķirties no komitejas sniegtā priekšlikuma.

---

IV PIELIKUMS

BUDŽETA IZSTRĀDE

Budžetam jāatbilst visiem II pielikumā (“Atbilstības un izslēgšanas kritēriji”) norādītajiem nosacījumiem. Tam ir jābūt noformētam, izmantojot oriģinālās veidlapas (izdevumu un ieņēmumu tabulas).

Izdevumu budžeta plānam jābūt sīki izstrādātam, un katrai izdevumu pozīcijai jābūt skaidri formulētai (piemēram, nav pieļaujama atzīme “citi”). Izmaksu dažādās kategorijas jānorāda informācijas pasākuma aprakstā (veidlapa Nr. 3).

Ieņēmumu tabulai jābūt sīki izstrādātai, un katrai ieņēmumu/finanšu ieguldījuma pozīcijai ir jābūt skaidri formulētai, kā arī jāatbilst noteikumam, ka nav pieļaujama peļņa. Jāpievieno pierādījumi par citu finansētāju veikto ieguldījumu (skatīt I pielikuma H dokumentu).

Lai atvieglotu budžeta izstrādi, pareizi izpildītas budžeta veidlapas paraugs pieejams 4.1. punktā norādītajā interneta adresē.

Izdevumu budžeta plānā norāda tikai attiecināmās izmaksas (skatīt turpmāk tekstā).

Par visiem izdevumiem, kas radušies pirms līguma parakstīšanas, ir atbildīgs pretendents, un tie nav saistoši Komisijai ne tiesiski, ne finansiāli.

1.   Attiecināmās izmaksas

Informācijas pasākuma attiecināmās izmaksas ir izmaksas, kuras faktiski radušās subsīdijas saņēmējam un kuras atbilst šādām prasībām:

| a) | tās ir saistītas ar līguma priekšmetu un norādītas informācijas pasākuma paredzētajā kopējā budžetā; |
| --- | --- |

a)

tās ir saistītas ar līguma priekšmetu un norādītas informācijas pasākuma paredzētajā kopējā budžetā;

| b) | tās ir nepieciešamas informācijas pasākuma īstenošanai, kas ir subsīdijas piešķiršanas priekšmets; |
| --- | --- |

b)

tās ir nepieciešamas informācijas pasākuma īstenošanai, kas ir subsīdijas piešķiršanas priekšmets;

| c) | tās ir radušās subsīdijas saņēmējam, un saņēmējs tās ir apmaksājis informācijas pasākuma norises laikā, kā noteikts subsīdiju līguma I.2.2. punktā, un to apliecina pievienotie dokumentu oriģināli (skatīt turpmāk 3. punktu) un attiecīgi maksājumu apliecinošie dokumenti; |
| --- | --- |

c)

tās ir radušās subsīdijas saņēmējam, un saņēmējs tās ir apmaksājis informācijas pasākuma norises laikā, kā noteikts subsīdiju līguma I.2.2. punktā, un to apliecina pievienotie dokumentu oriģināli (skatīt turpmāk 3. punktu) un attiecīgi maksājumu apliecinošie dokumenti;

| d) | tās ir identificējamas un pārbaudāmas, iegrāmatotas subsīdijas saņēmēja grāmatvedības dokumentos un aprēķinātas saskaņā ar tās valsts noteiktajiem piemērojamajiem grāmatvedības standartiem, kurā saņēmējs ir reģistrēts, kā arī atbilstoši saņēmēja vispārpieņemtajai saimnieciskā aprēķina praksei; |
| --- | --- |

d)

tās ir identificējamas un pārbaudāmas, iegrāmatotas subsīdijas saņēmēja grāmatvedības dokumentos un aprēķinātas saskaņā ar tās valsts noteiktajiem piemērojamajiem grāmatvedības standartiem, kurā saņēmējs ir reģistrēts, kā arī atbilstoši saņēmēja vispārpieņemtajai saimnieciskā aprēķina praksei;

| e) | tās ir samērīgas un pamatotas un atbilst pareizas finanšu pārvaldības principiem, jo īpaši attiecībā uz izdevīgumu un rentabilitāti, |
| --- | --- |

e)

tās ir samērīgas un pamatotas un atbilst pareizas finanšu pārvaldības principiem, jo īpaši attiecībā uz izdevīgumu un rentabilitāti,

| f) | tās atbilst piemērojamā nodokļu un sociālā regulējuma prasībām. |
| --- | --- |

f)

tās atbilst piemērojamā nodokļu un sociālā regulējuma prasībām.

PIEGĀDĀTĀJU/APAKŠUZŅĒMĒJU pakalpojumi, kuru izmaksas pārsniedz EUR 10 000

Lūdzu, ņemiet vērā – ja pretendents paredz izmantot piegādātāju/apakšuzņēmēju pakalpojumus un ja visu viena piegādātāja/apakšuzņēmēja sniegto pakalpojumu summa pārsniedz EUR 10 000, pretendentam jāiesniedz Komisijai vismaz trīs piedāvājumi, ko tas pieprasījis vismaz trim dažādiem uzņēmumiem, un jāpievieno izraudzītais piedāvājums, kā arī konkrētās izvēles pamatojums (pretendentiem jāparāda, ka izraudzītais piegādātājs/apakšuzņēmējs piedāvā vislabāko cenu, pamatojot savu izvēli, ja izraudzītais piedāvājums nav vislētākais).

Šos dokumentus iesniedz Komisijai, cik drīz vien iespējams, bet ne vēlāk kā kopā ar nobeiguma tehniskajiem un finanšu ziņojumiem.

Neatbilstība minētajām prasībām dod Komisijai tiesības uzskatīt šīs izmaksas par neattiecināmām.

2.   Neattiecināmās izmaksas

Par neattiecināmām tiek uzskatītas šādas izmaksas:

| — | ieguldījumi natūrā, |
| --- | --- |

—

ieguldījumi natūrā,

| — | sīki neatšifrēti vai vienotas likmes izdevumi, izņemot personāla izmaksas, |
| --- | --- |

—

sīki neatšifrēti vai vienotas likmes izdevumi, izņemot personāla izmaksas,

| — | netiešās izmaksas (īre, elektrība, ūdens, gāze, apdrošināšana, nodokļi utt.), |
| --- | --- |

—

netiešās izmaksas (īre, elektrība, ūdens, gāze, apdrošināšana, nodokļi utt.),

| — | biroja materiālu izmaksas (piemēram, papīrs, rakstāmpiederumi utt.), |
| --- | --- |

—

biroja materiālu izmaksas (piemēram, papīrs, rakstāmpiederumi utt.),

| — | izmaksas, kas rodas, pērkot jaunu vai lietotu aprīkojumu, |
| --- | --- |

—

izmaksas, kas rodas, pērkot jaunu vai lietotu aprīkojumu,

| — | aprīkojuma amortizācijas izmaksas, |
| --- | --- |

—

aprīkojuma amortizācijas izmaksas,

| — | izmaksas, kas nav paredzētas budžeta projektā, |
| --- | --- |

—

izmaksas, kas nav paredzētas budžeta projektā,

| — | PVN, izņemot gadījumus, kad atbalsta saņēmējs var apstiprināt, ka viņš vai viņa nevar atgūt PVN saskaņā ar piemērojamajiem attiecīgās valsts tiesību aktiem. Tomēr PVN, ko maksājušas publisko tiesību organizācijas, nav attiecināms, |
| --- | --- |

—

PVN, izņemot gadījumus, kad atbalsta saņēmējs var apstiprināt, ka viņš vai viņa nevar atgūt PVN saskaņā ar piemērojamajiem attiecīgās valsts tiesību aktiem. Tomēr PVN, ko maksājušas publisko tiesību organizācijas, nav attiecināms,

| — | kapitāla peļņa, |
| --- | --- |

—

kapitāla peļņa,

| — | parāda vai parāda pakalpojuma nodevas, |
| --- | --- |

—

parāda vai parāda pakalpojuma nodevas,

| — | zaudējumi vai nākotnes potenciālās naudas saistības, |
| --- | --- |

—

zaudējumi vai nākotnes potenciālās naudas saistības,

| — | parāda procenti, |
| --- | --- |

—

parāda procenti,

| — | apšaubāmie debitoru parādi, |
| --- | --- |

—

apšaubāmie debitoru parādi,

| — | zaudējumi, kas radušies valūtas kursa svārstību rezultātā, |
| --- | --- |

—

zaudējumi, kas radušies valūtas kursa svārstību rezultātā,

| — | atbalsta saņēmēja uzrādītās izmaksas, par kurām saņem Eiropas Savienības subsīdijas citas darbības vai citas darba programmas ietvaros, |
| --- | --- |

—

atbalsta saņēmēja uzrādītās izmaksas, par kurām saņem Eiropas Savienības subsīdijas citas darbības vai citas darba programmas ietvaros,

| — | pārmērīgi vai nepamatoti izdevumi. |
| --- | --- |

—

pārmērīgi vai nepamatoti izdevumi.

3.   Īpaši nosacījumi saistībā ar attiecināmajām izmaksām un pieprasītajiem apliecinošajiem dokumentiem

| Izdevumu kategorija | Attiecināmās izmaksas | Nepieciešamie apliecinošie dokumenti (NB! Ja norādīti vairāki, jāpievieno visi dokumenti) |
| --- | --- | --- |
| Personāla izmaksas | 1. | Darbinieki
  Tiks izmaksāta vienotas likmes summa maksimāli EUR 10 000 apmērā darbībām, kuru kopējās attiecināmās izmaksas (izņemot vienotas likmes maksājumu par personāla izdevumiem) nepārsniedz EUR 400 000, un maksimāli EUR 25 000 apmērā darbībām, kuru kopējās attiecināmās izmaksas (izņemot vienotas likmes maksājumu par personāla izdevumiem) ir no EUR 400 000 līdz EUR 950 000. Summā ietilpst personāla izmaksas pasākuma sagatavošanai, īstenošanai, paveiktā darba kontrolei un novērtēšanai. |

Izdevumu kategorija

Attiecināmās izmaksas

Nepieciešamie apliecinošie dokumenti (NB! Ja norādīti vairāki, jāpievieno visi dokumenti)

Personāla izmaksas

1.

Darbinieki

Tiks izmaksāta vienotas likmes summa maksimāli EUR 10 000 apmērā darbībām, kuru kopējās attiecināmās izmaksas (izņemot vienotas likmes maksājumu par personāla izdevumiem) nepārsniedz EUR 400 000, un maksimāli EUR 25 000 apmērā darbībām, kuru kopējās attiecināmās izmaksas (izņemot vienotas likmes maksājumu par personāla izdevumiem) ir no EUR 400 000 līdz EUR 950 000. Summā ietilpst personāla izmaksas pasākuma sagatavošanai, īstenošanai, paveiktā darba kontrolei un novērtēšanai.

Lai saņemtu vienotas likmes summu, apliecinoši dokumenti nav vajadzīgi.

Tomēr analizēšanas vajadzībām saņēmēji tiks aicināti pievienot dokumentu, kurā norādītas darbinieku faktiskās izmaksas, kas radušās saistībā ar informācijas pasākumu.

| 2. | Pašnodarbinātās personas |
| --- | --- |

2.

Pašnodarbinātās personas

Faktūrrēķins, kurā norādīts vismaz informācijas pasākuma nosaukums, īstenotā darba veids un datumi, kad darbs ticis veikts.

| — | Maksājumu apliecinošs dokuments |
| --- | --- |

—

Maksājumu apliecinošs dokuments

Transporta izmaksas (1)

| 1. | Dzelzceļa transports
  Ceļojuma izmaksas otrajā klasē pa īsāko maršrutu (2). |
| --- | --- |

1.

Dzelzceļa transports

Ceļojuma izmaksas otrajā klasē pa īsāko maršrutu (2).

| — | Biļete |
| --- | --- |

—

Biļete

| — | Maksājumu apliecinošs dokuments |
| --- | --- |

—

Maksājumu apliecinošs dokuments

| 2. | Gaisa transports
  Rezervēšanas maksa un izdevumi lidojumam ekonomiskajā klasē, izmantojot zemāko pieejamo veicinošo tarifu (APEX, PEX, Excursion utt.). |
| --- | --- |

2.

Gaisa transports

Rezervēšanas maksa un izdevumi lidojumam ekonomiskajā klasē, izmantojot zemāko pieejamo veicinošo tarifu (APEX, PEX, Excursion utt.).

| — | Elektroniskās tiešsaistes rezervācijas izdruka (ar norādītu cenu) |
| --- | --- |

—

Elektroniskās tiešsaistes rezervācijas izdruka (ar norādītu cenu)

| — | Izmantotā iekāpšanas karte. Tajā jābūt norādītam vārdam, uzvārdam, datumam un lidojuma maršrutam |
| --- | --- |

—

Izmantotā iekāpšanas karte. Tajā jābūt norādītam vārdam, uzvārdam, datumam un lidojuma maršrutam

| — | Attiecīgā gadījumā tūrisma aģentūras faktūrrēķins |
| --- | --- |

—

Attiecīgā gadījumā tūrisma aģentūras faktūrrēķins

| — | Maksājumu apliecinošs dokuments |
| --- | --- |

—

Maksājumu apliecinošs dokuments

| 3. | Automobilis
  Starppilsētu ceļojums pa īsāko maršrutu |
| --- | --- |

3.

Automobilis

Starppilsētu ceļojums pa īsāko maršrutu

| — | Faktūrrēķins, kurā norādīts vismaz braukšanas sākumpunkts un galapunkts, pasažieru skaits un ceļojuma datumi |
| --- | --- |

—

Faktūrrēķins, kurā norādīts vismaz braukšanas sākumpunkts un galapunkts, pasažieru skaits un ceļojuma datumi

| — | Maksājumu apliecinošs dokuments |
| --- | --- |

—

Maksājumu apliecinošs dokuments

| 4. | Prāmis |
| --- | --- |

4.

Prāmis

| — | Biļete |
| --- | --- |

—

Biļete

| — | Maksājumu apliecinošs dokuments |
| --- | --- |

—

Maksājumu apliecinošs dokuments

Izmitināšanas izmaksas

| 1. | Informācijas pasākuma sagatavošanas laikā
  Augstāko apmaksājamo summu par viesnīcā pavadītu vienu nakti nosaka atkarībā no valsts. Maksimālā summa minēta tīmekļa vietnē, kas norādīta šā uzaicinājuma iesniegt priekšlikumus 4.1. punktā (“Komisijas noteiktie maksimālie izmitināšanas izdevumi (viesnīca)”) |
| --- | --- |

1.

Informācijas pasākuma sagatavošanas laikā

Augstāko apmaksājamo summu par viesnīcā pavadītu vienu nakti nosaka atkarībā no valsts. Maksimālā summa minēta tīmekļa vietnē, kas norādīta šā uzaicinājuma iesniegt priekšlikumus 4.1. punktā (“Komisijas noteiktie maksimālie izmitināšanas izdevumi (viesnīca)”)

| — | Viesnīcas izsniegts detalizēts faktūrrēķins, kurā norādīti personu vārdi un uzvārdi, datumi un viesnīcā pavadīto nakšu skaits. Tāda pati informācija tiek norādīta, ja faktūrrēķins attiecas uz personu grupu |
| --- | --- |

—

Viesnīcas izsniegts detalizēts faktūrrēķins, kurā norādīti personu vārdi un uzvārdi, datumi un viesnīcā pavadīto nakšu skaits. Tāda pati informācija tiek norādīta, ja faktūrrēķins attiecas uz personu grupu

| — | Subsīdijas saņēmēja sagatavots izmitināšanas pamatojums, kurā norādīti apmešanās mērķi, saistība ar līdzfinansēto informācijas pasākumu un iesaistīto personu dalības mērķi pasākumā |
| --- | --- |

—

Subsīdijas saņēmēja sagatavots izmitināšanas pamatojums, kurā norādīti apmešanās mērķi, saistība ar līdzfinansēto informācijas pasākumu un iesaistīto personu dalības mērķi pasākumā

| — | Attiecīgā gadījumā sanāksmes protokols |
| --- | --- |

—

Attiecīgā gadījumā sanāksmes protokols

| — | Maksājumu apliecinošs dokuments |
| --- | --- |

—

Maksājumu apliecinošs dokuments

| 2. | Informācijas pasākuma īstenošanas laikā
  Augstāko apmaksājamo summu par viesnīcā pavadītu vienu nakti nosaka atkarībā no valsts. Maksimālā summa minēta tīmekļa vietnē, kas norādīta šā uzaicinājuma iesniegt priekšlikumus 4.1. punktā (“Komisijas noteiktie maksimālie izmitināšanas izdevumi (viesnīca)”) |
| --- | --- |

2.

Informācijas pasākuma īstenošanas laikā

Augstāko apmaksājamo summu par viesnīcā pavadītu vienu nakti nosaka atkarībā no valsts. Maksimālā summa minēta tīmekļa vietnē, kas norādīta šā uzaicinājuma iesniegt priekšlikumus 4.1. punktā (“Komisijas noteiktie maksimālie izmitināšanas izdevumi (viesnīca)”)

| — | Viesnīcas izsniegts detalizēts faktūrrēķins, kurā norādīti personu vārdi un uzvārdi, datumi un viesnīcā pavadīto nakšu skaits. Tāda pati informācija tiek norādīta, ja faktūrrēķins attiecas uz personu grupu |
| --- | --- |

—

Viesnīcas izsniegts detalizēts faktūrrēķins, kurā norādīti personu vārdi un uzvārdi, datumi un viesnīcā pavadīto nakšu skaits. Tāda pati informācija tiek norādīta, ja faktūrrēķins attiecas uz personu grupu

Dalībnieku saraksts, kuru parakstījuši dalībnieki, atbilstoši tehniskā ziņojuma prasībām (skatīt subsīdiju līguma I.5.2.2. punktu).

| — | Maksājumu apliecinošs dokuments |
| --- | --- |

—

Maksājumu apliecinošs dokuments

Maltītes

Tikai informācijas pasākuma īstenošanas laikā augstākā summa (neiekļaujot PVN):

| — | EUR 5 par vienu personu kafijas pauzei, |
| --- | --- |

—

EUR 5 par vienu personu kafijas pauzei,

| — | EUR 25 par vienu personu pusdienām, |
| --- | --- |

—

EUR 25 par vienu personu pusdienām,

| — | EUR 40 par vienu personu vakariņām. |
| --- | --- |

—

EUR 40 par vienu personu vakariņām.

Vispārējs faktūrrēķins (3) (kuru izsniedzis ēdināšanas pakalpojumu uzņēmums, viesnīca, konferenču centrs, utt.), kurā norāda vismaz informācijas pasākuma nosaukumu, datumu, personu skaitu, piedāvāto pakalpojumu veidus (kafijas pauze, pusdienas un/vai vakariņas), cenu par vienu vienību un kopējo summu.

Dalībnieku saraksts, kuru parakstījuši dalībnieki, atbilstoši tehniskā ziņojuma prasībām (skatīt subsīdiju līguma I.5.2.2. punktu).

| — | Maksājumu apliecinošs dokuments |
| --- | --- |

—

Maksājumu apliecinošs dokuments

Mutiskā tulkošana

| 1. | Darbinieki: darbinieku izmaksas ir iekļautas maksimālajās vienotas likmes izmaksās sadaļā “Personāla izmaksas”. |
| --- | --- |

1.

Darbinieki: darbinieku izmaksas ir iekļautas maksimālajās vienotas likmes izmaksās sadaļā “Personāla izmaksas”.

Apliecinoši dokumenti nav vajadzīgi.

| 2. | Pašnodarbinātās personas: augstākais EUR 600 dienā (neiekļaujot PVN). |
| --- | --- |

2.

Pašnodarbinātās personas: augstākais EUR 600 dienā (neiekļaujot PVN).

| — | Faktūrrēķins, kurā norāda vismaz informācijas pasākuma nosaukumu, valodu, no kuras, un valodu, uz kuru veikta mutiskā tulkošana, datumus, kad darbs veikts, kā arī nostrādāto stundu skaitu |
| --- | --- |

—

Faktūrrēķins, kurā norāda vismaz informācijas pasākuma nosaukumu, valodu, no kuras, un valodu, uz kuru veikta mutiskā tulkošana, datumus, kad darbs veikts, kā arī nostrādāto stundu skaitu

| — | Maksājumu apliecinošs dokuments |
| --- | --- |

—

Maksājumu apliecinošs dokuments

Rakstiskā tulkošana

| 1. | Darbinieki: darbinieku izmaksas ir iekļautas maksimālajās vienotas likmes izmaksās sadaļā “Personāla izmaksas”. |
| --- | --- |

1.

Darbinieki: darbinieku izmaksas ir iekļautas maksimālajās vienotas likmes izmaksās sadaļā “Personāla izmaksas”.

Apliecinoši dokumenti nav vajadzīgi.

| 2. | Pašnodarbinātās personas: augstākais EUR 45 par lapu (neiekļaujot PVN).
  Viena lapa – 1 800 rakstu zīmes bez atstarpēm. |
| --- | --- |

2.

Pašnodarbinātās personas: augstākais EUR 45 par lapu (neiekļaujot PVN).

Viena lapa – 1 800 rakstu zīmes bez atstarpēm.

| — | Faktūrrēķins, kurā norāda vismaz informācijas pasākuma nosaukumu, valodu, no kuras, un valodu, uz kuru veikta rakstiskā tulkošana, un pārtulkoto lappušu skaitu |
| --- | --- |

—

Faktūrrēķins, kurā norāda vismaz informācijas pasākuma nosaukumu, valodu, no kuras, un valodu, uz kuru veikta rakstiskā tulkošana, un pārtulkoto lappušu skaitu

| — | Maksājumu apliecinošs dokuments |
| --- | --- |

—

Maksājumu apliecinošs dokuments

Honorāri konsultantiem un lektoriem

Augstākais EUR 600 dienā (neiekļaujot PVN).

Izmaksas par ekspertu/lektoru honorāriem netiek uzskatītas par attiecināmām, ja personas strādā valsts, Eiropas Savienības vai starptautiskajā dienestā par ierēdņiem, vai ir organizācijas, kas saņem subsīdiju, vai tās meitasuzņēmuma dalībnieki/darbinieki.

Izmitināšanas un transporta izdevumi: skatīt attiecīgās izdevumu kategorijas.

| — | Faktūrrēķins, kurā norāda vismaz informācijas pasākuma nosaukumu, īstenotā darba veidu un datumus, kad darbs ticis veikts |
| --- | --- |

—

Faktūrrēķins, kurā norāda vismaz informācijas pasākuma nosaukumu, īstenotā darba veidu un datumus, kad darbs ticis veikts

| — | Konferences galīgā programma, kurā norādīts lektora vārds, uzvārds un pienākumi |
| --- | --- |

—

Konferences galīgā programma, kurā norādīts lektora vārds, uzvārds un pienākumi

| — | Maksājumu apliecinošs dokuments |
| --- | --- |

—

Maksājumu apliecinošs dokuments

Konferenču telpu un aprīkojuma īre

NB! Īres summa par kabīnēm sinhronajai tulkošanai ir ierobežota līdz augstākais EUR 750 dienā (neiekļaujot PVN).

Faktūrrēķins, kurā norāda vismaz informācijas pasākuma nosaukumu, aprīkojuma veidu un datumus, kad konferenču telpas un aprīkojums ticis īrēts.

| — | Maksājumu apliecinošs dokuments |
| --- | --- |

—

Maksājumu apliecinošs dokuments

Pasta sūtījumu izmaksas

Pasta vai kurjera pakalpojumu izmantošana ar informācijas pasākumu saistīto dokumentu (piemēram, ielūgumu utt.) nosūtīšanai.

Detalizēts faktūrrēķins, kurā norāda vismaz dokumenta nosaukumu un nosūtīto dokumentu skaitu, vai pasta pakalpojuma saņemšanas kvīts ar saņēmēja apliecinājumu.

| — | Maksājumu apliecinošs dokuments |
| --- | --- |

—

Maksājumu apliecinošs dokuments

---

(1)  Finansējumu varēs saņemt tikai par izmantotā sabiedriskā transporta (vilciens, lidmašīna, kuģis) izdevumiem. Tādējādi lūdzam ievērot, ka izdevumi par autobusa, metro, tramvaja un taksometra izmantošanu nav attiecināmi.

(2)  Ja izmanto citu braukšanas klasi, izdevumus par attiecināmiem uzskata tikai tad, ja uzrāda transporta uzņēmuma apstiprinājumu, kurā norādītas izmaksas ceļojumam otrajā klasē; šādā gadījumā attiecināmās izmaksas sedz tikai tādā apjomā.

(3)  Individuālie restorānu rēķini netiek pieņemti.

---

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Eiropas Komisija

| 19.7.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 212/36 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 212/36

---

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju

(Lieta COMP/M.6299 – KKR/Sorgenia/Sorgenia France)

Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru

(Dokuments attiecas uz EEZ)

2011/C 212/12

| 1. | Komisija 2011. gada 11. jūlijā saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju, ievērojot 4. pantu Padomes Regulā (EK) Nr. 139/2004 (1), kuras rezultātā ieguldījumu fondi, kuri saistīti ar KKR & Co. L.P. (“KKR”, ASV), un uzņēmums Sorgenia SpA (“Sorgenia”, Itālija), kurš ietilpst uzņēmumu grupā, ko kontrolē Cofide, Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē iegūst netiešu kopīgu kontroli pār Sorgenia France SA (“Sorgenia France”, Francija), kuru pašlaik kontrolē Sorgenia, iegādājoties akcijas. |
| --- | --- |

1.

Komisija 2011. gada 11. jūlijā saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju, ievērojot 4. pantu Padomes Regulā (EK) Nr. 139/2004 (1), kuras rezultātā ieguldījumu fondi, kuri saistīti ar KKR & Co. L.P. (“KKR”, ASV), un uzņēmums Sorgenia SpA (“Sorgenia”, Itālija), kurš ietilpst uzņēmumu grupā, ko kontrolē Cofide, Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē iegūst netiešu kopīgu kontroli pār Sorgenia France SA (“Sorgenia France”, Francija), kuru pašlaik kontrolē Sorgenia, iegādājoties akcijas.

| 2. | Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:






  — | KKR: alternatīvi aktīvu pārvaldības pakalpojumi un kapitāla tirgus risinājumi, |
| --- | --- | --- |

2.

Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:

—

KKR: alternatīvi aktīvu pārvaldības pakalpojumi un kapitāla tirgus risinājumi,

| — | Sorgenia: gāzes un elektroenerģijas ražošana, vairumtirdzniecība un mazumtirdzniecība galvenokārt Itālijā, |
| --- | --- |

—

Sorgenia: gāzes un elektroenerģijas ražošana, vairumtirdzniecība un mazumtirdzniecība galvenokārt Itālijā,

| — | Sorgenia France: elektroenerģijas ražošana Francijā no atjaunojamiem enerģijas avotiem. |
| --- | --- |

—

Sorgenia France: elektroenerģijas ražošana Francijā no atjaunojamiem enerģijas avotiem.

| 3. | Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas EK Apvienošanās regulas darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā netiek pieņemts. Ievērojot Komisijas paziņojumu par vienkāršotu procedūru noteiktu koncentrācijas procesu izskatīšanai saskaņā ar EK Apvienošanās regulu (2), jānorāda, ka šī lieta ir nododama izskatīšanai atbilstoši paziņojumā paredzētajai procedūrai. |
| --- | --- |

3.

Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas EK Apvienošanās regulas darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā netiek pieņemts. Ievērojot Komisijas paziņojumu par vienkāršotu procedūru noteiktu koncentrācijas procesu izskatīšanai saskaņā ar EK Apvienošanās regulu (2), jānorāda, ka šī lieta ir nododama izskatīšanai atbilstoši paziņojumā paredzētajai procedūrai.

| 4. | Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos novērojumus par ierosināto darbību.
  Novērojumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienas pēc šīs publikācijas datuma. Novērojumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (+32 22964301), pa e-pastu uz adresi COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu vai pa pastu ar atsauces numuru COMP/M.6299 – KKR/Sorgenia/Sorgenia France uz šādu adresi:






  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos novērojumus par ierosināto darbību.

Novērojumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienas pēc šīs publikācijas datuma. Novērojumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (+32 22964301), pa e-pastu uz adresi COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu vai pa pastu ar atsauces numuru COMP/M.6299 – KKR/Sorgenia/Sorgenia France uz šādu adresi:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp. (“EK Apvienošanās regula”).

(2)  OV C 56, 5.3.2005., 32. lpp. (“Paziņojums par vienkāršotu procedūru”).

---

| 19.7.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 212/37 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 212/37

---

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju

(Lieta COMP/M.6238 – RREEF/SMAG/OHL – Arenales)

Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru

(Dokuments attiecas uz EEZ)

2011/C 212/13

| 1. | Komisija 2011. gada 8. jūlijā saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju, ievērojot Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 4. pantu, kuras rezultātā uzņēmums RREEF Pan-European Infrastructure Fund II, LP (“RREEF”), ko pilnībā kontrolē Deutsche Bank AG (“Deutsche Bank”, Vācija), iegūst Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta izpratnē kopīgu kontroli pār uzņēmumu Arenales Solar PS, S.L. (“Arenales”, Spānija), iegādājoties akcijas. Arenales šobrīd kopīgi kontrolē Solar Millenium AG (“SMAG”, Vācija) un OHL Industrial, S.L., kas ir daļa no Villar Mir grupas (“OHL/Villar”, Spānija). |
| --- | --- |

1.

Komisija 2011. gada 8. jūlijā saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju, ievērojot Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 4. pantu, kuras rezultātā uzņēmums RREEF Pan-European Infrastructure Fund II, LP (“RREEF”), ko pilnībā kontrolē Deutsche Bank AG (“Deutsche Bank”, Vācija), iegūst Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta izpratnē kopīgu kontroli pār uzņēmumu Arenales Solar PS, S.L. (“Arenales”, Spānija), iegādājoties akcijas. Arenales šobrīd kopīgi kontrolē Solar Millenium AG (“SMAG”, Vācija) un OHL Industrial, S.L., kas ir daļa no Villar Mir grupas (“OHL/Villar”, Spānija).

| 2. | Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:






  — | uzņēmums RREEF/Deutsche Bank: finanšu pakalpojumi, |
| --- | --- | --- |

2.

Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:

—

uzņēmums RREEF/Deutsche Bank: finanšu pakalpojumi,

| — | uzņēmums Arenales: saules termoelektrostacijas būve un ekspluatācija Morón de la Frontera, Seviļā, Spānijā, |
| --- | --- |

—

uzņēmums Arenales: saules termoelektrostacijas būve un ekspluatācija Morón de la Frontera, Seviļā, Spānijā,

| — | uzņēmums OHL/Villar: darbojas tādās nozarēs kā mēslojumi, ferosakausējumi, nekustamais īpašums, enerģētika un industriālu projektu būve, |
| --- | --- |

—

uzņēmums OHL/Villar: darbojas tādās nozarēs kā mēslojumi, ferosakausējumi, nekustamais īpašums, enerģētika un industriālu projektu būve,

| — | uzņēmums SMAG: saules termoelektrostaciju popularizēšana, būve un ekspluatācija. |
| --- | --- |

—

uzņēmums SMAG: saules termoelektrostaciju popularizēšana, būve un ekspluatācija.

| 3. | Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas EK Apvienošanās regulas darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā netiek pieņemts. Ievērojot Komisijas paziņojumu par vienkāršotu procedūru noteiktu koncentrācijas procesu izskatīšanai saskaņā ar EK Apvienošanās regulu (2), jānorāda, ka šī lieta ir nododama izskatīšanai atbilstoši paziņojumā paredzētajai procedūrai. |
| --- | --- |

3.

Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas EK Apvienošanās regulas darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā netiek pieņemts. Ievērojot Komisijas paziņojumu par vienkāršotu procedūru noteiktu koncentrācijas procesu izskatīšanai saskaņā ar EK Apvienošanās regulu (2), jānorāda, ka šī lieta ir nododama izskatīšanai atbilstoši paziņojumā paredzētajai procedūrai.

| 4. | Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos novērojumus par ierosināto darbību.
  Novērojumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienas pēc šīs publikācijas datuma. Novērojumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (+32 22964301), pa e-pastu uz adresi COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu vai pa pastu ar atsauces numuru COMP/M.6238 – RREEF/SMAG/OHL – Arenales uz šādu adresi:






  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos novērojumus par ierosināto darbību.

Novērojumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienas pēc šīs publikācijas datuma. Novērojumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (+32 22964301), pa e-pastu uz adresi COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu vai pa pastu ar atsauces numuru COMP/M.6238 – RREEF/SMAG/OHL – Arenales uz šādu adresi:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp. (“EK Apvienošanās regula”).

(2)  OV C 56, 5.3.2005., 32. lpp. (“Paziņojums par vienkāršotu procedūru”).

---