# Úřední věstník C 247/2011

| | ISSN 1725-5163
  doi:10.3000/17255163.C_2011.247.ces |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | C 247 |
| | |
| České vydání | Informace a oznámení | Svazek 5425. srpna 2011 |

ISSN 1725-5163

doi:10.3000/17255163.C_2011.247.ces

Úřední věstník

Evropské unie

C 247

České vydání

Informace a oznámení

Svazek 5425. srpna 2011

---

| Oznámeníč. | Obsah | Strana |
| --- | --- | --- |
| | IV   Informace |
| | INFORMACE ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE |
| | Evropská komise |
| 2011/C 247/01 | Směnné kurzy vůči euru | 1 |
| | INFORMACE TÝKAJÍCÍ SE EVROPSKÉHO HOSPODÁŘSKÉHO PROSTORU |
| | Kontrolní úřad ESVO |
| 2011/C 247/02 | Sdělení Kontrolního úřadu ESVO podle čl. 16 odst. 4 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1008/2008 o společných pravidlech pro provozování leteckých služeb ve Společenství – Uložení závazků veřejné služby v oblasti pravidelné letecké dopravy v Norsku | 2 |
| 2011/C 247/03 | Sdělení Kontrolního úřadu ESVO podle čl. 17 odst. 5 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1008/2008 o společných pravidlech pro provozování leteckých služeb ve Společenství – Výzva k podávání nabídek na zajištění pravidelné letecké dopravy v souladu se závazky veřejné služby v Norsku | 3 |

Oznámeníč.

Obsah

Strana

IV   Informace

INFORMACE ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE

Evropská komise

2011/C 247/01

Směnné kurzy vůči euru

1

INFORMACE TÝKAJÍCÍ SE EVROPSKÉHO HOSPODÁŘSKÉHO PROSTORU

Kontrolní úřad ESVO

2011/C 247/02

Sdělení Kontrolního úřadu ESVO podle čl. 16 odst. 4 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1008/2008 o společných pravidlech pro provozování leteckých služeb ve Společenství – Uložení závazků veřejné služby v oblasti pravidelné letecké dopravy v Norsku

2

2011/C 247/03

Sdělení Kontrolního úřadu ESVO podle čl. 17 odst. 5 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1008/2008 o společných pravidlech pro provozování leteckých služeb ve Společenství – Výzva k podávání nabídek na zajištění pravidelné letecké dopravy v souladu se závazky veřejné služby v Norsku

3

| | V   Oznámení |
| --- | --- |
| | SPRÁVNÍ ŘÍZENÍ |
| | Evropská komise |
| 2011/C 247/04 | Výzva k předkládání návrhů – Program Kultura (2007–2013) – Provádění akcí programu: víceleté projekty spolupráce; akce spolupráce; zvláštní akce (třetí země); a podpora evropských subjektů aktivně působících na evropské úrovni v oblasti kultury | 4 |
| | ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍ SE PROVÁDĚNÍ SPOLEČNÉ OBCHODNÍ POLITIKY |
| | Evropská komise |
| 2011/C 247/05 | Oznámení o pozbytí platnosti některých antidumpingových opatření | 10 |
| | JINÉ AKTY |
| | Evropská komise |
| 2011/C 247/06 | Zveřejnění žádosti o změnu podle čl. 6 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 510/2006 o ochraně zeměpisných označení a označení původu zemědělských produktů a potravin | 11 |

V   Oznámení

SPRÁVNÍ ŘÍZENÍ

Evropská komise

2011/C 247/04

Výzva k předkládání návrhů – Program Kultura (2007–2013) – Provádění akcí programu: víceleté projekty spolupráce; akce spolupráce; zvláštní akce (třetí země); a podpora evropských subjektů aktivně působících na evropské úrovni v oblasti kultury

4

ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍ SE PROVÁDĚNÍ SPOLEČNÉ OBCHODNÍ POLITIKY

Evropská komise

2011/C 247/05

Oznámení o pozbytí platnosti některých antidumpingových opatření

10

JINÉ AKTY

Evropská komise

2011/C 247/06

Zveřejnění žádosti o změnu podle čl. 6 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 510/2006 o ochraně zeměpisných označení a označení původu zemědělských produktů a potravin

11

| CS | |
| --- | --- |

CS

---

IV Informace

INFORMACE ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE

Evropská komise

| 25.8.2011 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 247/1 |
| --- | --- | --- | --- |

25.8.2011

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 247/1

---

Směnné kurzy vůči euru (1)

24. srpna 2011

2011/C 247/01

1 euro =

| | měna | směnný kurz |
| --- | --- | --- |
| USD | americký dolar | 1,4433 |
| JPY | japonský jen | 110,51 |
| DKK | dánská koruna | 7,4499 |
| GBP | britská libra | 0,87710 |
| SEK | švédská koruna | 9,1234 |
| CHF | švýcarský frank | 1,1403 |
| ISK | islandská koruna | |
| NOK | norská koruna | 7,8425 |
| BGN | bulharský lev | 1,9558 |
| CZK | česká koruna | 24,488 |
| HUF | maďarský forint | 272,05 |
| LTL | litevský litas | 3,4528 |
| LVL | lotyšský latas | 0,7093 |
| PLN | polský zlotý | 4,1566 |
| RON | rumunský lei | 4,2570 |
| TRY | turecká lira | 2,5665 |
| AUD | australský dolar | 1,3767 |
| CAD | kanadský dolar | 1,4266 |
| HKD | hongkongský dolar | 11,2517 |
| NZD | novozélandský dolar | 1,7403 |
| SGD | singapurský dolar | 1,7400 |
| KRW | jihokorejský won | 1 562,05 |
| ZAR | jihoafrický rand | 10,4087 |
| CNY | čínský juan | 9,2205 |
| HRK | chorvatská kuna | 7,4653 |
| IDR | indonéská rupie | 12 351,89 |
| MYR | malajsijský ringgit | 4,2945 |
| PHP | filipínské peso | 61,186 |
| RUB | ruský rubl | 41,7525 |
| THB | thajský baht | 43,198 |
| BRL | brazilský real | 2,3132 |
| MXN | mexické peso | 17,9411 |
| INR | indická rupie | 66,3990 |

měna

směnný kurz

USD

americký dolar

1,4433

JPY

japonský jen

110,51

DKK

dánská koruna

7,4499

GBP

britská libra

0,87710

SEK

švédská koruna

9,1234

CHF

švýcarský frank

1,1403

ISK

islandská koruna

NOK

norská koruna

7,8425

BGN

bulharský lev

1,9558

CZK

česká koruna

24,488

HUF

maďarský forint

272,05

LTL

litevský litas

3,4528

LVL

lotyšský latas

0,7093

PLN

polský zlotý

4,1566

RON

rumunský lei

4,2570

TRY

turecká lira

2,5665

AUD

australský dolar

1,3767

CAD

kanadský dolar

1,4266

HKD

hongkongský dolar

11,2517

NZD

novozélandský dolar

1,7403

SGD

singapurský dolar

1,7400

KRW

jihokorejský won

1 562,05

ZAR

jihoafrický rand

10,4087

CNY

čínský juan

9,2205

HRK

chorvatská kuna

7,4653

IDR

indonéská rupie

12 351,89

MYR

malajsijský ringgit

4,2945

PHP

filipínské peso

61,186

RUB

ruský rubl

41,7525

THB

thajský baht

43,198

BRL

brazilský real

2,3132

MXN

mexické peso

17,9411

INR

indická rupie

66,3990

---

(1)  Zdroj: referenční směnné kurzy jsou publikovány ECB.

---

INFORMACE TÝKAJÍCÍ SE EVROPSKÉHO HOSPODÁŘSKÉHO PROSTORU

Kontrolní úřad ESVO

| 25.8.2011 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 247/2 |
| --- | --- | --- | --- |

25.8.2011

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 247/2

---

Sdělení Kontrolního úřadu ESVO podle čl. 16 odst. 4 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1008/2008 o společných pravidlech pro provozování leteckých služeb ve Společenství

Uložení závazků veřejné služby v oblasti pravidelné letecké dopravy v Norsku

2011/C 247/02

| Členský stát | Norsko |
| --- | --- |
| Dotčené trasy | 1. | Lakselv–Tromsø v.v. |

Členský stát

Norsko

Dotčené trasy

1.

Lakselv–Tromsø v.v.

| 2. | Andenes–Bodø v.v., Andenes–Tromsø v.v. |
| --- | --- |

2.

Andenes–Bodø v.v., Andenes–Tromsø v.v.

| 3. | Harstad/Narvik–Tromsø v.v. |
| --- | --- |

3.

Harstad/Narvik–Tromsø v.v.

| 4. | Svolvær–Bodø v.v. |
| --- | --- |

4.

Svolvær–Bodø v.v.

| 5. | Leknes–Bodø v.v. |
| --- | --- |

5.

Leknes–Bodø v.v.

| 6. | Røst–Bodø v.v. |
| --- | --- |

6.

Røst–Bodø v.v.

| 7. | Narvik (Framnes)–Bodø v.v. |
| --- | --- |

7.

Narvik (Framnes)–Bodø v.v.

| 8. | Brønnøysund–Bodø v.v., Brønnøysund–Trondheim v.v. |
| --- | --- |

8.

Brønnøysund–Bodø v.v., Brønnøysund–Trondheim v.v.

| 9. | Sandnessjøen–Bodø v.v., Sandnessjøen–Trondheim v.v. |
| --- | --- |

9.

Sandnessjøen–Bodø v.v., Sandnessjøen–Trondheim v.v.

| 10. | Mo i Rana–Bodø v.v., Mo i Rana–Trondheim v.v. |
| --- | --- |

10.

Mo i Rana–Bodø v.v., Mo i Rana–Trondheim v.v.

| 11. | Mosjøen–Bodø v.v., Mosjøen–Trondheim v.v. |
| --- | --- |

11.

Mosjøen–Bodø v.v., Mosjøen–Trondheim v.v.

| 12. | Namsos–Trondheim v.v., Rørvik–Trondheim v.v. |
| --- | --- |

12.

Namsos–Trondheim v.v., Rørvik–Trondheim v.v.

| 13. | Florø–Oslo v.v., Florø–Bergen v.v. |
| --- | --- |

13.

Florø–Oslo v.v., Florø–Bergen v.v.

| 14. | Førde–Oslo v.v., Førde–Bergen v.v. |
| --- | --- |

14.

Førde–Oslo v.v., Førde–Bergen v.v.

| 15. | Sogndal–Oslo v.v., Sogndal–Bergen v.v. |
| --- | --- |

15.

Sogndal–Oslo v.v., Sogndal–Bergen v.v.

| 16. | Sandane–Oslo v.v., Sandane–Bergen v.v. |
| --- | --- |

16.

Sandane–Oslo v.v., Sandane–Bergen v.v.

| 17. | Ørsta-Volda–Oslo v.v., Ørsta-Volda–Bergen v.v. |
| --- | --- |

17.

Ørsta-Volda–Oslo v.v., Ørsta-Volda–Bergen v.v.

| 18. | Fagernes–Oslo v.v. |
| --- | --- |

18.

Fagernes–Oslo v.v.

| 19. | Røros–Oslo v.v. |
| --- | --- |

19.

Røros–Oslo v.v.

Datum vstupu závazků veřejné služby v platnost

1. dubna 2012

Adresa, na které lze obdržet znění závazků veřejné služby a příslušné informace nebo dokumentaci k těmto závazkům

| Ministry of Transport and Communications |
| --- |
| PO Box 8010 Dep |
| 0030 Oslo |
| NORWAY |
| Tel. +47 22248353 |
| Fax +47 22245609 |
| http://www.regjeringen.no/en/dep/sd/Documents/Other-documents/Tenders.html |

Ministry of Transport and Communications

PO Box 8010 Dep

0030 Oslo

NORWAY

Tel. +47 22248353

Fax +47 22245609

http://www.regjeringen.no/en/dep/sd/Documents/Other-documents/Tenders.html

---

| 25.8.2011 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 247/3 |
| --- | --- | --- | --- |

25.8.2011

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 247/3

---

Sdělení Kontrolního úřadu ESVO podle čl. 17 odst. 5 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1008/2008 o společných pravidlech pro provozování leteckých služeb ve Společenství

Výzva k podávání nabídek na zajištění pravidelné letecké dopravy v souladu se závazky veřejné služby v Norsku

2011/C 247/03

| Členský stát | Norsko |
| --- | --- |
| Dotčené trasy | 1. | Lakselv–Tromsø v. v. |

Členský stát

Norsko

Dotčené trasy

1.

Lakselv–Tromsø v. v.

| 2. | Andenes–Bodø v.v., Andenes–Tromsø v.v. |
| --- | --- |

2.

Andenes–Bodø v.v., Andenes–Tromsø v.v.

| 3. | Harstad/Narvik–Tromsø v.v. |
| --- | --- |

3.

Harstad/Narvik–Tromsø v.v.

| 4. | Svolvær–Bodø v.v. |
| --- | --- |

4.

Svolvær–Bodø v.v.

| 5. | Leknes–Bodø v.v. |
| --- | --- |

5.

Leknes–Bodø v.v.

| 6. | Røst–Bodø v.v. |
| --- | --- |

6.

Røst–Bodø v.v.

| 7. | Narvik (Framnes)–Bodø v.v. |
| --- | --- |

7.

Narvik (Framnes)–Bodø v.v.

| 8. | Brønnøysund–Bodø v.v., Brønnøysund–Trondheim v.v. |
| --- | --- |

8.

Brønnøysund–Bodø v.v., Brønnøysund–Trondheim v.v.

| 9. | Sandnessjøen–Bodø v.v., Sandnessjøen–Trondheim v.v. |
| --- | --- |

9.

Sandnessjøen–Bodø v.v., Sandnessjøen–Trondheim v.v.

| 10. | Mo i Rana–Bodø v.v., Mo i Rana–Trondheim v.v. |
| --- | --- |

10.

Mo i Rana–Bodø v.v., Mo i Rana–Trondheim v.v.

| 11. | Mosjøen–Bodø v.v., Mosjøen–Trondheim v.v. |
| --- | --- |

11.

Mosjøen–Bodø v.v., Mosjøen–Trondheim v.v.

| 12. | Namsos–Trondheim v.v., Rørvik–Trondheim v.v. |
| --- | --- |

12.

Namsos–Trondheim v.v., Rørvik–Trondheim v.v.

| 13. | Florø–Oslo v.v., Florø–Bergen v.v. |
| --- | --- |

13.

Florø–Oslo v.v., Florø–Bergen v.v.

| 14. | Førde–Oslo v.v., Førde–Bergen v.v. |
| --- | --- |

14.

Førde–Oslo v.v., Førde–Bergen v.v.

| 15. | Sogndal–Oslo v.v., Sogndal – Bergen v.v. |
| --- | --- |

15.

Sogndal–Oslo v.v., Sogndal – Bergen v.v.

| 16. | Sandane–Oslo v.v., Sandane–Bergen v.v. |
| --- | --- |

16.

Sandane–Oslo v.v., Sandane–Bergen v.v.

| 17. | Ørsta-Volda–Oslo v.v., Ørsta-Volda–Bergen v.v. |
| --- | --- |

17.

Ørsta-Volda–Oslo v.v., Ørsta-Volda–Bergen v.v.

| 18. | Fagernes–Oslo v.v. |
| --- | --- |

18.

Fagernes–Oslo v.v.

| 19. | Røros–Oslo v.v. |
| --- | --- |

19.

Røros–Oslo v.v.

Doba platnosti smlouvy

Trasa č. 1–12: 1. dubna 2012–31. března 2017,

trasa č. 13–19: 1. dubna 2012–31. března 2016

Lhůta pro podávání nabídek

25. října 2011

Adresa, na které lze získat znění výzvy k podávání nabídek a příslušné informace nebo dokumentaci související s veřejným nabídkovým řízením a závazkem veřejné služby

| Ministry of Transport and Communications |
| --- |
| PO Box 8010 Dep |
| 0030 Oslo |
| NORWAY |
| Tel. +47 22248353 |
| Fax +47 22245609 |
| http://www.regjeringen.no/en/dep/sd/Documents/Other-documents/Tenders.html |

Ministry of Transport and Communications

PO Box 8010 Dep

0030 Oslo

NORWAY

Tel. +47 22248353

Fax +47 22245609

http://www.regjeringen.no/en/dep/sd/Documents/Other-documents/Tenders.html

---

V Oznámení

SPRÁVNÍ ŘÍZENÍ

Evropská komise

| 25.8.2011 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 247/4 |
| --- | --- | --- | --- |

25.8.2011

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 247/4

---

Výzva k předkládání návrhů – Program Kultura (2007–2013)

Provádění akcí programu: víceleté projekty spolupráce; akce spolupráce; zvláštní akce (třetí země); a podpora evropských subjektů aktivně působících na evropské úrovni v oblasti kultury

2011/C 247/04

ÚVOD

Tato výzva k předkládání návrhů vychází z rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1855/2006/ES ze dne 12. prosince 2006, kterým se zavádí program Kultura (2007–2013) (1), dále jen „program Kultura“. Podrobné podmínky této výzvy k předkládání návrhů lze nalézt v Průvodci programem pro program Kultura (2007–2013), který byl zveřejněn na internetových stránkách portálu Europa (viz bod VIII). Průvodce programem představuje nedílnou součást této výzvy k předkládání návrhů.

I.   Cíle

Program Kultura byl zřízen s cílem posílit kulturní prostor sdílený Evropany a založený na společném kulturním dědictví prostřednictvím rozvoje kulturní spolupráce mezi kulturními činiteli zemí účastnících se programu (2) s cílem podpořit utváření evropského občanství.

Program má tři konkrétní cíle:

| — | posilovat nadnárodní mobilitu osob pracujících v odvětví kultury, |
| --- | --- |

—

posilovat nadnárodní mobilitu osob pracujících v odvětví kultury,

| — | podporovat nadnárodní pohyb kulturních a uměleckých děl a produktů, a |
| --- | --- |

—

podporovat nadnárodní pohyb kulturních a uměleckých děl a produktů, a

| — | podporovat dialog mezi kulturami. |
| --- | --- |

—

podporovat dialog mezi kulturami.

Program zaujímá pružný interdisciplinární přístup a zaměřuje se na potřeby, které kulturní činitelé určili během veřejných konzultací předcházejících jeho vypracování.

II.   Linie

Tato výzva se týká těchto linií programu Kultura:

1.   Podpora projektů kulturní spolupráce (linie 1.1, 1.2.1 a 1.3.5)

Kulturní organizace dostávají podporu na projekty přeshraniční spolupráce a tvorbu a provádění kulturních a uměleckých aktivit.

Hlavním záměrem této linie je přispět ke spolupráci organizací, jako jsou divadla, muzea, profesní sdružení, výzkumná střediska, univerzity, kulturní instituce a veřejné orgány z různých zemí, které se účastní programu Kultura, aby různá odvětví pracovala společně a rozšiřovala svůj kulturní a umělecký dosah přes hranice.

Tato linie je rozdělena do tří kategorií, které jsou podrobně popsány níže.

Linie 1.1:   Víceleté projekty spolupráce (na období tří až pěti let)

Cílem této první kategorie je upevnit víceleté, nadnárodní kulturní vztahy tím, že bude poskytnuta podpora minimálně šesti kulturním činitelům z nejméně šesti způsobilých zemí, kteří budou spolupracovat v rámci jednotlivých odvětví a napříč nimi na společných kulturních činnostech po dobu tří až pěti let. K dispozici jsou finanční prostředky v rozmezí od minimálně 200 000 EUR do maximálně 500 000 EUR ročně, přičemž podpora EU je omezena maximálně na 50 % celkových způsobilých nákladů. Účelem finančních prostředků je napomoci vybudování nebo rozšíření zeměpisného dosahu projektu a zajištění jeho udržitelnosti i po uplynutí období financování.

Linie 1.2.1:   Projekty spolupráce (na období až 24 měsíců)

Druhá kategorie se týká akcí, na nichž se podílejí alespoň tři kulturní činitelé, kteří pracují v rámci jednotlivých odvětví a napříč nimi, z alespoň tří způsobilých zemí maximálně po dobu dvou let. Tato kategorie se zaměřuje zejména na akce, které hledají možnosti dlouhodobé spolupráce. K dispozici jsou finanční prostředky v rozmezí od 50 000 EUR do 200 000 EUR, přičemž podpora EU je omezena maximálně na 50 % celkových způsobilých nákladů.

Linie 1.3.5:   Projekty spolupráce se třetími zeměmi (na období až 24 měsíců)

Třetí kategorie se zaměřuje na podporu projektů kulturní spolupráce, jejichž cílem je kulturní výměna mezi zeměmi, které se účastní programu Kultura, a třetími zeměmi, které uzavřely s EU dohody o přidružení nebo o spolupráci, pokud tyto dohody obsahují ustanovení o kultuře. Každoročně jsou pro daný rok vybrány jedna nebo více třetích zemí. Tato/tyto země je/jsou každoročně uvedena/y na internetových stránkách programu (viz bod VII) v řádném termínu před lhůtou k předkládání návrhů.

Tato akce musí obsahovat prvek konkrétní mezinárodní spolupráce. Projekty spolupráce musí zahrnovat nejméně tři kulturní činitele z nejméně tří způsobilých zemí a kulturní spolupráci s nejméně jednou organizací z vybrané třetí země a/nebo zahrnovat kulturní aktivity prováděné ve vybraných třetích zemích. K dispozici jsou finanční prostředky v rozmezí od 50 000 EUR maximálně do 200 000 EUR, přičemž podpora EU je omezena maximálně na 50 % celkových způsobilých nákladů.

2.   Projekty literárních překladů (na období až 24 měsíců) (linie 1.2.2)

Tato linie se týká podpory určené na překladatelské projekty. Cílem podpory EU určené na literární překlady je posílit znalosti literatury a literárního dědictví jiných evropských národů tím, že bude podpořen oběh literárních děl mezi jednotlivými zeměmi. Nakladatelství mohou získat granty na překlad a vydání děl krásné literatury z jednoho evropského jazyka do druhého. K dispozici jsou finanční prostředky v rozmezí od 2 000 EUR do 60 000 EUR, přičemž podpora EU je omezena maximálně na 50 % celkových způsobilých nákladů.

3.   Podpora evropským kulturním festivalům (projekty na období až 12 měsíců nebo na partnerství na dobu 3 let) (linie 1.3.6)

Cílem této linie je podporovat festivaly, které mají evropský rozměr a přispívají k uskutečňování obecných cílů programu (tzn. mobilitě odborníků, pohybu děl a dialogu mezi kulturami).

Maximální výše grantu činí 100 000 EUR, což představuje nejvýše 60 % způsobilých nákladů. Podporu lze poskytnout pro jeden ročník festivalu.

4.   Podpora organizací aktivně působících v oblasti kultury na evropské úrovni (linie 2) (granty na provozní náklady na období 12 měsíců)

Kulturní organizace, které působí nebo chtějí působit v oblasti kultury na evropské úrovni, mohou získat podporu na své provozní náklady. Tato linie programu je zaměřena na organizace, které podporují vědomí sdílené kulturní zkušenosti se skutečně evropským rozměrem.

V rámci této linie se udělují granty na podporu provozních nákladů vynakládaných na stálou činnost přijímajících organizací. Tento grant se zcela liší od jiných grantů, které je možno udělit v rámci jiných linií programu.

Způsobilé získat tento grant jsou tři kategorie organizací:

| a) | vyslanci; |
| --- | --- |

a)

vyslanci;

| b) | sítě prosazující kulturní zájmy; |
| --- | --- |

b)

sítě prosazující kulturní zájmy;

| c) | platformy pro strukturovaný dialog. |
| --- | --- |

c)

platformy pro strukturovaný dialog.

K dispozici jsou maximální prostředky podle požadované kategorie, přičemž podpora EU je omezena maximálně na 80 % celkových způsobilých nákladů.

5.   Projekty spolupráce organizací činných v oblasti analýzy kulturní politiky (na období až 24 měsíců) (linie 3.2)

Tato kategorie se snaží podporovat projekty spolupráce soukromých nebo veřejných organizací (jako jsou kulturní oddělení vnitrostátních, regionálních nebo místních orgánů, kulturní observatoře nebo nadace, katedry univerzit specializované na kulturní záležitosti, profesionální organizace a sítě), které mají přímé a praktické zkušenosti v oblasti analýz, odhadů či hodnocení vlivu kulturních politik na místní, regionální, vnitrostátní nebo evropské úrovni ve vztahu k jednomu nebo několika ze tří cílů Evropského programu pro kulturu (3):

| — | podpora kulturní rozmanitosti a dialogu mezi kulturami, |
| --- | --- |

—

podpora kulturní rozmanitosti a dialogu mezi kulturami,

| — | podpora kultury, která je katalyzátorem tvořivosti, v rámci lisabonské strategie pro růst a zaměstnanost, |
| --- | --- |

—

podpora kultury, která je katalyzátorem tvořivosti, v rámci lisabonské strategie pro růst a zaměstnanost,

| — | podpora kultury jako zásadního prvku mezinárodních vztahů Unie, provádění Úmluvy UNESCO o ochraně a podpoře rozmanitosti kulturních projevů. (4) |
| --- | --- |

—

podpora kultury jako zásadního prvku mezinárodních vztahů Unie, provádění Úmluvy UNESCO o ochraně a podpoře rozmanitosti kulturních projevů. (4)

Akce musí zahrnovat alespoň tři organizace usazené nejméně ve třech zemích účastnících se programu.

Maximální výše grantu činí 120 000 EUR ročně, které mohou představovat nejvýše 60 % způsobilých nákladů.

III.   Způsobilé činnosti a způsobilí žadatelé

Program je otevřen zájemcům ze všech kategorií kulturních subjektů, a sice za předpokladu, že tyto organizace vyvíjejí nevýdělečnou kulturní činnost. Audiovizuální kulturní odvětví a činnosti (včetně filmových festivalů), které jsou již zahrnuty do programu MEDIA, nejsou způsobilé v rámci programu Kultura. Avšak organizace, jejichž hlavní činnost spadá do audiovizuálního odvětví a které vyvíjejí nevýdělečnou činnost, jsou způsobilé v rámci linie 2 programu Kultura, v kategorii „Sítě”, protože v rámci programu MEDIA taková podpora neexistuje.

Způsobilí žadatelé musí:

| — | být veřejnou (5) nebo soukromou organizací s právní subjektivitou, jejíž hlavní činnost spadá do oblasti kultury (kulturní a tvůrčí oblasti), a |
| --- | --- |

—

být veřejnou (5) nebo soukromou organizací s právní subjektivitou, jejíž hlavní činnost spadá do oblasti kultury (kulturní a tvůrčí oblasti), a

| — | mít sídlo v jedné ze způsobilých zemí. |
| --- | --- |

—

mít sídlo v jedné ze způsobilých zemí.

Fyzické osoby nejsou pro žádost o grant v rámci tohoto programu způsobilé.

IV.   Způsobilé země

V rámci tohoto programu jsou způsobilými zeměmi:

| — | členské státy EU (6), |
| --- | --- |

—

členské státy EU (6),

| — | země EHP (7) (Island, Lichtenštejnsko, Norsko), |
| --- | --- |

—

země EHP (7) (Island, Lichtenštejnsko, Norsko),

| — | Chorvatsko, Turecko, Bývalá jugoslávská republika Makedonie, Srbsko a Černá Hora, Bosna a Hercegovina. |
| --- | --- |

—

Chorvatsko, Turecko, Bývalá jugoslávská republika Makedonie, Srbsko a Černá Hora, Bosna a Hercegovina.

Albánie by se mohla stát způsobilou v budoucnosti, v závislosti na uzavření memoranda o porozumění ohledně účasti této země v programu (8).

V.   Kritéria pro udělení

Linie 1.1, 1.2.1 a 1.3.5

| — | Rozsah, v jakém může daný projekt vytvořit evropskou přidanou hodnotu |
| --- | --- |

—

Rozsah, v jakém může daný projekt vytvořit evropskou přidanou hodnotu

| — | Vhodnost činností vzhledem ke konkrétním cílům programu |
| --- | --- |

—

Vhodnost činností vzhledem ke konkrétním cílům programu

| — | Rozsah, v jakém jsou navrhované činnosti vytvořeny a mohou být úspěšně provedeny na nejvyšší úrovni excelence |
| --- | --- |

—

Rozsah, v jakém jsou navrhované činnosti vytvořeny a mohou být úspěšně provedeny na nejvyšší úrovni excelence

| — | Kvalita partnerství mezi koordinátorem a spoluorganizátory |
| --- | --- |

—

Kvalita partnerství mezi koordinátorem a spoluorganizátory

| — | Rozsah, v jakém činnosti mohou vytvořit výsledky, které dosahují cílů programu |
| --- | --- |

—

Rozsah, v jakém činnosti mohou vytvořit výsledky, které dosahují cílů programu

| — | Rozsah, v jakém budou výsledky navrhovaných činností vhodně sdělovány a šířeny |
| --- | --- |

—

Rozsah, v jakém budou výsledky navrhovaných činností vhodně sdělovány a šířeny

| — | Rozsah, v jakém mohou činnosti vytvořit dlouhotrvající účinek (udržitelnost) |
| --- | --- |

—

Rozsah, v jakém mohou činnosti vytvořit dlouhotrvající účinek (udržitelnost)

| — | Rozměr mezinárodní spolupráce (pouze u projektů spolupráce se třetími zeměmi, linie 1.3.5) |
| --- | --- |

—

Rozměr mezinárodní spolupráce (pouze u projektů spolupráce se třetími zeměmi, linie 1.3.5)

Linie 1.2.2

| — | Rozsah, v jakém může daný projekt vytvořit skutečnou evropskou přidanou hodnotu, a vhodnost činností vzhledem k cílům programu |
| --- | --- |

—

Rozsah, v jakém může daný projekt vytvořit skutečnou evropskou přidanou hodnotu, a vhodnost činností vzhledem k cílům programu

| — | Rozsah, v jakém jsou navrhované činnosti vytvořeny a mohou být úspěšně provedeny na nejvyšší úrovni excelence |
| --- | --- |

—

Rozsah, v jakém jsou navrhované činnosti vytvořeny a mohou být úspěšně provedeny na nejvyšší úrovni excelence

| — | Rozsah, v jakém budou výsledky navrhovaných činností vhodně sdělovány a šířeny |
| --- | --- |

—

Rozsah, v jakém budou výsledky navrhovaných činností vhodně sdělovány a šířeny

Linie 1.3.6

| — | Evropská přidaná hodnota a evropský rozměr navrhovaných činností |
| --- | --- |

—

Evropská přidaná hodnota a evropský rozměr navrhovaných činností

| — | Kvalita a inovativnost programu festivalu |
| --- | --- |

—

Kvalita a inovativnost programu festivalu

| — | Dopad na cílovou skupinu |
| --- | --- |

—

Dopad na cílovou skupinu

| — | Účast evropských profesionálů a kvalita jejich předpokládané vzájemné výměny |
| --- | --- |

—

Účast evropských profesionálů a kvalita jejich předpokládané vzájemné výměny

Linie 2

| — | Rozsah, v jakém mohou pracovní program a návazné činnosti vytvořit skutečnou evropskou přidanou hodnotu, a evropský rozměr navrhovaných činností |
| --- | --- |

—

Rozsah, v jakém mohou pracovní program a návazné činnosti vytvořit skutečnou evropskou přidanou hodnotu, a evropský rozměr navrhovaných činností

| — | Vhodnost pracovního programu a návazných činností vzhledem ke konkrétním cílům programu |
| --- | --- |

—

Vhodnost pracovního programu a návazných činností vzhledem ke konkrétním cílům programu

| — | Rozsah, v jakém jsou navrhovaný pracovní program a návazné činnosti vytvořeny a mohou být úspěšně provedeny na nejvyšší úrovni excelence |
| --- | --- |

—

Rozsah, v jakém jsou navrhovaný pracovní program a návazné činnosti vytvořeny a mohou být úspěšně provedeny na nejvyšší úrovni excelence

| — | Rozsah, v jakém mohou navrhovaný pracovní program a návazné činnosti vytvořit výsledky, které zasáhnou co nejvíce osob, přímo i nepřímo |
| --- | --- |

—

Rozsah, v jakém mohou navrhovaný pracovní program a návazné činnosti vytvořit výsledky, které zasáhnou co nejvíce osob, přímo i nepřímo

| — | Rozsah, v jakém budou výsledky navrhovaných činností vhodně sdělovány a šířeny |
| --- | --- |

—

Rozsah, v jakém budou výsledky navrhovaných činností vhodně sdělovány a šířeny

| — | Rozsah, v jakém mohou činnosti vytvořit vhodnou úroveň udržitelnosti (dlouhodobé výsledky a spolupráce) a rovněž znásobovat počet možných realizátorů |
| --- | --- |

—

Rozsah, v jakém mohou činnosti vytvořit vhodnou úroveň udržitelnosti (dlouhodobé výsledky a spolupráce) a rovněž znásobovat počet možných realizátorů

Linie 3.2

| — | Rozsah, v jakém může daný projekt vytvořit evropskou přidanou hodnotu |
| --- | --- |

—

Rozsah, v jakém může daný projekt vytvořit evropskou přidanou hodnotu

| — | Vhodnost činností vzhledem ke konkrétním cílům programu ve spojení s Evropským programem pro kulturu |
| --- | --- |

—

Vhodnost činností vzhledem ke konkrétním cílům programu ve spojení s Evropským programem pro kulturu

| — | Rozsah, v jakém jsou navrhované činnosti vytvořeny a mohou být úspěšně provedeny na nejvyšší úrovni excelence |
| --- | --- |

—

Rozsah, v jakém jsou navrhované činnosti vytvořeny a mohou být úspěšně provedeny na nejvyšší úrovni excelence

| — | Kvalita partnerství mezi koordinátorem a spoluorganizátory |
| --- | --- |

—

Kvalita partnerství mezi koordinátorem a spoluorganizátory

| — | Rozsah, v jakém činnosti mohou vytvořit výsledky, které dosahují cílů programu |
| --- | --- |

—

Rozsah, v jakém činnosti mohou vytvořit výsledky, které dosahují cílů programu

| — | Rozsah, v jakém budou výsledky navrhovaných činností vhodně sdělovány a šířeny |
| --- | --- |

—

Rozsah, v jakém budou výsledky navrhovaných činností vhodně sdělovány a šířeny

| — | Rozsah, v jakém mohou činnosti vytvořit dlouhotrvající účinek (udržitelnost) |
| --- | --- |

—

Rozsah, v jakém mohou činnosti vytvořit dlouhotrvající účinek (udržitelnost)

VI.   Rozpočet

Na období 2007–2013 byl na program vyčleněn rozpočet celkem ve výši 400 milionů EUR (9). Celkové roční částky včetně částek vyčleněných na akce, které nejsou obsaženy v Průvodci programem, se mohou pohybovat přibližně od 43 milionů EUR do přibližně 58 milionů EUR, v závislosti na jednotlivých rocích.

Na návrh Komise schvaluje rozdělení ročního rozpočtu na jednotlivé linie (v souladu s níže uvedenými částkami) programový výbor.

Předpokládaný rozpočet na rok 2012 pro tyto linie:

| Linie 1.1: | Víceleté projekty spolupráce | 20 600 000 EUR |
| --- | --- | --- |
| Linie 1.2.1: | Projekty spolupráce | 19 000 000 EUR |
| Linie 1.2.2: | Projekty literárních překladů | 2 915 371 EUR |
| Linie 1.3.5: | Projekty spolupráce se třetími zeměmi | 1 500 000 EUR |
| Linie 1.3.6: | Podpora evropským kulturním festivalům | 2 700 000 EUR |
| Linie 2: | Podpora organizací aktivně působících v oblasti kultury na evropské úrovni | 6 100 000 EUR |
| Linie 3.2: | Projekty spolupráce mezi organizacemi zapojenými do analýzy kulturní politiky | 700 000 EUR |

Linie 1.1:

Víceleté projekty spolupráce

20 600 000 EUR

Linie 1.2.1:

Projekty spolupráce

19 000 000 EUR

Linie 1.2.2:

Projekty literárních překladů

2 915 371 EUR

Linie 1.3.5:

Projekty spolupráce se třetími zeměmi

1 500 000 EUR

Linie 1.3.6:

Podpora evropským kulturním festivalům

2 700 000 EUR

Linie 2:

Podpora organizací aktivně působících v oblasti kultury na evropské úrovni

6 100 000 EUR

Linie 3.2:

Projekty spolupráce mezi organizacemi zapojenými do analýzy kulturní politiky

700 000 EUR

VII.   Uzávěrky pro podání žádostí

| Linie | Uzávěrka pro podání žádostí |
| --- | --- |
| Linie 1.1: | Víceleté projekty spolupráce | 5. října 2011 |
| Linie 1.2.1: | Projekty spolupráce | 5. října 2011 |
| Linie 1.2.2: | Projekty literárních překladů | 3. února 2012 |
| Linie 1.3.5: | Projekty spolupráce se třetími zeměmi | 3. května 2012 |
| Linie 1.3.6: | Podpora evropským kulturním festivalům | 16. listopadu 2011 |
| Linie 2: | Podpora organizací aktivně působících v oblasti kultury na evropské úrovni | 15. září 2011 |
| Linie 3.2: | Projekty spolupráce mezi organizacemi zapojenými do analýzy kulturní politiky | 5. října 2011 |

Linie

Uzávěrka pro podání žádostí

Linie 1.1:

Víceleté projekty spolupráce

5. října 2011

Linie 1.2.1:

Projekty spolupráce

5. října 2011

Linie 1.2.2:

Projekty literárních překladů

3. února 2012

Linie 1.3.5:

Projekty spolupráce se třetími zeměmi

3. května 2012

Linie 1.3.6:

Podpora evropským kulturním festivalům

16. listopadu 2011

Linie 2:

Podpora organizací aktivně působících v oblasti kultury na evropské úrovni

15. září 2011

Linie 3.2:

Projekty spolupráce mezi organizacemi zapojenými do analýzy kulturní politiky

5. října 2011

Pokud lhůta pro předkládání návrhů připadne na víkend nebo státní svátek v zemi žadatele, není možné ji prodloužit a žadatelé musí tuto skutečnost vzít v úvahu při plánování předložení svého návrhu.

Způsob podání a adresa pro zasílaní návrhů jsou k nalezení v Průvodci pro program Kultura, na stránkách uvedených v kapitole VIII.

VIII.   Doplňující informace

Podrobné podmínky k předkládání návrhů lze nalézt v Průvodci pro program Kultura na těchto internetových stránkách:

| | Generální ředitelství pro vzdělávání a kulturu
  http://ec.europa.eu/culture/index_en.htm |
| --- | --- |

Generální ředitelství pro vzdělávání a kulturu

http://ec.europa.eu/culture/index_en.htm

| | Výkonná agentura pro vzdělávání, kulturu a audiovizuální oblast
  http://eacea.ec.europa.eu/culture/index_en.htm |
| --- | --- |

Výkonná agentura pro vzdělávání, kulturu a audiovizuální oblast

http://eacea.ec.europa.eu/culture/index_en.htm

---

(1)  Úř. věst. L 372, 27.12.2006, s. 1.

(2)  Viz bod IV.

(3)  Další podrobnosti naleznete ve sdělení o evropském programu pro kulturu v globalizovaném světě, KOM(2007) 242 v konečném znění: http://europa.eu/legislation_summaries/culture/l29019_en.htm

(4)  http://portal.unesco.org/fr/ev.php-URL_ID=31038&URL_DO=DO_TOPIC&URL_SECTION=201.html

(5)  Veřejnou organizací se rozumí jakákoliv organizace, jejíž každá část nákladů je financována ze státního rozpočtu podle zákona buď ústřední, oblastní nebo místní vládou. To znamená, že tyto náklady jsou financovány z finančních prostředků veřejného sektoru získaných z daní, pokut nebo poplatků regulovaných zákonem, aniž by uvedené organizace musely procházet procesem podávání žádostí, jejichž výsledkem by mohl být neúspěch při získávání finančních prostředků. Organizace, jejichž existence závisí na státním financování a dostávají každoročně finanční příspěvky, ale u nichž existuje přinejmenším teoretická možnost, že by v daném roce peníze dostat nemusely, jsou považovány za soukromé subjekty.

(6)  27 členských států Evropské unie: Belgie, Bulharsko, Česká republika, Dánsko, Estonsko, Finsko, Francie, Irsko, Itálie, Kypr, Litva, Lotyšsko, Lucembursko, Maďarsko, Malta, Německo, Nizozemsko, Polsko, Portugalsko, Rakousko, Rumunsko, Řecko, Slovensko, Slovinsko, Spojené království, Španělsko, Švédsko.

(7)  Evropský hospodářský prostor.

(8)  Další informace o vývoji týkajícím se této země budou oznámeny na internetové stránce výkonné agentury: http://eacea.ec.europa.eu

(9)  Způsobilé země mimo EU rovněž přispívají do rozpočtu programu.

---

ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍ SE PROVÁDĚNÍ SPOLEČNÉ OBCHODNÍ POLITIKY

Evropská komise

| 25.8.2011 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 247/10 |
| --- | --- | --- | --- |

25.8.2011

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 247/10

---

Oznámení o pozbytí platnosti některých antidumpingových opatření

2011/C 247/05

V návaznosti na zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti (1), po němž nebyla obdržena žádná řádně podložená žádost o přezkum, Komise oznamuje, že níže uvedené antidumpingové opatření pozbude zanedlouho platnosti.

Toto oznámení se zveřejňuje v souladu s čl. 11 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (2).

| Výrobek | Země původu nebo vývozu | Opatření | Odkaz | Datum pozbytí platnosti (3) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Karbid křemíku | Čínská lidová republika | Antidumpingové clo | Nařízení Rady (ES) č. 1264/2006
  (Úř. věst. L 232, 25.8.2006, s. 1) | 26.8.2011 |

Výrobek

Země původu nebo vývozu

Opatření

Odkaz

Datum pozbytí platnosti (3)

Karbid křemíku

Čínská lidová republika

Antidumpingové clo

Nařízení Rady (ES) č. 1264/2006

(Úř. věst. L 232, 25.8.2006, s. 1)

26.8.2011

---

(1)  Úř. věst. C 19, 20.1.2011, s. 8.

(2)  Úř. věst. L 343, 22.12.2009, s. 51.

(3)  Platnost opatření končí o půlnoci dne uvedeného v tomto sloupci.

---

JINÉ AKTY

Evropská komise

| 25.8.2011 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 247/11 |
| --- | --- | --- | --- |

25.8.2011

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 247/11

---

Zveřejnění žádosti o změnu podle čl. 6 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 510/2006 o ochraně zeměpisných označení a označení původu zemědělských produktů a potravin

2011/C 247/06

Tímto zveřejněním se přiznává právo podat proti žádosti o změnu námitku podle článku 7 nařízení Rady (ES) č. 510/2006 (1). Komise musí obdržet prohlášení o námitce do šesti měsíců po tomto zveřejnění.

ŽÁDOST O ZMĚNU

NAŘÍZENÍ RADY (ES) č. 510/2006

ŽÁDOST O ZMĚNU PODLE ČLÁNKU 9

„LANGRES“

č. ES: FR-PDO-0217-0121-07.07.2009

CHZO ( ) CHOP ( X )

1.   Položka specifikace produktu, jíž se změna týká:

| — |  | Název produktu |
| --- | --- | --- |
| — | | Popis produktu |
| — |  | Zeměpisná oblast |
| — |  | Důkaz původu |
| — | | Metoda produkce |
| — | | Souvislost |
| — | | Označování |
| — |  | Vnitrostátní požadavky |
| — |  | Jiná (uveďte) |

—



Název produktu

—

Image

Popis produktu

—



Zeměpisná oblast

—



Důkaz původu

—

Image

Metoda produkce

—

Image

Souvislost

—

Image

Označování

—



Vnitrostátní požadavky

—



Jiná (uveďte)

2.   Druh změny (změn):

| — |  | Změna jednotného dokumentu nebo přehledu |
| --- | --- | --- |
| — | | Změna specifikace zapsaného CHOP nebo CHZO, k němuž nebyl zveřejněn jednotný dokument ani přehled |
| — |  | Změna specifikace, která nevyžaduje změnu zveřejněného jednotného dokumentu (čl. 9 odst. 3 nařízení (ES) č. 510/2006) |
| — |  | Dočasná změna specifikace vyplývající z uložení závazných hygienických nebo rostlinolékařských opatření ze strany veřejných orgánů (čl. 9 odst. 4 nařízení (ES) č. 510/2006) |

—



Změna jednotného dokumentu nebo přehledu

—

Image

Změna specifikace zapsaného CHOP nebo CHZO, k němuž nebyl zveřejněn jednotný dokument ani přehled

—



Změna specifikace, která nevyžaduje změnu zveřejněného jednotného dokumentu (čl. 9 odst. 3 nařízení (ES) č. 510/2006)

—



Dočasná změna specifikace vyplývající z uložení závazných hygienických nebo rostlinolékařských opatření ze strany veřejných orgánů (čl. 9 odst. 4 nařízení (ES) č. 510/2006)

3.   Změna (změny):

Obecným cílem požadovaných změn je poskytnout všechna upřesnění nutná k vytvoření přísnějších podmínek produkce používaného mléka a zároveň podmínek získávání produktu.

Tyto změny umožní upevnit souvislost mezi produktem a jeho oblastí a lépe zachovat vlastnosti produktu.

3.1   Bod 2 specifikace:

POPIS PRODUKTU:

Popis produktu upřesňuje některé konkrétní technické údaje nutné pro popis sýru „Langres“.

Vizuální aspekt kůrky a tvar sýrů: na jedné straně se jedná o upřesnění popisu a na druhé straně o přizpůsobení používaných termínů skutečnému produktu na základě zjištění v rámci jeho kontrol, a to zejména organoleptických zkoušek. Provedené změny nemají za následek žádnou změnu jeho vlastností.

Odkaz na průměr forem a ne na dosud používaný průměr sýrů: ujasnění pro kontrolu dodržování průměrů sýrů. Popis forem byl shledán spolehlivějším, protože průměry sýrů se lehce mění v závislosti na délce a podmínkách zrání.

Zrušení výšky sýrů a zavedení maximální hmotnosti: pro charakterizaci sýrů bylo považováno za uspokojivější jejich vymezení pomocí minimální a maximální hmotnosti na jedné straně a minimálního a maximálního průměru na straně druhé.

Zavedení středního tvaru: jedná o mezitvar mezi malým a velkým formátem, spotřebiteli umožňuje lepší identifikaci různých typů sýrů a zajišťuje také výraznější typičnost sýrů s označením „Langres“. Zmenšení průměru malého formátu také přispívá k lepšímu odlišení od středního formátu.

3.2   Bod 5 specifikace:

POPIS METODY PRODUKCE:

Produkce mléka

Stádo dojnic

Používání plemen uzpůsobených méně intenzivnímu systému produkce umožňuje sýru „Langres“ lépe prokázat souvislost s oblastí.

Ustanovení o nákupu dojnic a krmení jalovic mají za cíl zajistit, že mléko určené na výrobu sýrů „Langres“ pochází od zvířat, která jsou dané oblasti skutečně přizpůsobena, protože jejich chov a krmení dodržují specifikaci po určitou dobu před jejich produktivním využíváním.

Krmení stáda dojnic

Jedním z hlavních kritérií posílení souvislosti s oblastí je, že výrobní oblast CHOP „Langres“ je do velké míry soběstačná, pokud jde o krmivo (80 % krmiva pocházejícího z oblasti). Na úrovni krmení dojnic se tak projevují vlastnosti přírodního prostředí a know-how chovatelů, a to zejména v oblasti hospodaření s pícninami.

Ustanovení o krmení stáda dojnic mají jako celek za cíl zachovat ve výrobní oblasti sýrů „Langres“ pastvinářskou tradici, a to na jedné straně tím, že zaručují minimální podíl pícnin v krmivu, a na druhé straně tím, že udržují zvláštní kvalitu píce pocházející z pastvin, protože zachovávají rozmanitost přírodní květeny a brání používání denaturujících složek.

Výrazný prvek souvislosti s oblastí tak představuje skutečnost, že je v krmivu dobytka zajištěn významný podíl pícnin (povinná pastva po dobu 6 měsíců v roce, minimálně 20 arů travnaté plochy na dojnici, 30 % pícnin v zimní dávce krmiva). K tomu rovněž přispívá omezené používání minerálních hnojiv, což umožňuje zachovat biologickou rozmanitost pastvin, protože se zvládají přebytky dusíku, které vedou ke zvýšené kyselosti půdy s následnou převahou odrůd, které dobytku nechutnají a které mohou konkurovat požadované flóře.

Kapacita uskladnění pícnin, jež představuje 130 % potřeb v zimním období, je výrazem starobylé zvyklosti, jež je v kraji široce rozšířena a je pro něj příznačná. Zemědělci umožňuje dosáhnout cílů v oblasti krmné nezávislosti, protože se tak chrání proti klimatickým rizikům vedoucím ke špatné sklizni. U zemědělců nesplňujících toto kritérium se počítá s určitým obdobím na přizpůsobení.

Povolená objemná a koncentrovaná krmiva jsou vymezena v podobě pozitivních seznamů. Jsou také upřesněny vlastnosti těchto krmiv a způsoby jejich uskladnění, přípravy a distribuce. Všechna tato nová ustanovení odpovídají tradičním postupům používaným ve výrobní oblasti sýrů „Langres“. Umožňují zejména vyloučit ty druhy krmiv nebo metody skladování, které by měly záporný dopad na zvláštnost mléka vhodného pro výrobu sýra „Langres“.

Seznam těchto krmiv byl také vypracován při zohlednění povinnosti krmné nezávislosti výrobní oblasti tak, aby bylo známo místo, odkud distribuovaná krmiva pocházejí, a zajistil se jejich místní původ.

Omezení koncentrovaného krmiva je ostatně nástroj, jak brzdit intenzifikaci výroby a podporovat souvislost s oblastí.

Zpracování mléka na sýr

Úprava sýrů a používání přísad spadaly do rámce všeobecných předpisů. Ukazuje se ale, že nové techniky, z nichž se určitý počet týká úprav a přídatných látek, jako je mikrofiltrace, částečné zahušťování mléka a enzymy pro zrání, mohou mít dopad na vlastnosti sýrů s označením původu. Zejména některé enzymatické přísady se jeví jako neslučitelné se zachováním základních vlastností produktů s CHOP.

Ukázalo se tak, že je ve specifikaci každého označení původu nutno v bodě 5 upřesnit, jaké se v současnosti používají postupy u úprav a použití přísad do mléka a při výrobě sýrů, aby budoucí neregulované postupy negativně neovlivnily vlastnosti sýrů s označením původu.

K tomu byla do specifikace zavedena v roce 1996 technická kritéria: délka a teplota fáze okyselování a odkapávání, zákaz obracení během fáze odkapávání, četnost ošetřování během zrání.

Technická kritéria stanovená v nové verzi specifikace pro jednotlivé kroky od vytvoření syrovátky až po zrání sýrů umožňují regulovat výrobní postup a zajistit stejnorodost, jež je nutná pro vyjádření organoleptických zvláštností sýrů „Langres“. Tyto výrobní podmínky také dodržují zvyklosti, které vytvářely věhlas sýru „Langres“ po celou dobu jeho existence.

Zrání mléka před sýřením a používání mezofilních zárodků: umožňuje zajistit mléčnou povahu syrovátky, což je zásadní prvek v postupu výroby z hlediska organoleptických vlastností konečného výrobku.

Délka srážení mléka: jedná se o velmi důležitý údaj, protože umožňuje zaručit vlastnosti syrovátky, jež sýru „Langres“ dodají jeho zvláštnost.

Krájení syrovátky: umožňuje provést předodkapávání v nádrži, což usnadňuje následující odkapávání. Smyslem zákazu předodkápávání mimo nádrž je naopak zachovat neporušenost syrovátky.

Zrušení zákazu omývání a promíchávání syrovátky v okamžiku zavedení do formy: jelikož se jedná o zvláštní postupy při výrobě se „syřidlem“, stal se tento zákaz zbytečným kvůli omezení pH na 4,6 při vyndání sýrů z forem. Toto omezení, jež zaručuje mléčnou povahu sýrů, brání samo o sobě omývání nebo promíchávání.

Stanovení teploty na nejméně 19 °C: podporuje spontánní odkapávání a umožňuje udržovat činnost enzymů, jež usnadňuje okyselování sýrů.

Omezení počtu obracení během odkapávání na dvě: zajišťuje přirozené vytvoření vyhloubeniny na horní straně sýrů, což je charakteristický rys sýrů tohoto označení.

Zrání sýrů

Přidaná upřesnění umožňují lépe regulovat fázi zrání v širokém slova smyslu (zahrnující etapy od vypařování vody až po vlastní zrání), což je zásadní fáze výroby sýrů, protože jim umožňuje rozvinout celý jejich potenciál.

Stanovení teplotních a hygrometrických podmínek (teploty pro fázi odpařování vody, teploty a hygrometrie pro fázi vlastního zrání).

Povinnost ošetření za vlhka umožňuje zvládat vývoj specifických fermentačních kultur, jež dodávají sýru „Langres“ jeho zvláštní organoleptické vlastnosti.

Stanovení minimální doby zrání na osmnáct dnů odpovídá nově zavedenému střednímu formátu.

3.3   Bod 6 specifikace:

PRVKY DOKLÁDAJÍCÍ SOUVISLOST SE ZEMĚPISNÝM PROSTŘEDÍM:

Tato část specifikace byla přepracována v souladu s osnovou jednotného dokumentu (specifičnost zeměpisné oblasti / specifičnost produktu / příčinná souvislost mezi zeměpisnou oblastí a jakostí nebo vlastnostmi produktu) a doplněna zohledněním upřesnění metody produkce: podmínky produkce mléka a jeho přeměny v sýr, jež přispívají k vlastnostem a známosti sýru „Langres“.

JEDNOTNÝ DOKUMENT

NAŘÍZENÍ RADY (ES) č. 510/2006

„LANGRES“

č. ES: FR-PDO-0217-0121-07.07.2009

CHZO ( ) CHOP ( X )

1.   Název:

„Langres“

2.   Členský stát nebo třetí země:

Francie

3.   Popis zemědělského produktu nebo potraviny:

3.1   Druh produktu:

| Třída 1.3 – | Sýry |
| --- | --- |

Třída 1.3 –

Sýry

3.2   Popis produktu, k němuž se vztahuje název uvedený v bodě 1:

Jedná se sýr s měkkou hmotou pod mazem. Jeho kůrka je lehce zvrásněná a lepkavá a po uzrání má zlatožlutou až hnědočervenou barvu.

Bílá hmota sýru s postupujícím zráním krémovatí. Sýr má tvar lehce komolého válce s prohlubeninou v horní části (s hloubkou větší než 5 milimetrů) a vyskytuje se ve třech velikostech:

| — | velký formát, jenž se vyrábí pomocí formy o průměru od 16 do 20 centimetrů a má hmotnost od 800 do 1 300 gramů, |
| --- | --- |

—

velký formát, jenž se vyrábí pomocí formy o průměru od 16 do 20 centimetrů a má hmotnost od 800 do 1 300 gramů,

| — | střední formát, jenž se vyrábí pomocí formy o průměru od 9 do 10 centimetrů a má hmotnost od 280 do 350 gramů, |
| --- | --- |

—

střední formát, jenž se vyrábí pomocí formy o průměru od 9 do 10 centimetrů a má hmotnost od 280 do 350 gramů,

| — | malý formát, jenž se vyrábí pomocí formy o průměru od 7 do 8 centimetrů a má hmotnost od 150 do 250 gramů. |
| --- | --- |

—

malý formát, jenž se vyrábí pomocí formy o průměru od 7 do 8 centimetrů a má hmotnost od 150 do 250 gramů.

Obsah tuků po úplném vysušení je nejméně 50 %.

Obsah sušiny je vyšší než 42 %.

Sýr je vyráběn výlučně ze sýřeného kravského mléka, jež předtím prošlo po určitou dobu zráním a jehož srážení v délce dvě a půl až pět a půl hodiny zaručuje mléčnou povahu syrovátky.

Při jeho výrobě dochází při odkapávání pouze k dvojímu obrácení a při zrání k ošetření za vlhka. Zrání trvá podle formátu 15 až 21 dnů.

3.3   Suroviny (pouze u zpracovaných produktů):

Sýr „Langres“ je vyráběn výlučně ze sýřeného, nekoncentrovaného a nerekonstituovaného kravského mléka, jež pochází ze zeměpisné oblasti produkce stanovené v bodě 4. Uchovávání mléčných surovin pomocí záporné teploty je zakázáno.

3.4   Krmivo (pouze u produktů živočišného původu):

Průměrný roční podíl krmiva podávaného stádu dojnic pocházejícímu z oblasti chráněného označení původu představuje nejméně 80 % sušiny celkové dávky pro stádo.

Stádo dojnic má přístup na pastvu nejméně po šest měsíců v roce a během období pastvy připadá na jednu krávu nejméně 20 arů travnaté plochy.

Podíl pícnin v zimní dávce představuje nejméně 30 % podávaného objemného krmiva, přičemž nejméně polovina sestává ze sena nebo dehydratované trávy.

Jsou povolena následující objemná krmiva:

| — | píce z umělých, dočasných nebo přirozených pastvin, podávaná čerstvá, uchovávaná silážovaná, balená či v podobě sena nebo dehydratovaná, |
| --- | --- |

—

píce z umělých, dočasných nebo přirozených pastvin, podávaná čerstvá, uchovávaná silážovaná, balená či v podobě sena nebo dehydratovaná,

| — | celé rostliny kukuřice, podávané čerstvé nebo uchovávané silážované či dehydratované, |
| --- | --- |

—

celé rostliny kukuřice, podávané čerstvé nebo uchovávané silážované či dehydratované,

| — | krmná řepa, |
| --- | --- |

—

krmná řepa,

| — | obiloviny podávané čerstvé, balené nebo uchovávané v podobě siláže, |
| --- | --- |

—

obiloviny podávané čerstvé, balené nebo uchovávané v podobě siláže,

| — | obilná sláma. |
| --- | --- |

—

obilná sláma.

V případě čerstvého krmiva musí být pícniny řádně posekány, dodány do zemědělského hospodářství v čerstvém stavu a před podáním dojnicím nesmí projít zahřátím. Maximální doba spotřeby nesmí přesáhnout dvě podojení po posekání.

Krmná řepa musí být před podáním pečlivě očištěna. Musí být podávána celá, čistá a zdravá. V případě rozřezání na kousky musí být připravována každý den.

Balená píce se připravuje z předsušené píce a představuje nejméně 60 % sušiny.

Silážování je povoleno s výhradou povinného uložení na betonovém podkladu; rovněž se požaduje vyložení na betonovou plochu kromě případů, kdy existuje jiný způsob čistého vyložení.

Tráva určená k silážování se nechá předtím částečně uschnout a představuje nejméně 30 % sušiny.

Seno je povinně skladováno v suchém prostředí pod střechou.

Počínaje 1. lednem 2013 musí být sláma povinně skladována v suchém prostředí pod střechou.

Koncentrovaná a jiná suchá krmiva se skladují v suchém prostředí a jsou chráněna před vlhkostí. Za suché krmivo se považuje krmivo obsahující více než 85 % sušiny.

Podíl koncentrovaných krmiv je omezen v celoročním průměru na 7 kg denně na produktivní dojnici.

Koncentrované, kompletní nebo doplňkové smíšené krmivo sestává z:

| — | obilovin nebo obilných vedlejších produktů, |
| --- | --- |

—

obilovin nebo obilných vedlejších produktů,

| — | bílkovinných a olejnatých rostlin, |
| --- | --- |

—

bílkovinných a olejnatých rostlin,

| — | rostlinné dužiny, |
| --- | --- |

—

rostlinné dužiny,

| — | melasy, |
| --- | --- |

—

melasy,

| — | dehydratované vojtěšky, |
| --- | --- |

—

dehydratované vojtěšky,

| — | produktů mléčného původu (syrovátka), |
| --- | --- |

—

produktů mléčného původu (syrovátka),

| — | minerálního krmiva případně doplněného vitaminy. |
| --- | --- |

—

minerálního krmiva případně doplněného vitaminy.

Koncentrované krmivo může být „ze statku“ (směs připravená v zemědělském hospodářství ze složek v něm vyprodukovaných) nebo „z obchodu“.

Šrotování obilovin se provádí výlučně mechanicky.

Tekuté krmivo se připouští s tou výhradou, že je jeho složení jasně vymezeno a odpovídá seznamu povolených krmiv.

Pro ošetření obilovin určených pro krmení stáda dojnic je zakázáno používat louh sodný.

Přidávání chráněného methioninu a čpavku je zakázáno.

3.5   Specifické kroky při produkci, které se musí uskutečnit v označené zeměpisné oblasti:

K produkci mléka, výrobě a zrání sýrů musí dojít v zeměpisné oblasti.

3.6   Zvláštní pravidla pro krájení, strouhání, balení atd.:

—

3.7   Zvláštní pravidla pro označování:

Označení sýrů s chráněným označením původu „Langres“ musí obsahovat název chráněného označení provázené nápisem „Chráněné označení“. Vše musí být uvedeno ve velikosti písma, která odpovídá přinejmenším dvěma třetinám velikosti největšího písma použitého na označení.

Uvedení loga EU „CHOP“ je povinné.

4.   Stručné vymezení zeměpisné oblasti:

Zeměpisnou oblast tvoří pastviny kraje Bassingy a plošiny Langres.

K produkci mléka, jeho přeměně na sýr a ke zrání sýrů musí dojít na následujících územích:

| — | V departementu Côte d’Or:






  — | obce Chaugey, Cussey-lès-Forges, Foncegrive a Vernois-lès-Vesvres. |
| --- | --- | --- |

—

V departementu Côte d’Or:

—

obce Chaugey, Cussey-lès-Forges, Foncegrive a Vernois-lès-Vesvres.

| — | V departementu Haute-Marne:






  — | okresy Chaumont a Langres. |
| --- | --- | --- |

—

V departementu Haute-Marne:

—

okresy Chaumont a Langres.

| — | V departementu Vosges:






  — | kanton Neufchâteau. |
| --- | --- | --- |

—

V departementu Vosges:

—

kanton Neufchâteau.

5.   Souvislost se zeměpisnou oblastí:

5.1   Specifičnost zeměpisné oblasti:

Zeměpisnou oblast tvoří pastviny kraje Bassingy a plošiny Langres.

Celá oblast leží na jurském podkladu, který vytváří jílovitou a vápenitou půdu s větší či menší převahou jílu. Průměrná nadmořská výška se pohybuje mezi 400 a 500 metry.

Středověký původ výroby vyformovaných sýrů ve venkovské oblasti okolo města Langres určených k odkapávání, sušení a dále pravděpodobně ke zrání potvrzují různé písemné záznamy (transakce v rámci vrchnostenských práv, výpis z účtů města Langres).

Odkaz na sýr s názvem „Langres“ lze najít v knize autora A. F. Pauriau z 19. století („La laiterie, art de traiter le beurre, de fabriquer les beurres et les principaux fromages français et étrangers“ – „Mlékárna, umění zpracování másla, výroby másel a hlavní francouzské a cizí sýry“, 1874).

V této době se sýry vyrábí výlučně na zemědělských statcích a obchod se sýry vyrobenými v této oblasti probíhá hlavně přes město Langres, v němž čtrnáct podniků skupuje čerstvé sýry a nechává je zde uzrát. Podle doby a zejména podle obchodních záměrů existovaly zřejmě sýry v různých velikostech. Obecně lze ale rozlišit sýry malé velikosti, které měly být spotřebovány poměrně nevyzrálé, a větších velikostí, které byly lépe uzpůsobené k delšímu uchování a šíření produktu do větších vzdáleností.

V okolí se pomalu začínají usazovat velkoobchodníci. Zásobují se přímo na vesnicích a objem jejich obchodu postupně roste. Dodávky směřují do Paříže, Châlons, Bar-le-Duc, Nancy, departementů Corrèze a Allier, občas i do Ženevy. Známost sýru „Langres“ tehdy dosahuje vrcholu.

První světová válka znamená počátek úpadku výroby sýrů v zemědělských usedlostech okolo města Langres, který pokračuje až do konce čtyřicátých let. Tato výroba je současně a postupně nahrazena produkcí mléčných výrobků z výroben sýra, které se zaměřují na výrobu jiných sýrů, a to zejména sýrů z dohřívané lisované plnotučné sýřeniny.

Až v roce 1950 začíná opět sýr „Langres“ vyrábět několik malovýrobců, kteří tak obnovují jeho produkci. V roce 1981 vzniká meziprofesní sdružení sýru „Langres“ (syndicat interprofessionnel du fromage de Langres), které si počínaje rokem 1986 klade za cíl získat chráněné označení původu, jímž se potvrdí věhlas sýru „Langres“.

5.2   Specifičnost produktu:

Sýr „Langres“ je sýr s měkkou hmotou pod mazem, zabarvení jeho kůrky se po uzrání pohybuje mezi světle žlutou a hnědou. Hlavním charakteristickým rysem tohoto sýru je prohloubenina v horní části, nazývaná „studnička“ nebo „miska“.

Na trh je uváděn ve třech různých velikostech, kdy se jeho hmotnost pohybuje od 150 do 250 gramů u malého formátu, od 280 do 350 gramů u středního formátu a od 800 do 1 300 gramů u velkého formátu.

Pro jeho výrobu jsou příznačné dvě hlavní etapy: pomalé zrání mléka, které má za následek syrovátku mléčného typu, a ošetření během zrání v podobě omývání slanou vodou.

5.3   Příčinná souvislost mezi zeměpisnou oblastí a jakostí nebo vlastnostmi produktu (u CHOP) nebo specifickou jakostí, pověstí nebo jinou vlastností produktu (u CHZO):

Vymezení zeměpisné oblasti je dáno tradiční oblastí výroby sýru „Langres“ a chovem plemen hovězího dobytka dlouhodobě využívaných v kraji (zejména plemena Simmental). Zemědělská hospodářství zaměřená na produkci mléka jsou povinna produkovat mléko převážně z těchto plemen. Tato oblast je rozšířena na sousední kraje, v nichž přírodní prostředí vykazuje dostatečně shodné rysy s místem původu sýru.

Zmíněná půda umožnila zavedení pěstování více kultur a chovatelství, a to zejména chovatelství v kraji Bassigny, který se více hodí pro pěstování pícnin. Výrazný podíl pícnin pocházejících z pastvin výrobní oblasti v krmivu dojnic umožňuje zaručit výrobu mléčných produktů, které vyjadřují charakteristické rysy přírodního prostředí.

Postupy při chovu dobytka jsou přizpůsobeny požadavkům přírodního prostředí zeměpisné oblasti. Výrazné zásoby píce v zemědělském hospodářství po celý rok jsou tak starobylým zvykem, který je v kraji velmi rozšířen. Zajišťuje se tím krmení na bázi pícnin, jež pasení umožňuje jen částečně kvůli letním suchům na plošině Langres na jedné straně a poměrně hydromorfním pozemkům v Bassigny na straně druhé.

Zvláštní podmínky výroby, jako je dlouhé zrání mléka a ošetřování během zrání sýrů, jsou výrazem místního, tradičně používaného know-how.

Stejně tak omezení počtu obracení během odkapávání je postup, jehož se používá přinejmenším od 19. století. Uvedený postup umožňuje, aby se na horní straně sýrů vytvořila „miska“. Tento hlavní charakteristický rys zaručují metody výroby, které jsou dnes výrobci sýru „Langres“ povinni dodržovat.

Současně používané metody výroby vycházejí z historických zvyků a umožňují, aby sýr „Langres“ měl vlastní charakteristické rysy, které prokazují jeho totožnost: měkkou hmotu, kůrku pod mazem, silnou a typickou vůni, uvádění na trh v jasně odlišených formátech.

Odkaz na zveřejnění specifikace:

(čl. 5 odst. 7 nařízení (ES) č. 510/2006)

https://www.inao.gouv.fr/fichier/CDCLangres-avec-modification.doc

---

(1)  Úř. věst. L 93, 31.3.2006, s. 12.

---