# Az Európai Unió C 247/2011

| | ISSN 1725-518X
  doi:10.3000/1725518X.C_2011.247.hun |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 247 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 54. évfolyam2011. augusztus 25. |

ISSN 1725-518X

doi:10.3000/1725518X.C_2011.247.hun

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 247

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

54. évfolyam2011. augusztus 25.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | IV   Tájékoztatások |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2011/C 247/01 | Euroátváltási árfolyamok | 1 |
| | AZ EURÓPAI GAZDASÁGI TÉRSÉGGEL KAPCSOLATOS TÁJÉKOZTATÁSOK |
| | EFTA Felügyeleti Hatóság |
| 2011/C 247/02 | Az EFTA Felügyeleti Hatóság tájékoztatója a Közösségben a légi járatok működtetésére vonatkozó közös szabályokról szóló, 1008/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 16. cikkének (4) bekezdése alapján – Menetrend szerinti légi járatokra vonatkozó közszolgáltatási kötelezettség előírása Norvégiában | 2 |
| 2011/C 247/03 | Az EFTA Felügyeleti Hatóság tájékoztatója a Közösségben a légi járatok működtetésére vonatkozó közös szabályokról szóló 1008/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 17. cikkének (5) bekezdése alapján – Pályázati felhívás menetrend szerinti légi járatok közszolgáltatási kötelezettség alapján történő üzemeltetésére Norvégiában | 3 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

IV   Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Európai Bizottság

2011/C 247/01

Euroátváltási árfolyamok

1

AZ EURÓPAI GAZDASÁGI TÉRSÉGGEL KAPCSOLATOS TÁJÉKOZTATÁSOK

EFTA Felügyeleti Hatóság

2011/C 247/02

Az EFTA Felügyeleti Hatóság tájékoztatója a Közösségben a légi járatok működtetésére vonatkozó közös szabályokról szóló, 1008/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 16. cikkének (4) bekezdése alapján – Menetrend szerinti légi járatokra vonatkozó közszolgáltatási kötelezettség előírása Norvégiában

2

2011/C 247/03

Az EFTA Felügyeleti Hatóság tájékoztatója a Közösségben a légi járatok működtetésére vonatkozó közös szabályokról szóló 1008/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 17. cikkének (5) bekezdése alapján – Pályázati felhívás menetrend szerinti légi járatok közszolgáltatási kötelezettség alapján történő üzemeltetésére Norvégiában

3

| | V   Hirdetmények |
| --- | --- |
| | KÖZIGAZGATÁSI ELJÁRÁSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2011/C 247/04 | Ajánlattételi felhívás – Kultúra program (2007–2013) – A programba tartozó tevékenységek végrehajtása: többéves együttműködési projektek; együttműködési intézkedések; különleges tevékenységek (harmadik országok); támogatás a kultúra területén európai szinten működő szervezetek részére | 4 |
| | A KÖZÖS KERESKEDELEMPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2011/C 247/05 | Értesítés egyes dömpingellenes intézkedések hatályvesztéséről | 10 |
| | EGYÉB JOGI AKTUSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2011/C 247/06 | Módosítás iránti kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi jelzéseinek és eredetmegjelöléseinek oltalmáról szóló 510/2006/EK tanácsi rendelet 6. cikkének (2) bekezdése alapján | 11 |

V   Hirdetmények

KÖZIGAZGATÁSI ELJÁRÁSOK

Európai Bizottság

2011/C 247/04

Ajánlattételi felhívás – Kultúra program (2007–2013) – A programba tartozó tevékenységek végrehajtása: többéves együttműködési projektek; együttműködési intézkedések; különleges tevékenységek (harmadik országok); támogatás a kultúra területén európai szinten működő szervezetek részére

4

A KÖZÖS KERESKEDELEMPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Európai Bizottság

2011/C 247/05

Értesítés egyes dömpingellenes intézkedések hatályvesztéséről

10

EGYÉB JOGI AKTUSOK

Európai Bizottság

2011/C 247/06

Módosítás iránti kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi jelzéseinek és eredetmegjelöléseinek oltalmáról szóló 510/2006/EK tanácsi rendelet 6. cikkének (2) bekezdése alapján

11

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

IV Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Európai Bizottság

| 25.8.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 247/1 |
| --- | --- | --- | --- |

25.8.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 247/1

---

Euroátváltási árfolyamok (1)

2011. augusztus 24.

2011/C 247/01

1 euro =

| | Pénznem | Átváltási árfolyam |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollár | 1,4433 |
| JPY | Japán yen | 110,51 |
| DKK | Dán korona | 7,4499 |
| GBP | Angol font | 0,87710 |
| SEK | Svéd korona | 9,1234 |
| CHF | Svájci frank | 1,1403 |
| ISK | Izlandi korona | |
| NOK | Norvég korona | 7,8425 |
| BGN | Bulgár leva | 1,9558 |
| CZK | Cseh korona | 24,488 |
| HUF | Magyar forint | 272,05 |
| LTL | Litván litász/lita | 3,4528 |
| LVL | Lett lats | 0,7093 |
| PLN | Lengyel zloty | 4,1566 |
| RON | Román lej | 4,2570 |
| TRY | Török líra | 2,5665 |
| AUD | Ausztrál dollár | 1,3767 |
| CAD | Kanadai dollár | 1,4266 |
| HKD | Hongkongi dollár | 11,2517 |
| NZD | Új-zélandi dollár | 1,7403 |
| SGD | Szingapúri dollár | 1,7400 |
| KRW | Dél-Koreai won | 1 562,05 |
| ZAR | Dél-Afrikai rand | 10,4087 |
| CNY | Kínai renminbi | 9,2205 |
| HRK | Horvát kuna | 7,4653 |
| IDR | Indonéz rúpia | 12 351,89 |
| MYR | Maláj ringgit | 4,2945 |
| PHP | Fülöp-szigeteki peso | 61,186 |
| RUB | Orosz rubel | 41,7525 |
| THB | Thaiföldi baht | 43,198 |
| BRL | Brazil real | 2,3132 |
| MXN | Mexikói peso | 17,9411 |
| INR | Indiai rúpia | 66,3990 |

Pénznem

Átváltási árfolyam

USD

USA dollár

1,4433

JPY

Japán yen

110,51

DKK

Dán korona

7,4499

GBP

Angol font

0,87710

SEK

Svéd korona

9,1234

CHF

Svájci frank

1,1403

ISK

Izlandi korona

NOK

Norvég korona

7,8425

BGN

Bulgár leva

1,9558

CZK

Cseh korona

24,488

HUF

Magyar forint

272,05

LTL

Litván litász/lita

3,4528

LVL

Lett lats

0,7093

PLN

Lengyel zloty

4,1566

RON

Román lej

4,2570

TRY

Török líra

2,5665

AUD

Ausztrál dollár

1,3767

CAD

Kanadai dollár

1,4266

HKD

Hongkongi dollár

11,2517

NZD

Új-zélandi dollár

1,7403

SGD

Szingapúri dollár

1,7400

KRW

Dél-Koreai won

1 562,05

ZAR

Dél-Afrikai rand

10,4087

CNY

Kínai renminbi

9,2205

HRK

Horvát kuna

7,4653

IDR

Indonéz rúpia

12 351,89

MYR

Maláj ringgit

4,2945

PHP

Fülöp-szigeteki peso

61,186

RUB

Orosz rubel

41,7525

THB

Thaiföldi baht

43,198

BRL

Brazil real

2,3132

MXN

Mexikói peso

17,9411

INR

Indiai rúpia

66,3990

---

(1)  Forrás: Az Európai Központi Bank (ECB) átváltási árfolyama.

---

AZ EURÓPAI GAZDASÁGI TÉRSÉGGEL KAPCSOLATOS TÁJÉKOZTATÁSOK

EFTA Felügyeleti Hatóság

| 25.8.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 247/2 |
| --- | --- | --- | --- |

25.8.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 247/2

---

Az EFTA Felügyeleti Hatóság tájékoztatója a Közösségben a légi járatok működtetésére vonatkozó közös szabályokról szóló, 1008/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 16. cikkének (4) bekezdése alapján

Menetrend szerinti légi járatokra vonatkozó közszolgáltatási kötelezettség előírása Norvégiában

2011/C 247/02

| Tagállam | Norvégia |
| --- | --- |
| Érintett útvonalak | 1. | Lakselv–Tromsø mindkét irányban |

Tagállam

Norvégia

Érintett útvonalak

1.

Lakselv–Tromsø mindkét irányban

| 2. | Andenes–Bodø mindkét irányban, Andenes–Tromsø mindkét irányban |
| --- | --- |

2.

Andenes–Bodø mindkét irányban, Andenes–Tromsø mindkét irányban

| 3. | Harstad/Narvik–Tromsø mindkét irányban: |
| --- | --- |

3.

Harstad/Narvik–Tromsø mindkét irányban:

| 4. | Svolvær–Bodø mindkét irányban |
| --- | --- |

4.

Svolvær–Bodø mindkét irányban

| 5. | Leknes–Bodø mindkét irányban |
| --- | --- |

5.

Leknes–Bodø mindkét irányban

| 6. | Røst–Bodø mindkét irányban |
| --- | --- |

6.

Røst–Bodø mindkét irányban

| 7. | Narvik (Framnes)–Bodø mindkét irányban |
| --- | --- |

7.

Narvik (Framnes)–Bodø mindkét irányban

| 8. | Brønnøysund–Bodø mindkét irányban., Bronnøysund–Trondheim mindkét irányban |
| --- | --- |

8.

Brønnøysund–Bodø mindkét irányban., Bronnøysund–Trondheim mindkét irányban

| 9. | Sandnessjøen–Bodø mindkét irányban, Sandnessjøen–Trondheim mindkét irányban |
| --- | --- |

9.

Sandnessjøen–Bodø mindkét irányban, Sandnessjøen–Trondheim mindkét irányban

| 10. | Mo i Rana–Bodø mindkét irányban, Mo i Rana–Trondheim mindkét irányban |
| --- | --- |

10.

Mo i Rana–Bodø mindkét irányban, Mo i Rana–Trondheim mindkét irányban

| 11. | Mosjøen–Bodø mindkét irányban, Mosjøen–Trondheim mindkét irányban |
| --- | --- |

11.

Mosjøen–Bodø mindkét irányban, Mosjøen–Trondheim mindkét irányban

| 12. | Namsos–Trondheim mindkét irányban, Rørvik–Trondheim mindkét irányban |
| --- | --- |

12.

Namsos–Trondheim mindkét irányban, Rørvik–Trondheim mindkét irányban

| 13. | Florø–Oslo mindkét irányban, Florø–Bergen mindkét irányban |
| --- | --- |

13.

Florø–Oslo mindkét irányban, Florø–Bergen mindkét irányban

| 14. | Førde–Oslo mindkét irányban, Førde–Bergen mindkét irányban |
| --- | --- |

14.

Førde–Oslo mindkét irányban, Førde–Bergen mindkét irányban

| 15. | Sogndal–Oslo mindkét irányban, Sogndal–Bergen mindkét irányban |
| --- | --- |

15.

Sogndal–Oslo mindkét irányban, Sogndal–Bergen mindkét irányban

| 16. | Sandane–Oslo mindkét irányban, Sandane–Bergen mindkét irányban |
| --- | --- |

16.

Sandane–Oslo mindkét irányban, Sandane–Bergen mindkét irányban

| 17. | Ørsta-Volda–Oslo mindkét irányban, Ørsta-Volda–Bergen mindkét irányban |
| --- | --- |

17.

Ørsta-Volda–Oslo mindkét irányban, Ørsta-Volda–Bergen mindkét irányban

| 18. | Fagernes–Oslo mindkét irányban |
| --- | --- |

18.

Fagernes–Oslo mindkét irányban

| 19. | Røros–Oslo mindkét irányban |
| --- | --- |

19.

Røros–Oslo mindkét irányban

A közszolgáltatási kötelezettség hatálybalépésének napja

2012. április 1.

Az a cím, amelyen a közszolgáltatási kötelezettséggel kapcsolatos előírás és minden lényeges információ és/vagy dokumentum beszerezhető

| Ministry of Transport and Communications |
| --- |
| PO Box 8010 Dep |
| 0030 Oslo |
| NORWAY |
| Tel. +47 22248353 |
| Fax +47 22245609 |
| http://www.regjeringen.no/en/dep/sd/Documents/Other-documents/Tenders.html |

Ministry of Transport and Communications

PO Box 8010 Dep

0030 Oslo

NORWAY

Tel. +47 22248353

Fax +47 22245609

http://www.regjeringen.no/en/dep/sd/Documents/Other-documents/Tenders.html

---

| 25.8.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 247/3 |
| --- | --- | --- | --- |

25.8.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 247/3

---

Az EFTA Felügyeleti Hatóság tájékoztatója a Közösségben a légi járatok működtetésére vonatkozó közös szabályokról szóló 1008/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 17. cikkének (5) bekezdése alapján

Pályázati felhívás menetrend szerinti légi járatok közszolgáltatási kötelezettség alapján történő üzemeltetésére Norvégiában

2011/C 247/03

| Tagállam | Norvégia |
| --- | --- |
| Érintett útvonalak | 1. | Lakselv–Tromsø mindkét irányban |

Tagállam

Norvégia

Érintett útvonalak

1.

Lakselv–Tromsø mindkét irányban

| 2. | Andenes–Bodø mindkét irányban, Andenes–Tromsø mindkét irányban |
| --- | --- |

2.

Andenes–Bodø mindkét irányban, Andenes–Tromsø mindkét irányban

| 3. | Harstad/Narvik–Tromsø mindkét irányban: |
| --- | --- |

3.

Harstad/Narvik–Tromsø mindkét irányban:

| 4. | Svolvær–Bodø mindkét irányban |
| --- | --- |

4.

Svolvær–Bodø mindkét irányban

| 5. | Leknes–Bodø mindkét irányban |
| --- | --- |

5.

Leknes–Bodø mindkét irányban

| 6. | Røst–Bodø mindkét irányban |
| --- | --- |

6.

Røst–Bodø mindkét irányban

| 7. | Narvik (Framnes)–Bodø mindkét irányban |
| --- | --- |

7.

Narvik (Framnes)–Bodø mindkét irányban

| 8. | Brønnøysund–Bodø mindkét irányban, Bronnøysund–Trondheim mindkét irányban |
| --- | --- |

8.

Brønnøysund–Bodø mindkét irányban, Bronnøysund–Trondheim mindkét irányban

| 9. | Sandnessjøen–Bodø mindkét irányban, Sandnessjøen–Trondheim mindkét irányban |
| --- | --- |

9.

Sandnessjøen–Bodø mindkét irányban, Sandnessjøen–Trondheim mindkét irányban

| 10. | Mo i Rana–Bodø mindkét irányban, Mo i Rana–Trondheim mindkét irányban |
| --- | --- |

10.

Mo i Rana–Bodø mindkét irányban, Mo i Rana–Trondheim mindkét irányban

| 11. | Mosjøen–Bodø mindkét irányban, Mosjøen–Trondheim mindkét irányban |
| --- | --- |

11.

Mosjøen–Bodø mindkét irányban, Mosjøen–Trondheim mindkét irányban

| 12. | Namsos–Trondheim mindkét irányban, Rørvik–Trondheim mindkét irányban |
| --- | --- |

12.

Namsos–Trondheim mindkét irányban, Rørvik–Trondheim mindkét irányban

| 13. | Florø–Oslo mindkét irányban, Florø–Bergen mindkét irányban |
| --- | --- |

13.

Florø–Oslo mindkét irányban, Florø–Bergen mindkét irányban

| 14. | Førde–Oslo mindkét irányban, Førde–Bergen mindkét irányban |
| --- | --- |

14.

Førde–Oslo mindkét irányban, Førde–Bergen mindkét irányban

| 15. | Sogndal–Oslo mindkét irányban, Sogndal–Bergen mindkét irányban |
| --- | --- |

15.

Sogndal–Oslo mindkét irányban, Sogndal–Bergen mindkét irányban

| 16. | Sandane–Oslo mindkét irányban, Sandane–Bergen mindkét irányban |
| --- | --- |

16.

Sandane–Oslo mindkét irányban, Sandane–Bergen mindkét irányban

| 17. | Ørsta-Volda–Oslo mindkét irányban, Ørsta-Volda–Bergen mindkét irányban |
| --- | --- |

17.

Ørsta-Volda–Oslo mindkét irányban, Ørsta-Volda–Bergen mindkét irányban

| 18. | Fagernes–Oslo mindkét irányban |
| --- | --- |

18.

Fagernes–Oslo mindkét irányban

| 19. | Røros–Oslo mindkét irányban |
| --- | --- |

19.

Røros–Oslo mindkét irányban

A szerződések érvényességi ideje

Az 1–12. útvonal esetében: 2012. április 1– 2017. március 31.

A 13–19. útvonal esetében: 2012. április 1– 2016. március 31.

A pályázatok benyújtásának határideje

2011. október 25.

Az a cím, ahol beszerezhető a pályázati felhívás szövege és a nyilvános ajánlattételi eljáráshoz és a közszolgáltatási kötelezettséghez kapcsolódó releváns információk és/vagy dokumentáció

| Ministry of Transport and Communications |
| --- |
| PO Box 8010 Dep |
| 0030 Oslo |
| NORWAY |
| Tel. +47 22248353 |
| Fax +47 22245609 |
| http://www.regjeringen.no/en/dep/sd/Documents/Other-documents/Tenders.html |

Ministry of Transport and Communications

PO Box 8010 Dep

0030 Oslo

NORWAY

Tel. +47 22248353

Fax +47 22245609

http://www.regjeringen.no/en/dep/sd/Documents/Other-documents/Tenders.html

---

V Hirdetmények

KÖZIGAZGATÁSI ELJÁRÁSOK

Európai Bizottság

| 25.8.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 247/4 |
| --- | --- | --- | --- |

25.8.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 247/4

---

Ajánlattételi felhívás – Kultúra program (2007–2013)

A programba tartozó tevékenységek végrehajtása: többéves együttműködési projektek; együttműködési intézkedések; különleges tevékenységek (harmadik országok); támogatás a kultúra területén európai szinten működő szervezetek részére

2011/C 247/04

BEVEZETÉS

Ez az ajánlattételi felhívás a kultúra program (2007–2013) létrehozásáról szóló, 2006. december 12-i 1855/2006/EK európai parlamenti és tanácsi határozaton (1) alapul (a továbbiakban: „a kultúra program”). Az ajánlattételi felhívás részletes feltételei megtalálhatók a kultúra program (2007–2013) programismertetőjében, amely az Európa weboldalon jelent meg (lásd a VIII. pontot). A programismertető az ajánlattételi felhívás szerves részét képezi.

I.   Célkitűzések

A kultúra program azért jött létre, hogy a támogatható országokból (2) származó kulturális szereplők közötti együttműködési tevékenységek fejlesztésével hozzájáruljon az európai polgárok közös kulturális örökségén alapuló kulturális térségének előmozdításához, annak érdekében, hogy elősegítse az európai polgári azonosságtudat kialakulását.

A program három speciális célkitűzésre irányul:

| — | a kultúra területén dolgozók határokon átívelő mobilitásának elősegítése, |
| --- | --- |

—

a kultúra területén dolgozók határokon átívelő mobilitásának elősegítése,

| — | a művek, valamint a művészeti és kulturális termékek országok közötti áramlásának támogatása, |
| --- | --- |

—

a művek, valamint a művészeti és kulturális termékek országok közötti áramlásának támogatása,

| — | a kultúrák közötti párbeszéd támogatása. |
| --- | --- |

—

a kultúrák közötti párbeszéd támogatása.

A program rugalmas, interdiszciplináris szemléletet képvisel, és a megtervezéséhez vezető nyilvános konzultációk során a kulturális szereplők részéről kifejezett igényeket helyezi a középpontba.

II.   Területek

Ez a felhívás a kultúra programon belül a következő területekre vonatkozik:

1.   A kulturális együttműködésre irányuló projektek támogatása (1.1., 1.2.1. és 1.3.5. területek)

A kulturális szervezetek támogatást kapnak a projektjeikhez, hogy a határokat átlépve tudjanak együtt dolgozni, és kulturális, illetve művészi tevékenységeket hozhassanak létre és hajthassanak végre.

E terület fő célja, hogy segítse a kultúra programban részt vevő különböző országokból származó szervezetek, például színházak, múzeumok, szakmai szövetségek, kutatóközpontok, egyetemek, kulturális intézetek és állami hatóságok együttműködését, hogy a különböző ágazatok együtt dolgozhassanak és kulturális, művészeti tevékenységük a határokon túlra is elérjen.

Ez a terület három kategóriára van felosztva, amelyek részletes bemutatása az alábbiakban olvasható.

1.1.   Többéves együttműködési projektek (háromtól ötéves időtartamig)

Az első kategória a többéves, határokon átívelő kulturális kapcsolatokat kívánja támogatni azáltal, hogy három–öt éven keresztül elősegíti legalább hat támogatható ország legalább hat kulturális szereplőjének együttműködését és ágazaton belüli, illetve ágazatok közötti munkáját a közös kulturális tevékenységek fejlesztése érdekében. Az elérhető támogatás éves összege legalább 200 000 EUR és legfeljebb 500 000 EUR, de az EU támogatása a teljes támogatható költség legfeljebb 50 %-ára korlátozódik. A támogatás célja, hogy hozzásegítsen egy projekt földrajzi hatókörének megteremtéséhez vagy kibővítéséhez, és a támogatási időszakon túl is fenntarthatóvá tegye.

1.2.1. terület:   Együttműködési projektek (legfeljebb 24 hónap időtartamban)

A második kategória olyan tevékenységekre vonatkozik, amelyek legalább három támogatható ország legalább három kulturális szereplőjének ágazatokon belüli, illetve ágazatok közötti közös munkáját jelentik, legfeljebb kétéves időtartammal. A hosszú távú együttműködés lehetőségeit feltáró tevékenységek különösen célpontot jelentenek. Az elérhető támogatás összege 50 000 EUR és 200 000 EUR között van, de az EU támogatása a teljes támogatható költség legfeljebb 50 %-ára korlátozódik.

1.3.5. terület:   Speciális együttműködési tevékenységek harmadik országokkal (legfeljebb 24 hónap időtartamban)

A harmadik kategória célja az olyan kulturális együttműködési projektek támogatása, amelyek a Programban részt vevő országok és olyan harmadik országok közti kulturális kapcsolatok ápolását szolgálják, amelyek társulási vagy együttműködési megállapodást kötöttek az EU-val, amennyiben annak vannak a kultúrát érintő pontjai. Minden évben egy vagy több harmadik országot választanak ki az adott évre. A célország vagy -országok nevét, illetve neveit a pályázat benyújtási határideje előtt kellő időben minden évben közzéteszik a Program weboldalán (lásd a VII. pontot).

A tevékenységnek konkrét nemzetközi együttműködési dimenziót kell létrehoznia. Az együttműködési projektekben legalább három támogatható országban tevékenykedő legalább három kulturális szereplő vesz részt, és a projektek a kiválasztott harmadik ország legalább egy szervezetével kulturális együttműködést és/vagy a kiválasztott harmadik országban megvalósuló kulturális tevékenységeket irányoznak elő. Legfeljebb 50 000 és 200 000 EUR közötti támogatásra van lehetőség, ám a közösségi támogatás nem haladhatja meg a teljes támogatható költség 50 %-át.

2.   Műfordítási projektek (legfeljebb 24 hónap időtartamban) (1.2.2. terület)

Ez a terület a fordítási projektek támogatására vonatkozik. Az irodalmi fordításokhoz nyújtott EU-támogatás célja, hogy az irodalmi művek országok közötti keringésének elősegítése révén fokozza a többi európai nép irodalmának és irodalmi örökségének ismertségét. A kiadók az egyik európai nyelvről egy másik európai nyelvre lefordított szépprózai művek fordításához és kiadásához kaphatnak támogatást. Az elérhető támogatás összege 2 000 EUR és 60 000 EUR között van, de az EU támogatása a teljes támogatható költség legfeljebb 50 %-ára korlátozódik.

3.   Európai kulturális fesztiválok támogatása (legfeljebb 12 hónap időtartamú projektek) (1.3.6 terület)

E terület célja az európai dimenzióval rendelkező és a program általános célkitűzéseihez (azaz a szakemberek mobilitásához, a művek áramlásához és a kultúrák közötti párbeszédhez) hozzájáruló fesztiválok támogatása.

A támogatás maximális összege 100 000 EUR, amely az elszámolható költségek legfeljebb 60 %-a. A támogatást az adott fesztivál egyszeri vagy háromszori megrendezésére lehet megadni.

4.   Európai szinten működő kulturális szervezetek támogatása (2. terület) (működési támogatás 12 hónap időtartamra)

A kultúra területén, európai szinten működő vagy működni szándékozó kulturális szervezetek támogatást kaphatnak működési költségeikhez. E terület célközönségét azok a szervezetek jelentik, amelyek elősegítik a valódi európai dimenzióval rendelkező, közös kulturális élmények létrejöttét.

Az e terület keretében megítélt támogatás a kedvezményezett szervezetek állandó tevékenységei folytán felmerülő működési költségekhez nyújtott támogatás. Ez alapjaiban tér el minden más támogatástól, amelyeket a program többi területén lehet elnyerni.

E területen belül a szervezetek három kategóriája támogatható:

| a) | a nagykövetek; |
| --- | --- |

a)

a nagykövetek;

| b) | képviseleti és pártfogó hálózatok; |
| --- | --- |

b)

képviseleti és pártfogó hálózatok;

| c) | a strukturált párbeszédet szolgáló platformok. |
| --- | --- |

c)

a strukturált párbeszédet szolgáló platformok.

Az elérhető támogatások felső határa a megpályázott kategóriától függ, de az EU támogatása a teljes támogatható költség legfeljebb 80 %-ára korlátozódik.

5.   A kultúrpolitika elemzésével foglalkozó szervezetek közötti együttműködési projektek (legfeljebb 24 hónap időtartamú projektek (3.2. terület)

Ez a kategória azon együttműködési projektek támogatására törekszik, amelyek olyan, a magán- vagy állami szektorba tartozó szervezetek (például nemzeti, regionális vagy helyi hatóságok kulturális osztályai, kulturális obszervatóriumok vagy alapítványok, egyetemek kulturális kérdésekre szakosodott tanszékei, szakmai szövetségek és hálózatok) között jönnek létre, amelyek közvetlen és gyakorlati tapasztalattal rendelkeznek a helyi, regionális, nemzeti és/vagy európai szintű kultúrpolitika terén végzett elemzések, hatástanulmányok vagy értékelések területén, az európai kulturális menetrend három célkitűzése közül eggyel vagy többel kapcsolatban (3):

| — | A kulturális sokféleség és a kultúrák közötti párbeszéd előmozdítása, |
| --- | --- |

—

A kulturális sokféleség és a kultúrák közötti párbeszéd előmozdítása,

| — | A kultúra mint a kreativitás katalizátorának támogatása a növekedést és munkahelyteremtést célzó lisszaboni stratégia keretében, |
| --- | --- |

—

A kultúra mint a kreativitás katalizátorának támogatása a növekedést és munkahelyteremtést célzó lisszaboni stratégia keretében,

| — | A kultúra mint az Unió nemzetközi kapcsolataiban az egyik létfontosságú elem támogatása a kulturális kifejezési formák sokféleségének védelméről és elősegítéséről szóló UNESCO-egyezmény (4) végrehajtásával. |
| --- | --- |

—

A kultúra mint az Unió nemzetközi kapcsolataiban az egyik létfontosságú elem támogatása a kulturális kifejezési formák sokféleségének védelméről és elősegítéséről szóló UNESCO-egyezmény (4) végrehajtásával.

A tevékenységekben legalább három olyan szervezetnek kell részt vennie, amelyek törvényesen be vannak jegyezve legalább három, a Programban részt vevő országban.

A támogatás maximális összege évente 120 000 EUR, amely az elszámolható költségek legfeljebb 60 %-a.

III.   Támogatható tevékenységek és pályázók

A Program a kulturális szereplők valamennyi kategóriája előtt nyitva áll, amennyiben a szervezetek nem profitorientált minőségben járnak el. A MEDIA program által már támogatott audiovizuális kulturális ágazatok és tevékenységek (köztük a filmfesztiválok) a Kultúra program alapján nem támogathatók. Azok a szervezetek azonban, amelyek főtevékenységüket az audiovizuális ágazatban folytatják, és nem profitorientált minőségükben járnak el, a Kultúra program 2. területe keretében, a „Hálózatok” kategóriában támogathatók, mivel a MEDIA programban nincs ilyen támogatás.

A támogatható pályázóknak:

| — | olyan, az állami (5) vagy a magánszektorban működő, jogállással rendelkező szervezeteknek kell lenniük, amelyek fő tevékenysége a kulturális szférába (a kulturális és kreatív ágazatokba) tartozik, és |
| --- | --- |

—

olyan, az állami (5) vagy a magánszektorban működő, jogállással rendelkező szervezeteknek kell lenniük, amelyek fő tevékenysége a kulturális szférába (a kulturális és kreatív ágazatokba) tartozik, és

| — | a támogatható országok valamelyikében kell bejegyzett székhellyel rendelkezniük. |
| --- | --- |

—

a támogatható országok valamelyikében kell bejegyzett székhellyel rendelkezniük.

Természetes személyek a program keretében nem pályázhatnak támogatásra.

IV.   Támogatható országok

A program keretében támogatható országok a következők:

| — | az EU tagállamai (6), |
| --- | --- |

—

az EU tagállamai (6),

| — | az EGT (7) országai (Izland, Liechtenstein, Norvégia), |
| --- | --- |

—

az EGT (7) országai (Izland, Liechtenstein, Norvégia),

| — | Horvátország, Törökország és Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság, Szerbia, Montenegró, valamint Bosznia-Hercegovina. |
| --- | --- |

—

Horvátország, Törökország és Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság, Szerbia, Montenegró, valamint Bosznia-Hercegovina.

Albánia a jövőben támogathatóvá válhat, az egyes országoknak a programban való részvételéről szóló egyetértési megállapodás megkötésétől függően (8).

V.   Odaítélési feltételek

1.1., 1.2.1. és 1.3.5. területek

| — | milyen mértékben tud a projekt valódi európai többletértéket teremteni, |
| --- | --- |

—

milyen mértékben tud a projekt valódi európai többletértéket teremteni,

| — | a tevékenységek mennyire relevánsak a Program konkrét céljai szempontjából, |
| --- | --- |

—

a tevékenységek mennyire relevánsak a Program konkrét céljai szempontjából,

| — | mennyire igaz, hogy a tervezett tevékenységeket magas szakmai színvonalon tervezték meg és hajthatják végre, |
| --- | --- |

—

mennyire igaz, hogy a tervezett tevékenységeket magas szakmai színvonalon tervezték meg és hajthatják végre,

| — | a projektvezető és a társszervezők közötti partnerség minősége, |
| --- | --- |

—

a projektvezető és a társszervezők közötti partnerség minősége,

| — | a tervezett tevékenységek mennyiben tudnak a Program céljainak megfelelő eredményeket produkálni, |
| --- | --- |

—

a tervezett tevékenységek mennyiben tudnak a Program céljainak megfelelő eredményeket produkálni,

| — | milyen mértékben fogják kommunikálni és népszerűsíteni a projekt eredményeit, |
| --- | --- |

—

milyen mértékben fogják kommunikálni és népszerűsíteni a projekt eredményeit,

| — | mennyire képesek a tevékenységek hosszan tartó hatást létrehozni (fenntarthatóság), |
| --- | --- |

—

mennyire képesek a tevékenységek hosszan tartó hatást létrehozni (fenntarthatóság),

| — | nemzetközi együttműködési dimenzió (csak a harmadik országokkal folytatott együttműködési projektek esetében, 1.3.5. terület). |
| --- | --- |

—

nemzetközi együttműködési dimenzió (csak a harmadik országokkal folytatott együttműködési projektek esetében, 1.3.5. terület).

1.2.2. terület

| — | milyen mértékben tud a projekt valódi európai többletértéket teremteni, és a tevékenységek mennyire relevánsak a Program céljai szempontjából, |
| --- | --- |

—

milyen mértékben tud a projekt valódi európai többletértéket teremteni, és a tevékenységek mennyire relevánsak a Program céljai szempontjából,

| — | mennyire igaz, hogy a tervezett tevékenységeket magas szakmai színvonalon tervezték meg és hajthatják végre, |
| --- | --- |

—

mennyire igaz, hogy a tervezett tevékenységeket magas szakmai színvonalon tervezték meg és hajthatják végre,

| — | milyen mértékben fogják megfelelően kommunikálni és népszerűsíteni a javasolt tevékenységek eredményeit. |
| --- | --- |

—

milyen mértékben fogják megfelelően kommunikálni és népszerűsíteni a javasolt tevékenységek eredményeit.

1.3.6. terület

| — | a tervezett tevékenységek európai többletértéke és európai dimenziója, |
| --- | --- |

—

a tervezett tevékenységek európai többletértéke és európai dimenziója,

| — | a program minősége és újító jellege, |
| --- | --- |

—

a program minősége és újító jellege,

| — | a közönségre gyakorolt hatás, |
| --- | --- |

—

a közönségre gyakorolt hatás,

| — | az európai szakemberek részvétele és a közöttük lévő tervezett kapcsolatok minősége. |
| --- | --- |

—

az európai szakemberek részvétele és a közöttük lévő tervezett kapcsolatok minősége.

2. terület

| — | milyen mértékben tudnak a munkaprogram és az abból eredő tevékenységek valódi európai többletértéket teremteni, ill. mi a tervezett tevékenységek európai dimenziója, |
| --- | --- |

—

milyen mértékben tudnak a munkaprogram és az abból eredő tevékenységek valódi európai többletértéket teremteni, ill. mi a tervezett tevékenységek európai dimenziója,

| — | a munkaprogram és az abból eredő tevékenységek mennyire relevánsak a Program konkrét céljai szempontjából, |
| --- | --- |

—

a munkaprogram és az abból eredő tevékenységek mennyire relevánsak a Program konkrét céljai szempontjából,

| — | mennyire igaz, hogy a tervezett tevékenységeket magas szakmai színvonalon tervezték meg és hajthatják végre, |
| --- | --- |

—

mennyire igaz, hogy a tervezett tevékenységeket magas szakmai színvonalon tervezték meg és hajthatják végre,

| — | a tervezett munkaprogram és az abból eredő tevékenységek milyen mértékben képesek olyan eredményeket létrehozni, amelyek közvetett és közvetlen módon minél több embert érnek el, |
| --- | --- |

—

a tervezett munkaprogram és az abból eredő tevékenységek milyen mértékben képesek olyan eredményeket létrehozni, amelyek közvetett és közvetlen módon minél több embert érnek el,

| — | milyen mértékben fogják megfelelően kommunikálni és népszerűsíteni a tervezett tevékenységek eredményeit, |
| --- | --- |

—

milyen mértékben fogják megfelelően kommunikálni és népszerűsíteni a tervezett tevékenységek eredményeit,

| — | mennyire fenntartható a tevékenységek eredménye (hosszú távú eredmény és együttműködés), és mennyire képesek más lehetséges támogatók esetében multiplikátorként működni. |
| --- | --- |

—

mennyire fenntartható a tevékenységek eredménye (hosszú távú eredmény és együttműködés), és mennyire képesek más lehetséges támogatók esetében multiplikátorként működni.

3.2. terület

| — | milyen mértékben tud a projekt valódi európai többletértéket teremteni, |
| --- | --- |

—

milyen mértékben tud a projekt valódi európai többletértéket teremteni,

| — | a tevékenységek relevanciája a Program konkrét célkitűzései szempontjából, az európai kulturális menetrenddel összefüggésben, |
| --- | --- |

—

a tevékenységek relevanciája a Program konkrét célkitűzései szempontjából, az európai kulturális menetrenddel összefüggésben,

| — | mennyire igaz, hogy a tervezett tevékenységeket magas szakmai színvonalon tervezték meg és hajthatják végre, |
| --- | --- |

—

mennyire igaz, hogy a tervezett tevékenységeket magas szakmai színvonalon tervezték meg és hajthatják végre,

| — | a projektvezető és a társszervezők közötti partnerség minősége, |
| --- | --- |

—

a projektvezető és a társszervezők közötti partnerség minősége,

| — | a tervezett tevékenységek mennyiben tudnak a Program céljainak megfelelő eredményeket produkálni, |
| --- | --- |

—

a tervezett tevékenységek mennyiben tudnak a Program céljainak megfelelő eredményeket produkálni,

| — | milyen mértékben fogják kommunikálni és népszerűsíteni a tervezett tevékenységek eredményeit, |
| --- | --- |

—

milyen mértékben fogják kommunikálni és népszerűsíteni a tervezett tevékenységek eredményeit,

| — | mennyire képesek a tevékenységek hosszan tartó hatást létrehozni (fenntarthatóság). |
| --- | --- |

—

mennyire képesek a tevékenységek hosszan tartó hatást létrehozni (fenntarthatóság).

VI.   Költségvetés

A program teljes költségvetése a 2007–2013 közötti időszakra 400 millió EUR (9). A teljes éves előirányzatok – a programismertetőben nem szereplő tevékenységekre szólókat is beleértve – körülbelül 43 millió EUR és körülbelül 58 millió EUR között mozoghatnak, az adott évtől függően.

Az éves költségvetés területenkénti felosztását (összhangban az alábbiakban jelzett közelítő összegekkel) a Bizottság javaslatára a Programbizottság hagyja jóvá.

A 2012-re előirányzott költségvetés a következő területekre:

| 1.1. terület | Többéves együttműködési projektek | 20 600 000 EUR |
| --- | --- | --- |
| 1.2.1. terület | Együttműködési projektek | 19 000 000 EUR |
| 1.2.2. terület | Műfordítási projektek | 2 915 371 EUR |
| 1.3.5. terület | Együttműködési projektek harmadik országokkal | 1 500 000 EUR |
| 1.3.6. terület | Európai kulturális fesztiválok támogatása | 2 700 000 EUR |
| 2. terület | Az európai szinten működő kulturális szervezetek támogatása | 6 100 000 EUR |
| 3.2. terület | Együttműködési projektek a kulturális politikák elemzésébe bevont szervezetek között | 700 000 EUR |

1.1. terület

Többéves együttműködési projektek

20 600 000 EUR

1.2.1. terület

Együttműködési projektek

19 000 000 EUR

1.2.2. terület

Műfordítási projektek

2 915 371 EUR

1.3.5. terület

Együttműködési projektek harmadik országokkal

1 500 000 EUR

1.3.6. terület

Európai kulturális fesztiválok támogatása

2 700 000 EUR

2. terület

Az európai szinten működő kulturális szervezetek támogatása

6 100 000 EUR

3.2. terület

Együttműködési projektek a kulturális politikák elemzésébe bevont szervezetek között

700 000 EUR

VII.   Benyújtási határidők

| Területek | Benyújtási határidő |
| --- | --- |
| 1.1. terület | Többéves együttműködési projektek | 2011. október 5. |
| 1.2.1. terület | Együttműködési projektek | 2011. október 5. |
| 1.2.2. terület | Műfordítási projektek | 2012. február 3. |
| 1.3.5. terület | Együttműködési projektek harmadik országokkal | 2012. május 3. |
| 1.3.6. terület | Európai kulturális fesztiválok támogatása | 2011. november 16. |
| 2. terület | Az európai szinten működő kulturális szervezetek támogatása | 2011. szeptember 15. |
| 3.2. terület | Együttműködési projektek a kulturális politikák elemzésébe bevont szervezetek között | 2011. október 5. |

Területek

Benyújtási határidő

1.1. terület

Többéves együttműködési projektek

2011. október 5.

1.2.1. terület

Együttműködési projektek

2011. október 5.

1.2.2. terület

Műfordítási projektek

2012. február 3.

1.3.5. terület

Együttműködési projektek harmadik országokkal

2012. május 3.

1.3.6. terület

Európai kulturális fesztiválok támogatása

2011. november 16.

2. terület

Az európai szinten működő kulturális szervezetek támogatása

2011. szeptember 15.

3.2. terület

Együttműködési projektek a kulturális politikák elemzésébe bevont szervezetek között

2011. október 5.

Amennyiben a benyújtási határidő a pályázó országában hétvégére vagy ünnepnapra/munkaszüneti napra esik, hosszabbításra nincs mód, ezért a pályázóknak ezt figyelembe kell venniük a benyújtás megtervezése során.

A pályázatok benyújtásának módozatai és a cím a Culture program programismertetőjében szerepelnek, amelyet a következő VIII. szakaszban megadott weboldalakon lehet megtekinteni.

VIII.   További információ

A pályázatokra vonatkozó részletes feltételek megtalálhatók a kultúra program ismertetőjében, a következő weboldalakon:

| | Oktatásügyi és Kulturális Főigazgatóság
  http://ec.europa.eu/culture/index_en.htm |
| --- | --- |

Oktatásügyi és Kulturális Főigazgatóság

http://ec.europa.eu/culture/index_en.htm

| | Oktatási, Audiovizuális és Kulturális Végrehajtó Ügynökség
  http://eacea.ec.europa.eu/culture/index_en.htm |
| --- | --- |

Oktatási, Audiovizuális és Kulturális Végrehajtó Ügynökség

http://eacea.ec.europa.eu/culture/index_en.htm

---

(1)  HL L 372., 2006.12.27., 1. o.

(2)  Lásd a IV. pontot.

(3)  Lásd: Közlemény az európai kulturális programról a globalizálódó világban, COM(2007) 242 végleges. http://europa.eu/legislation_summaries/culture/l29019_en.htm

(4)  http://portal.unesco.org/fr/ev.php-URL_ID=31038&URL_DO=DO_TOPIC&URL_SECTION=201.html

(5)  Állami szervezetnek tekinthető minden olyan szervezet, amelynek költségei bármely részét a központi, a regionális vagy a helyi kormányzat jogszerűen az állami költségvetésből finanszírozza. Ez azt jelenti, hogy ezeket a költségeket az állami szektor adóból vagy törvényben szabályozott bírságokból vagy díjakból származó bevételeiből finanszírozzák, anélkül hogy pályázati folyamaton mennének keresztül, amely esetleg oda vezethetne, hogy sikertelenül próbálnak finanszírozáshoz jutni. Magánszervezetnek minősülnek az olyan szervezetek, amelyek fennmaradásukat tekintve állami finanszírozástól függenek, és minden évben támogatásban részesülnek, ugyanakkor legalább elméletben fennáll annak a lehetősége, hogy egy adott évben nem kapnak pénzt.

(6)  Az EU 27 tagállama: Ausztria, Belgium, Bulgária, Ciprus, a Cseh Köztársaság, Dánia, az Egyesült Királyság, Észtország, Finnország, Franciaország, Görögország, Hollandia, Írország, Lengyelország, Lettország, Litvánia, Luxemburg, Magyarország, Málta, Németország, Olaszország, Portugália, Románia, Szlovákia, Szlovénia, Spanyolország, Svédország.

(7)  Európai Gazdasági Térség.

(8)  Az említett harmadik országokkal kapcsolatos fejleményekről bővebb információk a Végrehajtó Ügynökség weboldalán fognak megjelenni: http://eacea.ec.europa.eu

(9)  A nem EU-tag támogatható országok szintén hozzájárulnak a program költségvetéséhez.

---

A KÖZÖS KERESKEDELEMPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Európai Bizottság

| 25.8.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 247/10 |
| --- | --- | --- | --- |

25.8.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 247/10

---

Értesítés egyes dömpingellenes intézkedések hatályvesztéséről

2011/C 247/05

Az alább említett dömpingellenes intézkedés közelgő hatályvesztéséről szóló értesítés (1) közzétételét követően nem érkezett megfelelően indokolt felülvizsgálati kérelem, ezért a Bizottság értesítést tesz közzé arról, hogy a szóban forgó intézkedés hamarosan hatályát veszti.

Ez az értesítés az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendelet (2) 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően kerül közzétételre.

| Termék | Származási vagy exportáló ország(ok) | Intézkedések | Hivatkozás | A hatályvesztés időpontja (3) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Szilícium-karbid | Kínai Népköztársaság | Dömpingellenes vám | A Tanács 1264/2006/EK rendelete
  (HL L 232., 2006.8.25., 1. o.) | 2011.8.26. |

Termék

Származási vagy exportáló ország(ok)

Intézkedések

Hivatkozás

A hatályvesztés időpontja (3)

Szilícium-karbid

Kínai Népköztársaság

Dömpingellenes vám

A Tanács 1264/2006/EK rendelete

(HL L 232., 2006.8.25., 1. o.)

2011.8.26.

---

(1)  HL C 19., 2011.1.20., 8. o.

(2)  HL L 343., 2009.12.22., 51. o.

(3)  Az intézkedés az ebben az oszlopban feltüntetett napon, éjfélkor veszti hatályát.

---

EGYÉB JOGI AKTUSOK

Európai Bizottság

| 25.8.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 247/11 |
| --- | --- | --- | --- |

25.8.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 247/11

---

Módosítás iránti kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi jelzéseinek és eredetmegjelöléseinek oltalmáról szóló 510/2006/EK tanácsi rendelet 6. cikkének (2) bekezdése alapján

2011/C 247/06

Ezzel a közzététellel az 510/2006/EK tanácsi rendelet (1) 7. cikke alapján létrejön a kérelem elleni kifogás joga. A kifogást tartalmazó nyilatkozatnak e közzététel napjától számítva hat hónapon belül kell beérkeznie a Bizottsághoz.

MÓDOSÍTÁS IRÁNTI KÉRELEM

A TANÁCS 510/2006/EK RENDELETE

MÓDOSÍTÁS IRÁNTI KÉRELEM A 9. CIKKEL ÖSSZHANGBAN

„LANGRES”

EK-sz.: FR-PDO-0217-0121-07.07.2009

OFJ ( ) OEM ( X )

1.   A módosítással érintett termékleírás szakaszcímei:

| — |  | A termék elnevezése |
| --- | --- | --- |
| — | | A termék leírása |
| — |  | Földrajzi terület |
| — |  | A származás igazolása |
| — | | Az előállítás módja |
| — | | Kapcsolat |
| — | | Címkézés |
| — |  | Nemzeti előírások |
| — |  | Egyéb (kérjük, határozza meg) |

—



A termék elnevezése

—

Image

A termék leírása

—



Földrajzi terület

—



A származás igazolása

—

Image

Az előállítás módja

—

Image

Kapcsolat

—

Image

Címkézés

—



Nemzeti előírások

—



Egyéb (kérjük, határozza meg)

2.   A módosítás típusa:

| — |  | Az egységes dokumentum vagy az összefoglaló lap módosítása |
| --- | --- | --- |
| — | | Olyan bejegyzett OEM vagy OFJ leírásának módosítása, amely esetében sem az egységes dokumentumot, sem az összefoglalót nem tették közzé |
| — |  | A leírás oly módon történő módosítása, amely nem teszi szükségessé a közzétett egységes dokumentum módosítását (az 510/2006/EK rendelet 9. cikkének (3) bekezdése) |
| — |  | A leírás hatóságilag elrendelt egészségügyi vagy növény-egészségügyi intézkedések miatti átmeneti módosítása (az 510/2006/EK rendelet 9. cikkének (4) bekezdése) |

—



Az egységes dokumentum vagy az összefoglaló lap módosítása

—

Image

Olyan bejegyzett OEM vagy OFJ leírásának módosítása, amely esetében sem az egységes dokumentumot, sem az összefoglalót nem tették közzé

—



A leírás oly módon történő módosítása, amely nem teszi szükségessé a közzétett egységes dokumentum módosítását (az 510/2006/EK rendelet 9. cikkének (3) bekezdése)

—



A leírás hatóságilag elrendelt egészségügyi vagy növény-egészségügyi intézkedések miatti átmeneti módosítása (az 510/2006/EK rendelet 9. cikkének (4) bekezdése)

3.   Módosítás(ok):

A kérelmezett módosítások általános célja az összes olyan pontosítás megtétele, amely világosabbá teszi a felhasznált tej termelésének körülményeit, valamint a termék előállításának feltételeit.

Ezek a módosítások lehetővé teszik a termék és a táj közötti kapcsolat erősítését, valamint a termék jellemzőinek hatékonyabb megőrzését.

3.1.   A termékleírás 2. pontja:

A TERMÉK LEÍRÁSA:

A termék leírása pontosítja a „Langres” sajt leírására szolgáló egyes speciális technikai adatokat.

A kéreg vizuális megjelenése és a sajtok formája: egyrészt a leírás pontosításáról van szó, másrészt pedig a szóhasználat hozzáigazításáról a termékellenőrzések, például az érzékszervi vizsgálatok során alkalmazott szakkifejezésekhez. Az alkalmazott módosítások nem járnak a termék egyetlen jellemzőjének változásával sem.

Hivatkozás az öntőformák átmérőjére, a sajtok átmérője helyett: a sajtátmérők betartásának ellenőrzésére szolgáló egyértelműsítő módosítás. Mivel a sajtok átmérője az érlelés időtartama és körülményei függvényében kismértékben változhat, a formák leírása megbízhatóbb módszernek bizonyult.

A sajtok magasságára vonatkozó előírás törlése és a maximális tömeg bevezetése: egyrészről a minimális és maximális tömeg, másrészről a minimális és maximális átmérő jelentette határok kielégítőnek tekinthetők a sajtok jellemzéséhez.

A közepes méret bevezetése: a kis méret és a nagy méret közötti átmenetként a közepes méret lehetővé teszi a méretek fogyasztó általi jobb azonosítását, és egyben biztosítja a „Langres” eredetmegjelölés jellegzetességeinek megerősítését. A kisméretű sajt átmérőjének csökkentése egyben a közepes mérettől való jobb megkülönböztetést is elősegíti.

3.2.   A termékleírás 5. pontja:

A TERMÉK ELŐÁLLÍTÁSI MÓDSZERÉNEK LEÍRÁSA:

A tej előállítása

Tejelőállomány

A kevésbé intenzív termelési rendszerhez alkalmazkodó fajták alkalmazása révén jobban kifejezhető a „Langres” sajt kapcsolata az adott tájjal.

A tejelő tehenek vásárlására és az üszők takarmányozására vonatkozó rendelkezések célja annak biztosítása, hogy a „Langres” sajtok előállítására szánt tejet olyan állatok adják, amelyeknek az adott tájhoz való alkalmazkodása biztosítottnak tekinthető, mivel a tartásuk és takarmányozásuk megfelel a termékleírásnak a termelésbe állításukat megelőző időszakban.

A tejelőállomány takarmányozása

A „Langres” OEM-hez tartozó termelési terület magas szinten (80 %) meghatározott takarmányellátási önállósága egyike a tájjal való kapcsolat erősítésére szolgáló főbb kritériumoknak. A természeti környezet jellemzői és az állattenyésztők szaktudása – különösen a gyepgazdálkodás terén – így kifejeződik a tejelő tehenek takarmányozási színvonalában.

A tejelőállomány takarmányozására vonatkozó rendelkezések összessége a „Langres” termelési területén kialakult legeltetési hagyományok fenntartására irányul, garantálva egyrészt a legelőfű egy minimális arányát a takarmányozásban, másrészt megőrizve a legelőkről származó fű különleges tulajdonságait, változatos természetes flórát fenntartva és az eredeti természeti környezetet átalakító hatásokat elkerülve.

Így az állatok takarmányozásában a fű jelentős arányának biztosítása (kötelező legeltetés az év 6 hónapjában, tejelő tehenenként minimum 20 ár [2 000 négyzetméter] gyepterület, 30 % fűféle a téli adagban) jelentős mértékben hozzájárul az adott tájjal való kapcsolat erősítésében. Ebben szerepet játszik a műtrágyázás korlátozása is, mivel – a talajok elsavasodását és ezáltal igénytelenebb fajok, vagy akár a kívánt flóra konkurens fajainak dominanciáját előidéző nitrogénfelesleg képződésének kiküszöbölése révén – biztosítható a legelők biológiai sokféleségének megóvása.

A térségre jellemző, széles körben elterjedt régi gyakorlat szerint a téli szükséglet 130 %-ának megfelelő mennyiségű takarmányt képesek tárolni. Ezáltal a gazdálkodó megvalósíthatja a takarmányellátási önállóságra vonatkozó célkitűzéseit, felkészülve a rossz terméshez vezető váratlan eseményekre. Az e kritériumnak nem megfelelő mezőgazdasági üzemek esetében egy átmeneti időszak kerül bevezetésre.

Az engedélyezett szálastakarmányok és takarmánykoncentrátumok pozitív listák formájában vannak meghatározva. E takarmányok jellemzői, valamint a tárolásuk, előkészítésük és kiosztásuk módja szintén pontosan meg van határozva. Az új rendelkezések mindegyike a „Langres” termelési térségében hagyományosan alkalmazott gyakorlatoknak felel meg. E rendelkezések segítségével kizárhatók azok a takarmánytípusok vagy tartósítási módszerek, amelyek kedvezőtlen hatással lehetnek a „Langres” sajt előállítására alkalmas tej különleges tulajdonságaira.

E takarmánylista kialakításakor figyelemmel voltak a termelési terület takarmányellátási önállóságára vonatkozó követelményre is, a kiosztott takarmány származásának, helyi eredetének biztosítása érdekében.

A takarmánykoncentrátumok korlátozása egyben a termelés egyre intenzívebbé tételének fékezésére és a tájjal való kapcsolat erősítésére szolgáló eszköz is.

Sajtfeldolgozás

A különböző kezelések és adalékanyagok használatát a sajtok esetében egy általános érvényű rendelet szabályozza. Márpedig megfigyelték, hogy bizonyos új technológiák, amelyek közül számos a kezelésekre és adalékanyagokra vonatkozik – például mikroszűrés, a tej részleges koncentrálása vagy az érleléshez használt enzimek – következményekkel járhatnak az eredetmegjelöléssel ellátott sajtok jellemzőire nézve. Bizonyos enzimes adalékanyagok például összeegyeztethetetlennek tűnnek az OEM keretében végzett termelés alapvető jellemzőivel.

Ezért szükségesnek bizonyult minden egyes eredetmegjelöléssel ellátott termék termékleírásában (az 5. pontban) feltüntetni a kezeléseknek és adalékanyagoknak a tejen, illetve a sajt előállítása során történő alkalmazására vonatkozó aktuális gyakorlatokat, annak érdekében, hogy a most még előre nem látható jövőbeni gyakorlatok ne jelentsenek veszélyt az eredetmegjelöléssel ellátott sajtok jellemzőire.

Másrészről 1996-ban a termékleírás részévé tettek egyes technikai kritériumokat is, nevezetesen a tejsavasítási és lecsepegtetési szakasz időtartamára és hőmérsékletére, az átforgatás nélküli lecsepegtetési szakaszra, valamint a kezelések érlelés alatti gyakoriságára vonatkozó előírásokat.

A termékleírás új változatában az alvadék előállításától kezdve a sajtok érleléséig terjedő műveletekre meghatározott technikai kritériumok lehetővé teszik az előállítás folyamatának keretbe foglalását, valamint a „Langres” érzékszervi jellegzetességeinek kifejeződéséhez szükséges homogenitás biztosítását. Ezek az előállítással kapcsolatos feltételek figyelembe veszik azokat a bevett szokásokat is, amelyek a története során meghozták a „Langres” hírnevét.

A tej érlelése az oltás előtt, és mezofil élesztő használata: segítségével biztosítható az alvadék tejsavas jellege, amely az előállítási folyamat létfontosságú eleme a késztermék érzékszervi jellemzői tekintetében.

Az alvasztás időtartama: nagyon fontos adat abból a szempontból, hogy segítségével biztosíthatók az alvadék jellemzői, amelyek végső soron a „Langres” sajt jellegzetességét adják.

Az alvadék darabolása: lehetővé teszi az előzetes lecsepegtetést a kádban, elősegítve a későbbi lecsepegtetést. Ugyanakkor a kádon kívüli előzetes lecsepegtetés tilalma az alvadék épségének megőrzését szolgálja.

Az alvadék formába helyezésekor történő mosás és keverés tilalma törlésre kerül, mivel ezek a műveletek az „oltós” típusú előállításokra jellemzők. Ezért a sajt pH-értékének 4,6-re történő korlátozásával a tilalom értelmetlenné vált. Ez a határérték biztosítja a sajtok tejsavas jellegét, és ezáltal megakadályozza a mosás vagy keverés alkalmazását.

Legalább 19 °C-os hőmérséklet meghatározása: ezáltal elősegíthető a spontán lecsepegés, illetve lehetővé válik a sajt savasodását elősegítő enzimaktivitás fenntartása.

A forgatások számának korlátozása kettőre a lecsepegtetés során: ez biztosítja a sajtok felső részén látható – ezen eredetmegjelölés alapvető jellemzőjeként szolgáló – mélyedés természetes létrejöttét.

A sajtok érlelése

A módosítások lehetővé teszik az érlelési szakasz tágabb értelemben vett keretbe foglalását (beleértve a kiszárítástól kezdve egészen a pontosabb értelemben vett érlelésig terjedő szakaszokat), mivel az érlelési szakasz létfontosságú a sajt előállításában, hiszen ekkor teljesedhetnek ki igazán a sajtok tulajdonságai.

Hőmérsékleti és higrometriai feltételek meghatározása (a kiszárítási szakaszhoz alkalmazandó hőmérséklet, a pontosabb értelemben vett érlelés szakaszához alkalmazandó hőmérséklet és higrometria)

A nedves kezelésekre vonatkozó kötelezettség segítségével biztosítható a („Langres” sajtok jellegzetes érzékszervi tulajdonságait biztosító) egyes speciális érlelési élesztők fejlődésének irányítása.

Tizennyolc napos minimális érlelési idő meghatározása az újonnan meghatározott közepes méret esetében.

3.3.   A termékleírás 6. pontja:

A FÖLDRAJZI TERÜLETTEL FENNÁLLÓ KAPCSOLATOT IGAZOLÓ ELEMEK:

A termékleírás e része az egységes dokumentum alapján (a földrajzi terület sajátosságai/a termék sajátosságai/a földrajzi terület és a termék minősége vagy jellemzői közötti okozati kapcsolat) került átdolgozásra és kiegészítésre, figyelembe véve az előállítási módszer pontosításait: a tejtermelésnek és sajtkészítésnek a „Langres” jellegzetességeihez és hírnevéhez hozzájáruló feltételeit.

EGYSÉGES DOKUMENTUM

A TANÁCS 510/2006/EK RENDELETE

„LANGRES”

EK-sz.: FR-PDO-0217-0121-07.07.2009

OFJ ( ) OEM ( X )

1.   Elnevezés:

„Langres”

2.   Tagállam vagy harmadik ország:

Franciaország

3.   A mezőgazdasági termék vagy élelmiszer leírása:

3.1.   A termék típusa:

| 1.3. osztály – | Sajtok |
| --- | --- |

1.3. osztály –

Sajtok

3.2.   A termék leírása, amelyre az 1. pontban található elnevezés vonatkozik:

Egy lágy tésztájú és mosott kérgű sajtról van szó. A selymes és enyhén ráncos, viszkózus bevonatú kéreg színe az érlelést követően aranysárga és barnásvörös között változik.

A fehér színű sajttészta az érlelés közben krémessé változik. A sajt hengeres, enyhén csonkakúp formájú, a felső részén bemélyedéssel (amelynek mélysége meghaladja az 5 millimétert), és három méretben áll rendelkezésre:

| — | nagy méret, amelyet 16–20 centiméter átmérőjű formában készítenek, és amelynek a tömege 800 és 1 300 gramm között van, |
| --- | --- |

—

nagy méret, amelyet 16–20 centiméter átmérőjű formában készítenek, és amelynek a tömege 800 és 1 300 gramm között van,

| — | közepes méret, amelyet 9–10 centiméter átmérőjű formában készítenek, és amelynek a tömege 280 és 350 gramm között van, |
| --- | --- |

—

közepes méret, amelyet 9–10 centiméter átmérőjű formában készítenek, és amelynek a tömege 280 és 350 gramm között van,

| — | kis méret, amelyet 7–8 centiméter átmérőjű formában készítenek, és amelynek a tömege 150 és 250 gramm között van. |
| --- | --- |

—

kis méret, amelyet 7–8 centiméter átmérőjű formában készítenek, és amelynek a tömege 150 és 250 gramm között van.

A sajt zsírtartalma a teljes száradást követően legalább 50 százalék.

A szárazanyag-tartalma meghaladja a 42 százalékot.

A sajt kizárólag beoltott tehéntejből készül, amelyet előzetesen érlelésnek vetettek alá, és amelynek (2 óra 30 perc és 5 óra 30 perc közötti) alvadási ideje garantálja az alvadék tejsavas jellegét.

A sajt előállítására jellemző a legfeljebb két alkalommal történő forgatás a lecsepegtetés során, valamint a mérettől függően 15–21 napig tartó érlelés során történő nedves kezelések.

3.3.   Nyersanyagok (kizárólag feldolgozott termékek esetében):

A „Langres” sajt kizárólag olyan nem sűrített és nem tejporból előállított beoltott tehéntejből készül, amely a termelésnek a 4. pontban meghatározott földrajzi területéről származik. Tilos a tejből származó alapanyagok negatív hőmérséklet fenntartásával történő tartósítása.

3.4.   Takarmány (kizárólag állati eredetű termékek esetében):

A tejelőállomány elé juttatott és az eredetmegjelölés szerinti területről származó takarmány mennyiségének éves átlagban ki kell tennie az állomány teljes adagja szárazanyag-tartalmának legalább 80 %-át.

A tejelőállomány éves szinten legalább 6 hónapig legeltetve van, és ezen időszak alatt tehenenként legalább 20 ár (2 000 négyzetméter) gyepterület áll rendelkezésre.

A téli adagban a fű az állatok elé adott szálastakarmány legalább 30 százalékát teszik ki, amelynek legalább a fele széna vagy fűszárítmány.

Szálastakarmányként az alábbiak engedélyezettek:

| — | természetes, ideiglenes vagy telepített legelők fűje, legeltetve, zölden az állatok elé adva, silózással, bálázással vagy széna formájában tartósítva vagy szárítva, |
| --- | --- |

—

természetes, ideiglenes vagy telepített legelők fűje, legeltetve, zölden az állatok elé adva, silózással, bálázással vagy széna formájában tartósítva vagy szárítva,

| — | teljes kukoricanövény, zölden az állatok elé adva, silózással tartósítva vagy szárítva, |
| --- | --- |

—

teljes kukoricanövény, zölden az állatok elé adva, silózással tartósítva vagy szárítva,

| — | takarmányrépák, |
| --- | --- |

—

takarmányrépák,

| — | gabonafélék, zölden az állatok elé adva, bálázva vagy silózással tartósítva, |
| --- | --- |

—

gabonafélék, zölden az állatok elé adva, bálázva vagy silózással tartósítva,

| — | gabonaszalma. |
| --- | --- |

—

gabonaszalma.

Zöldtakarmányozás esetén a megfelelő módon betakarított takarmányt friss állapotban kell a gazdaságba szállítani, és az a tejelő tehenek elé való kiosztást megelőzően nem hevíthető fel. A zöldtakarmány legkésőbb a kaszálást követő második fejésig fogyasztható.

A takarmányrépát a kiosztás előtt alaposan meg kell tisztítani. A takarmányrépát egészben, tisztán és épen kell kiosztani. A takarmányrépa feldarabolása esetén az ilyen takarmányt naponta frissen kell elkészíteni.

A bálázott takarmány fonnyasztott takarmányból készül, és legalább 60 %-os a szárazanyag-tartalma.

Silózott takarmány csak azzal a feltétellel engedélyezett, hogy azt kötelezően betonaljzaton kell tárolni, valamint előírás a betonból készült kirakodási felület, kivéve, ha létezik alternatív rendszer a tiszta rakodáshoz.

A silózott füvet először fonnyasztják, és az legalább 30 % szárazanyag-tartalommal rendelkezik.

A szénát kötelezően szárazon, fedett helyen kell tárolni.

2013. január 1-jétől a szalma esetében is kötelező lesz a szárazon, fedett helyen történő tárolás.

A koncentrátumokat és egyéb száraztakarmányt tiszta és nedvességtől védett helyen kell tárolni. Száraztakarmány a 85 %-nál több szárazanyagot tartalmazó takarmány.

Takarmánykoncentrátumból éves átlagban tejelő tehenenként és naponta legfeljebb 7 kg adható.

A teljes értékű vagy kiegészítő összetett takarmánykoncentrátumok az alábbiakból állnak:

| — | gabonafélék vagy gabona-melléktermékek, |
| --- | --- |

—

gabonafélék vagy gabona-melléktermékek,

| — | fehérjenövények és olajnövények, |
| --- | --- |

—

fehérjenövények és olajnövények,

| — | növényi pépek, |
| --- | --- |

—

növényi pépek,

| — | melasz, |
| --- | --- |

—

melasz,

| — | szárított lucerna, |
| --- | --- |

—

szárított lucerna,

| — | tejből származó termékek (tejsavó), |
| --- | --- |

—

tejből származó termékek (tejsavó),

| — | vitaminokkal kiegészített ásványi takarmány. |
| --- | --- |

—

vitaminokkal kiegészített ásványi takarmány.

A takarmánykoncentrátum lehet „háztáji” (az üzemben megtermelt termékekből az üzemben végzett keverés) vagy „kereskedelmi”.

A gabonafélék zúzása szigorúan csak mechanikus úton történik.

Folyékony takarmány csak abban az esetben megengedett, ha annak összetétele egyértelműen meg van adva, és az megfelel az engedélyezett takarmányok listájának.

Tilos a tejelőállomány takarmányozására szánt gabonafélék kezeléséhez szódát használni.

Tilos a takarmányhoz védett metionint, illetve szalmiákszeszt adni.

3.5.   Az előállítás azon műveletei, amelyeket a meghatározott földrajzi területen kell elvégezni:

A tej termelésének, valamint a sajt előállításának és érlelésének a meghatározott földrajzi területen belül kell történnie.

3.6.   A szeletelésre, aprításra, csomagolásra stb. vonatkozó egyedi szabályok:

—

3.7.   A címkézésre vonatkozó egyedi szabályok:

A „Langres” bejegyzett eredetmegjelöléssel ellátott sajtok címkéjén fel kell tüntetni az eredetmegjelölést és az „Appellation d'origine” kifejezést, a címkén található legnagyobb betűméret legalább kétharmadának megfelelő betűmérettel.

Kötelezően fel kell tüntetni az EU „OEM” logóját.

4.   A földrajzi terület tömör meghatározása:

A földrajzi terület Bassigny legelőiből és a Langres-fennsíkból áll.

A tejtermelésnek, a sajtfeldolgozásnak és a sajtok érlelésének az alábbi területen kell történnie:

| — | Côte d’Or megyében






  — | Chaugey, Cussey-lès-Forges, Foncegrive és Vernois-lès-Vesvres település. |
| --- | --- | --- |

—

Côte d’Or megyében

—

Chaugey, Cussey-lès-Forges, Foncegrive és Vernois-lès-Vesvres település.

| — | Haute-Marne megyében






  — | Chaumont és Langres kerület. |
| --- | --- | --- |

—

Haute-Marne megyében

—

Chaumont és Langres kerület.

| — | Vosges megyében






  — | Neufchâteau járás. |
| --- | --- | --- |

—

Vosges megyében

—

Neufchâteau járás.

5.   Kapcsolat a földrajzi területtel:

5.1.   A földrajzi terület sajátosságai:

A földrajzi terület Bassigny legelőiből és a Langres-fennsíkból áll.

Az egész terület egy jura alapzaton nyugszik, ami többé-kevésbé agyagos, agyagos-meszes talajokat eredményez. Az átlagos tengerszint feletti magasság 400 és 500 méter között van.

Számos írott forrás tanúsítja a lecsepegtetésre, szárításra, majd talán a langres-i vidéken történő érlelésre szánt, formába öntött sajtok készítésének középkori eredetét (földesúri jogokkal kapcsolatos ügylet, Langres város számadásainak kivonata).

A. F. Pauriau 19. századi könyvében („A tejgazdaság, a vaj kezelése, a főbb francia és külföldi vaj- és sajtfajták előállítása”, 1874) hivatkozás található a „Langres” elnevezésű sajtra.

Ebben az időszakban a sajt előállítása kizárólag a gazdaságokban történt, és a térségben előállított sajtok kereskedelme elsősorban Langres városán keresztül zajlott, ahol tizennégy kereskedőház vásárolta meg a túrót, és végezte el az érlelést. Úgy tűnik, hogy az adott korszakok szerint és legfőképpen a kereskedelmi célok függvényében különböző méretű sajtokat készítettek. Mindazonáltal általánosságban megkülönböztethetünk kisméretű sajtokat, amelyeket viszonylag fiatal korban való fogyasztásra szánnak, és a nagyobb méretű sajtokat, amelyek hosszabb ideig tarthatók el, és alkalmasabbak a távolabbi helyekre történő szállításra.

Lassanként betelepültek a környékre a kereskedők. Közvetlenül a falvakban vásárolták fel a termékeket, és egyre nagyobb volumenben kereskedtek. A szállítmányok célpontja Párizs, Châlons, Bar-le-Duc, Nancy, valamint Corrèze és l'Allier megyék, illetve néha Genf volt. A „Langres” sajt hírneve ezzel elérte csúcspontját.

Az első világháború alatt elkezdett visszaszorulni a „Langres” sajt háztáji előállítása, amely folyamat a 40-es évek végéig zajlott. Ugyanebben az időben fokozatosan felváltotta a háztáji előállítást a térségben már a 20. század elején megtelepülő sajtüzemekben folyó tejtermék-előállítás, de a sajtüzemek ekkor még inkább egyéb sajt-előállítási módszerek, nevezetesen a főzött, préselt tésztájú sajttípusok felé fordultak.

1950-ig kellett várni, hogy néhány kézműves ismét elkezdjen „Langres” sajtot készíteni, újból útjára indítva e sajt előállítását. 1981-ban létrejött a „Langres” sajt szakmaközi szervezete, amely 1986-tól kezdődően azt tűzte ki céljául, hogy a „Langres” hírnevét szentesítő bejegyzett eredetmegjelölést szerezzen.

5.2.   A termék sajátosságai:

A „Langres” egy lágy tésztájú és mosott kérgű sajt, amelynek a kéregszíne az érlelést követően világossárga és barna között változik. Legfőbb jellegzetessége a felső részén található bemélyedés, a „kút” vagy „medence”.

Három különböző méretben készítik, amelyek tömege 150 és 250 gramm között van a kisméretű, 280 és 350 gramm között a közepes méretű, valamint 800 és 1 300 gramm között a nagyméretű sajtok esetében.

Az előállítása két létfontosságú szakaszból áll: a tej lassú érleléséből, amely révén tejsavas típusú alvadék képződik, valamint az érlelés során a sós vizes lemosással végzett kezelésekből.

5.3.   A földrajzi terület és (OEM esetében) a termék minősége vagy jellemzői közötti vagy (OFJ esetében) a termék különleges minősége, hírneve vagy egyéb jellemzője közötti okozati kapcsolat:

A földrajzi terület meghatározása a „Langres” sajt előállításának, valamint a térségben már régóta honos szarvasmarhafajták (nevezetesen a Simmental) tenyésztésének hagyományos területe alapján történik. A tejgazdaságoknak elsősorban e fajták által adott tejet kell előállítaniuk. Ez a terület kiterjed azokra a szomszédos övezetekre, amelyek természeti környezetének legfőbb tényezői kellő hasonlóságot mutatnak a sajt származási helyével.

Ezek a talajok lehetővé tették a vegyes gazdálkodás/állattartás típusú termelés kialakulását, pontosabban az állattartást a Bassigny területen, amely kedvezőbb a legelőgazdálkodás számára. A tejelő tehenek takarmányozásának fontos részét képezi a termelési terület legelőiről származó fű, amely révén biztosítható a természeti környezet jellemzőit magán viselő tejtermelés.

A tejelőállomány tartására vonatkozó gyakorlatok igazodnak a földrajzi terület természeti környezete által támasztott követelményekhez. Így a gazdaságban egész évben fellelhető jelentős takarmánykészlet régi gyakorlat, amely a térségben széles körben elterjedt. Ezáltal biztosított a füvön alapuló takarmányozás, amelyet a legeltetés csak részben tesz lehetővé, egyrészt a Langres-fennsíkot jellemző nyári aszályok, másrészt a Bassigny-térség viszonylag hidromorf talajai miatt.

Az olyan speciális előállítási feltételek, mint például a tej hosszú ideig tartó érlelése és a sajtok érlelés alatti kezelése a régóta alkalmazott helyi szaktudást tükrözik.

Hasonlóképpen, a lecsepegtetés szakaszában a forgatások számának korlátozása egy olyan gyakorlat, amely a 19. századra nyúlik vissza. Ez teszi lehetővé a „medence” kialakulását a sajtok felső felületén. Ezt az elengedhetetlen jellemzőt biztosítják a napjainkban a „Langres” sajt készítői számára előírt előállítási módszerek.

A jelenleg alkalmazott, de történelmi hagyományokon alapuló módszerek lehetővé teszik, hogy a „Langres” sajt az identitását hangsúlyozó egyedi jellemzőkkel bírjon, amelyek a következők: lágy tészta, mosott kéreg, erőteljes és jellemző illat, kiszerelés egymástól jól elkülöníthető méretekben.

Hivatkozás a termékleírás közzétételére:

(az 510/2006/EK rendelet 5. cikkének (7) bekezdése)

https://www.inao.gouv.fr/fichier/CDCLangres-avec-modification.doc

---

(1)  HL L 93., 2006.3.31., 12. o.

---