# Europeiska unionens C 220/2011

| | ISSN 1725-2504
  doi:10.3000/17252504.C_2011.220.swe |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 220 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 54 årgången26 juli 2011 |

ISSN 1725-2504

doi:10.3000/17252504.C_2011.220.swe

Europeiska unionens

officiella tidning

C 220

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

54 årgången26 juli 2011

---

| Informationsnummer | Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden |
| | YTTRANDEN |
| | Europeiska datatillsynsmannen |
| 2011/C 220/01 | Yttrande från Europeiska datatillsynsmannen över förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiven 89/666/EEG, 2005/56/EG och 2009/101/EG vad avser sammankoppling av centrala register, handelsregister och företagsregister | 1 |

Informationsnummer

Innehållsförteckning

Sida

I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden

YTTRANDEN

Europeiska datatillsynsmannen

2011/C 220/01

Yttrande från Europeiska datatillsynsmannen över förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiven 89/666/EEG, 2005/56/EG och 2009/101/EG vad avser sammankoppling av centrala register, handelsregister och företagsregister

1

| | II   Meddelanden |
| --- | --- |
| | MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2011/C 220/02 | Medlemsstaternas genomförande av artiklarna 35, 36, 43, 55 och 64 i kommissionens förordning (EU) nr 1031/2010 om tidsschema, administration och andra aspekter av auktionering av utsläppsrätter för växthusgaser (auktioneringsförordningen) och deras relevans för förordnande av auktionsplattformar enligt artikel 26 i den förordningen – Öppenhetsåtgärder för dokument som avser anbudsförfarandet enligt artikel 92 i budgetförordningen för Europeiska gemenskapernas allmänna budget och artikel 130.1 i dess genomförandebestämmelser som utbyts mellan kommissionen och medlemsstaterna vid förordnande av en gemensam auktionsövervakare enligt artikel 24 i auktioneringsförordningen och förordnande av auktionsplattformar enligt artikel 26 i den förordningen | 12 |

II   Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

2011/C 220/02

Medlemsstaternas genomförande av artiklarna 35, 36, 43, 55 och 64 i kommissionens förordning (EU) nr 1031/2010 om tidsschema, administration och andra aspekter av auktionering av utsläppsrätter för växthusgaser (auktioneringsförordningen) och deras relevans för förordnande av auktionsplattformar enligt artikel 26 i den förordningen – Öppenhetsåtgärder för dokument som avser anbudsförfarandet enligt artikel 92 i budgetförordningen för Europeiska gemenskapernas allmänna budget och artikel 130.1 i dess genomförandebestämmelser som utbyts mellan kommissionen och medlemsstaterna vid förordnande av en gemensam auktionsövervakare enligt artikel 24 i auktioneringsförordningen och förordnande av auktionsplattformar enligt artikel 26 i den förordningen

12

| | IV   Upplysningar |
| --- | --- |
| | UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2011/C 220/03 | Eurons växelkurs | 16 |

IV   Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

2011/C 220/03

Eurons växelkurs

16

| | Rättelser |
| --- | --- |
| 2011/C 220/04 | Rättelse till ansökningsomgång enligt det fleråriga arbetsprogrammet 2011 för bidrag till projekt avseende det transeuropeiska transportnätet (TEN-T) för perioden 2007–2013 (EUT C 187 av den 28.6.2011) | 17 |

Rättelser

2011/C 220/04

Rättelse till ansökningsomgång enligt det fleråriga arbetsprogrammet 2011 för bidrag till projekt avseende det transeuropeiska transportnätet (TEN-T) för perioden 2007–2013 (EUT C 187 av den 28.6.2011)

17

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

I Resolutioner, rekommendationer och yttranden

YTTRANDEN

Europeiska datatillsynsmannen

| 26.7.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 220/1 |
| --- | --- | --- | --- |

26.7.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 220/1

---

Yttrande från Europeiska datatillsynsmannen över förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiven 89/666/EEG, 2005/56/EG och 2009/101/EG vad avser sammankoppling av centrala register, handelsregister och företagsregister

2011/C 220/01

EUROPEISKA DATATILLSYNSMANNEN HAR AVGETT DETTA YTTRANDE

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 16,

med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, särskilt artiklarna 7 och 8,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG av den 24 oktober 1995 om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter (1),

med beaktande av begäran om yttrande i enlighet med artikel 28.2 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 45/2001 av den 18 december 2000 om skydd för enskilda då gemenskapsinstitutionerna och gemenskapsorganen behandlar personuppgifter (2).

HÄRIGENOM FRAMFÖRS FÖLJANDE.

I.   INLEDNING

| 1. | Den 24 februari 2011 antog Europeiska kommissionen förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiven 89/666/EEG, 2005/56/EG och 2009/101/EG vad avser sammankoppling av centrala register, handelsregister och företagsregister (3) (”förslaget”) och samrådde därefter med Europeiska datatillsynsmannen. |
| --- | --- |

1.

Den 24 februari 2011 antog Europeiska kommissionen förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiven 89/666/EEG, 2005/56/EG och 2009/101/EG vad avser sammankoppling av centrala register, handelsregister och företagsregister (3) (”förslaget”) och samrådde därefter med Europeiska datatillsynsmannen.

| 2. | Europeiska datatillsynsmannen är nöjd över att ha blivit tillfrågad i enlighet med artikel 28.2 i förordning (EG) nr 45/2001 och att det i ingressen till förslaget finns en hänvisning till detta yttrande. |
| --- | --- |

2.

Europeiska datatillsynsmannen är nöjd över att ha blivit tillfrågad i enlighet med artikel 28.2 i förordning (EG) nr 45/2001 och att det i ingressen till förslaget finns en hänvisning till detta yttrande.

1.1   Förslagets syfte

| 3. | Syftet med förslaget är att underlätta och öka samarbetet och informationsutbytet över gränserna mellan bolagsregister i det Europeiska ekonomiska samarbetsområdet och därigenom göra den information som är tillgänglig över gränserna öppnare och mer tillförlitlig. Effektiva samarbetsrutiner kring bolagsregister är avgörande för att öka tilltron till den inre marknaden genom att ge konsumenter, långivare och andra affärspartner ett säkrare näringslivsklimat, samtidigt som den administrativa bördan minskar och rättssäkerheten ökar. Att utöka samarbetsrutinerna kring bolagsregister i Europa är särskilt viktigt vid hanteringen av fusioner, omlokalisering av företagssäten, uppdatering av registrering av utländska filialer i länder där det i dag saknas samarbetsformer eller där dessa är begränsade. |
| --- | --- |

3.

Syftet med förslaget är att underlätta och öka samarbetet och informationsutbytet över gränserna mellan bolagsregister i det Europeiska ekonomiska samarbetsområdet och därigenom göra den information som är tillgänglig över gränserna öppnare och mer tillförlitlig. Effektiva samarbetsrutiner kring bolagsregister är avgörande för att öka tilltron till den inre marknaden genom att ge konsumenter, långivare och andra affärspartner ett säkrare näringslivsklimat, samtidigt som den administrativa bördan minskar och rättssäkerheten ökar. Att utöka samarbetsrutinerna kring bolagsregister i Europa är särskilt viktigt vid hanteringen av fusioner, omlokalisering av företagssäten, uppdatering av registrering av utländska filialer i länder där det i dag saknas samarbetsformer eller där dessa är begränsade.

| 4. | Syftet med förslaget är att ändra tre befintliga direktiv enligt följande:






  — | Ändringarna av direktiv 2009/101/EG (4) handlar om att underlätta tillgången till officiell företagsinformation över gränserna genom att i) inrätta ett elektroniskt nätverk av bolagsregister och ii) fastställa en minsta gemensamma uppsättning uppdaterad information som via en gemensam europeisk flerspråkig plattform/åtkomstpunkt ska vara elektroniskt tillgänglig för tredje part. |
| --- | --- | --- |

4.

Syftet med förslaget är att ändra tre befintliga direktiv enligt följande:

—

Ändringarna av direktiv 2009/101/EG (4) handlar om att underlätta tillgången till officiell företagsinformation över gränserna genom att i) inrätta ett elektroniskt nätverk av bolagsregister och ii) fastställa en minsta gemensamma uppsättning uppdaterad information som via en gemensam europeisk flerspråkig plattform/åtkomstpunkt ska vara elektroniskt tillgänglig för tredje part.

| — | Genom ändringarna av direktiv 89/666/EEC (5) ska ett företags uppgifter i ett bolagsregister bli tillgängliga i bolagsregistret för den utländska filialen i hela Europa. |
| --- | --- |

—

Genom ändringarna av direktiv 89/666/EEC (5) ska ett företags uppgifter i ett bolagsregister bli tillgängliga i bolagsregistret för den utländska filialen i hela Europa.

| — | Ändringarna av direktiv 2005/56/EG (6) ska förbättra bolagsregistrens inbördes administrativa samarbetsformer vid gränsöverskridande fusioner. |
| --- | --- |

—

Ändringarna av direktiv 2005/56/EG (6) ska förbättra bolagsregistrens inbördes administrativa samarbetsformer vid gränsöverskridande fusioner.

1.2   Förslagets innehåll

| 5. | Det finns bolagsregister i alla medlemsstater. De ligger på antingen nationell, regional eller lokal nivå. År 1968 antogs gemensamma bestämmelser om att införa en lägsta standard för insyn (registrering och offentliggörande) i bolagsinformation (7). Från den 1 januari 2007 måste medlemsstaterna också ha ett elektroniskt bolagsregister (8) och ge tredje part tillgång till innehållet via webben. |
| --- | --- |

5.

Det finns bolagsregister i alla medlemsstater. De ligger på antingen nationell, regional eller lokal nivå. År 1968 antogs gemensamma bestämmelser om att införa en lägsta standard för insyn (registrering och offentliggörande) i bolagsinformation (7). Från den 1 januari 2007 måste medlemsstaterna också ha ett elektroniskt bolagsregister (8) och ge tredje part tillgång till innehållet via webben.

| 6. | Samarbete kring bolagsregister från olika medlemsstater krävs uttryckligen i en del EU-rättsliga instrument för att underlägga gränsöverskridande fusioner av bolag med begränsat ansvar (9) och gränsöverskridande överföring av ett Europabolags (SE) säte (10) samt av europeiska kooperativa föreningars (SCE-föreningar) säte (11). |
| --- | --- |

6.

Samarbete kring bolagsregister från olika medlemsstater krävs uttryckligen i en del EU-rättsliga instrument för att underlägga gränsöverskridande fusioner av bolag med begränsat ansvar (9) och gränsöverskridande överföring av ett Europabolags (SE) säte (10) samt av europeiska kooperativa föreningars (SCE-föreningar) säte (11).

| 7. | År 1992 infördes en frivillig samarbetsform för bolagsregister i Europa. Det europeiska företagsregistret – European Business Register (EBR) (12)– samordnar officiella bolagsregister från 19 medlemsländer och sex andra europeiska jurisdiktioner. Mellan 2006 och 2009 ingick EBR i forskningsprojektet Brite (13) med syfte att utveckla en teknisk plattform som skulle fungera för bolagsregister i hela Europa. Den konsekvensbedömning som görs i anslutning till förslaget visar dock att EBR står inför stora utmaningar i fråga om utbyggnad, finansiering och styrning. Enligt konsekvensbedömningen är inte den nuvarande samarbetsformen helt tillfredsställande för potentiella användare. |
| --- | --- |

7.

År 1992 infördes en frivillig samarbetsform för bolagsregister i Europa. Det europeiska företagsregistret – European Business Register (EBR) (12)– samordnar officiella bolagsregister från 19 medlemsländer och sex andra europeiska jurisdiktioner. Mellan 2006 och 2009 ingick EBR i forskningsprojektet Brite (13) med syfte att utveckla en teknisk plattform som skulle fungera för bolagsregister i hela Europa. Den konsekvensbedömning som görs i anslutning till förslaget visar dock att EBR står inför stora utmaningar i fråga om utbyggnad, finansiering och styrning. Enligt konsekvensbedömningen är inte den nuvarande samarbetsformen helt tillfredsställande för potentiella användare.

1.3   Synergier med andra initiativ

| 8. | I motiveringen till förslaget noteras det att Europeiska e-juridikportalen (14) ska bli ett nav för tillgång till juridisk information, för rätts- och förvaltningsinstanser, register, databaser och andra tjänster på EU-nivå. Här bekräftas också att förslaget är ett komplement till den europeiska e-juridikportalen och ska bidra till att tredje part enklare får tillgång till bolagsinformation via portalen. |
| --- | --- |

8.

I motiveringen till förslaget noteras det att Europeiska e-juridikportalen (14) ska bli ett nav för tillgång till juridisk information, för rätts- och förvaltningsinstanser, register, databaser och andra tjänster på EU-nivå. Här bekräftas också att förslaget är ett komplement till den europeiska e-juridikportalen och ska bidra till att tredje part enklare får tillgång till bolagsinformation via portalen.

| 9. | Enligt konsekvensbedömningen är Informationssystemet för den inre marknaden (15) (IMI) ett annat intilliggande projekt som kan ge synergieffekter. IMI är ett elektroniskt verktyg som tagits fram för att underlätta olika offentlig förvaltningars vardagliga administrativa samarbete med anknytning till tjänstedirektivet (2006/123/EG) och direktivet om erkännande av yrkeskvalifikationer (2005/36/EG). Just nu växer och uppdateras IMI och skulle enligt konsekvensbedömningen också kunna stödja genomförandet av andra direktiv, däribland på bolagsrättens område. |
| --- | --- |

9.

Enligt konsekvensbedömningen är Informationssystemet för den inre marknaden (15) (IMI) ett annat intilliggande projekt som kan ge synergieffekter. IMI är ett elektroniskt verktyg som tagits fram för att underlätta olika offentlig förvaltningars vardagliga administrativa samarbete med anknytning till tjänstedirektivet (2006/123/EG) och direktivet om erkännande av yrkeskvalifikationer (2005/36/EG). Just nu växer och uppdateras IMI och skulle enligt konsekvensbedömningen också kunna stödja genomförandet av andra direktiv, däribland på bolagsrättens område.

II.   AKTUELLA BESTÄMMELSER I FÖRSLAGET

| 10. | Genom artikel 3 i förslaget ändras direktiv 2009/101/EG på flera sätt. Två av dessa ändringar har tydlig relevans för dataskyddet. |
| --- | --- |

10.

Genom artikel 3 i förslaget ändras direktiv 2009/101/EG på flera sätt. Två av dessa ändringar har tydlig relevans för dataskyddet.

2.1   Offentliggörande av uppgifter genom en gemensam europeisk elektronisk plattform/åtkomstpunkt

| 11. | Enligt artikel 2 i direktiv 2009/101/EG som gäller i dag finns det redan krav på att en viss miniminivå av uppgifter ska offentliggöras i bolagsregistren i samtliga medlemstater så att tredje part kan bedöma uppgifter om bolagen. Som framgår av avsnitt 1.2 ovan ska medlemsstaterna också föra elektroniska bolagsregister och ge tredje part tillgång till deras innehåll via webben. |
| --- | --- |

11.

Enligt artikel 2 i direktiv 2009/101/EG som gäller i dag finns det redan krav på att en viss miniminivå av uppgifter ska offentliggöras i bolagsregistren i samtliga medlemstater så att tredje part kan bedöma uppgifter om bolagen. Som framgår av avsnitt 1.2 ovan ska medlemsstaterna också föra elektroniska bolagsregister och ge tredje part tillgång till deras innehåll via webben.

| 12. | I artikel 2 anges också elva grundläggande bolagsuppgifter som ska offentliggöras för allmänheten, däribland






  — | stiftelseurkund, bolagsordning och eventuella ändringar av den, |
| --- | --- | --- |

12.

I artikel 2 anges också elva grundläggande bolagsuppgifter som ska offentliggöras för allmänheten, däribland

—

stiftelseurkund, bolagsordning och eventuella ändringar av den,

| — | det tecknade kapitalets storlek, |
| --- | --- |

—

det tecknade kapitalets storlek,

| — | redovisningshandlingar, |
| --- | --- |

—

redovisningshandlingar,

| — | byte av bolagets säte, |
| --- | --- |

—

byte av bolagets säte,

| — | upplösning, ogiltigförklaring, utnämning av likvidatorer, avslutning av likvidation, uppgift om avregistrering. |
| --- | --- |

—

upplösning, ogiltigförklaring, utnämning av likvidatorer, avslutning av likvidation, uppgift om avregistrering.

| 13. | Viktigt i dataskyddshänseende är att det i artikel 2 också krävs offentlighet kring tillsättande och entledigande av samt personuppgifter (vår understrykning) om dem som i) är behöriga att företräda bolaget och/eller ii) på annat sätt deltar i ledning, tillsyn eller kontroll av bolaget. |
| --- | --- |

13.

Viktigt i dataskyddshänseende är att det i artikel 2 också krävs offentlighet kring tillsättande och entledigande av samt personuppgifter (vår understrykning) om dem som i) är behöriga att företräda bolaget och/eller ii) på annat sätt deltar i ledning, tillsyn eller kontroll av bolaget.

| 14. | Förteckningen över uppgifter som ska offentliggöras i enlighet med artikel 2 ändras inte genom förslaget. Det är inte heller något nytt krav att alla medlemsstater ska göra uppgifterna offentligt tillgängliga på elektronisk väg. Det nya i förslaget är att de uppgifter som tidigare bara har varit tillgängliga i fragment, ofta bara på lokala språk och via lokala webbplatser, nu blir lätt tillgängliga via en gemensam europeisk plattform/åtkomstpunkt och på flera språk. |
| --- | --- |

14.

Förteckningen över uppgifter som ska offentliggöras i enlighet med artikel 2 ändras inte genom förslaget. Det är inte heller något nytt krav att alla medlemsstater ska göra uppgifterna offentligt tillgängliga på elektronisk väg. Det nya i förslaget är att de uppgifter som tidigare bara har varit tillgängliga i fragment, ofta bara på lokala språk och via lokala webbplatser, nu blir lätt tillgängliga via en gemensam europeisk plattform/åtkomstpunkt och på flera språk.

| 15. | För att åstadkomma detta införs i förslaget en ny artikel 3a i direktivet: Medlemsstaterna ska se till att varje sökande får tillgång till de handlingar och uppgifter som avses i artikel 2 och som har getts in till deras register, i elektronisk form genom en enda europeisk plattform som är tillgänglig från varje medlemsstat. Övriga detaljer ska enligt förslaget fastställas i delegerade akter. |
| --- | --- |

15.

För att åstadkomma detta införs i förslaget en ny artikel 3a i direktivet: Medlemsstaterna ska se till att varje sökande får tillgång till de handlingar och uppgifter som avses i artikel 2 och som har getts in till deras register, i elektronisk form genom en enda europeisk plattform som är tillgänglig från varje medlemsstat. Övriga detaljer ska enligt förslaget fastställas i delegerade akter.

2.2   Driftskompatibilitet och samkörning av bolagsregister: Införandet av elektroniskt nätverk

| 16. | Genom förslaget införs också en ny artikel 4a i direktiv 2009/101/EG om att medlemsstaterna ska vidta nödvändiga åtgärder för att säkerställa att [bolagsregistren] är driftskompatibla och bildar ett elektroniskt nätverk. Även här ska övriga detaljer fastställas i delegerade akter. |
| --- | --- |

16.

Genom förslaget införs också en ny artikel 4a i direktiv 2009/101/EG om att medlemsstaterna ska vidta nödvändiga åtgärder för att säkerställa att [bolagsregistren] är driftskompatibla och bildar ett elektroniskt nätverk. Även här ska övriga detaljer fastställas i delegerade akter.

2.3   Bestämmelser om dataskydd

| 17. | För att hantera eventuella dataskyddsproblem införs genom förslaget i alla tre direktiven en särskild artikel om dataskydd: Den behandling av personuppgifter som utförs inom ramen för detta direktiv ska omfattas av Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG. |
| --- | --- |

17.

För att hantera eventuella dataskyddsproblem införs genom förslaget i alla tre direktiven en särskild artikel om dataskydd: Den behandling av personuppgifter som utförs inom ramen för detta direktiv ska omfattas av Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG.

III.   EUROPEISKA DATATILLSYNSMANNENS KOMMENTARER OCH REKOMMENDATIONER

3.1   Inledning: Att samtidigt uppfylla behovet av insyn och skyddet av privatlivet

| 18. | Europeiska datatillsynsmannen håller med kommissionen om att i) användningen av informations- och kommunikationsteknik kan bidra till ett effektivare samarbete kring bolagsregister och ii) att ökad tillgång till uppgifter ur bolagsregister kan ge ökad öppenhet. Europeiska datatillsynsmannen stöder därför syftet med förslaget. Kommentarerna ska därför ses som konstruktiva. |
| --- | --- |

18.

Europeiska datatillsynsmannen håller med kommissionen om att i) användningen av informations- och kommunikationsteknik kan bidra till ett effektivare samarbete kring bolagsregister och ii) att ökad tillgång till uppgifter ur bolagsregister kan ge ökad öppenhet. Europeiska datatillsynsmannen stöder därför syftet med förslaget. Kommentarerna ska därför ses som konstruktiva.

| 19. | Samtidigt betonar Europeiska datatillsynsmannen att ökad tillgång till personuppgifter också medför ökad risk för samma personuppgifter. Om det till exempel blir lättare att göra en korrekt identifiering av en bolagsföreträdare när hans bostadsadress offentliggörs kan samma öppenhet också få negativa konsekvenser för samma persons rätt till skydd av sina personuppgifter. Detta gäller särskilt personuppgifter som blir tillgängliga i stor skala, i digitalt format på internet och på flera språk via en lättillgänglig europeisk plattform/åtkomstpunkt. |
| --- | --- |

19.

Samtidigt betonar Europeiska datatillsynsmannen att ökad tillgång till personuppgifter också medför ökad risk för samma personuppgifter. Om det till exempel blir lättare att göra en korrekt identifiering av en bolagsföreträdare när hans bostadsadress offentliggörs kan samma öppenhet också få negativa konsekvenser för samma persons rätt till skydd av sina personuppgifter. Detta gäller särskilt personuppgifter som blir tillgängliga i stor skala, i digitalt format på internet och på flera språk via en lättillgänglig europeisk plattform/åtkomstpunkt.

| 20. | För inte alltför länge sedan offentliggjordes personuppgifter ur bolagsregister (till exempel en direktörs namn, adress och namnteckning) för allmänheten på papper, på ett lokalt språk och ofta vid personligt besök av den sökande vid ett av bolagsregistrets lokalkontor. Det är viktigt att förstå att dessa förhållanden skiljer sig kvalitativt från ett digitalt offentliggörande av uppgifter via en nationstäckande elektronisk åtkomstpunkt. Offentliggörande av personuppgifter via en lättillgänglig Europatäckande plattform/åtkomstpunkt driver saken ytterligare ett steg i samma riktning och ökar tillgången till information ytterligare, liksom hoten mot personuppgifternas skydd och mot berörda individer. |
| --- | --- |

20.

För inte alltför länge sedan offentliggjordes personuppgifter ur bolagsregister (till exempel en direktörs namn, adress och namnteckning) för allmänheten på papper, på ett lokalt språk och ofta vid personligt besök av den sökande vid ett av bolagsregistrets lokalkontor. Det är viktigt att förstå att dessa förhållanden skiljer sig kvalitativt från ett digitalt offentliggörande av uppgifter via en nationstäckande elektronisk åtkomstpunkt. Offentliggörande av personuppgifter via en lättillgänglig Europatäckande plattform/åtkomstpunkt driver saken ytterligare ett steg i samma riktning och ökar tillgången till information ytterligare, liksom hoten mot personuppgifternas skydd och mot berörda individer.

| 21. | Ett hot mot den personliga integriteten är (på grund av att uppgifterna är lätt tillgängliga i digitalt format via en gemensam elektronisk åtkomstpunkt) identitetsstöld och annan kriminell verksamhet. Ett annat är att de offentliggjorda uppgifterna olagligen kan samlas in och efter profilering av de berörda personerna användas av företag i kommersiella syften som inte ursprungligen avsågs. Utan adekvat skydd kan också uppgifterna säljas till andra eller samköras med andra uppgifter och säljas tillbaka till stater och regeringar för att användas i helt andra och okända syften (till exempel skattejuridiska frågor eller andra brotts- eller förvaltningsrelaterade utredningar) utan korrekt rättslig grund (16). |
| --- | --- |

21.

Ett hot mot den personliga integriteten är (på grund av att uppgifterna är lätt tillgängliga i digitalt format via en gemensam elektronisk åtkomstpunkt) identitetsstöld och annan kriminell verksamhet. Ett annat är att de offentliggjorda uppgifterna olagligen kan samlas in och efter profilering av de berörda personerna användas av företag i kommersiella syften som inte ursprungligen avsågs. Utan adekvat skydd kan också uppgifterna säljas till andra eller samköras med andra uppgifter och säljas tillbaka till stater och regeringar för att användas i helt andra och okända syften (till exempel skattejuridiska frågor eller andra brotts- eller förvaltningsrelaterade utredningar) utan korrekt rättslig grund (16).

| 22. | Av dessa skäl måste man noggrant bedöma vilka personuppgifter som ska bli tillgängliga via den gemensamma europeiska plattformen/åtkomstpunkten och vilka extra dataskyddsåtgärder – inklusive tekniska åtgärder för att begränsa sökningar eller nedladdning och utvinning av data – som bör införas. |
| --- | --- |

22.

Av dessa skäl måste man noggrant bedöma vilka personuppgifter som ska bli tillgängliga via den gemensamma europeiska plattformen/åtkomstpunkten och vilka extra dataskyddsåtgärder – inklusive tekniska åtgärder för att begränsa sökningar eller nedladdning och utvinning av data – som bör införas.

3.2   Viktiga dataskyddsåtgärder bör anges i förslaget och inte definieras i delegerade akter

| 23. | Som vi påpekade i avsnitt 2.1 och 2.2 är de föreslagna artiklarna 3a och 4a till direktiv 2009/101/EG mycket generella och överlämnar många viktiga frågor till delegerade akter. |
| --- | --- |

23.

Som vi påpekade i avsnitt 2.1 och 2.2 är de föreslagna artiklarna 3a och 4a till direktiv 2009/101/EG mycket generella och överlämnar många viktiga frågor till delegerade akter.

| 24. | Europeiska datatillsynsmannen inser att det finns ett behov av flexibilitet och därmed även ett behov av delegerade akter. Men han vill samtidigt betona att de dataskyddsåtgärder som behövs är mycket viktiga och bör tydligt och specifikt anges direkt i det föreslagna direktivet. De kan i detta hänseende inte ses som ”icke väsentliga delar” som kan behandlas i efterföljande delegerade akter som antas enligt artikel 290 i föredraget om Europeiska unionens funktionssätt. |
| --- | --- |

24.

Europeiska datatillsynsmannen inser att det finns ett behov av flexibilitet och därmed även ett behov av delegerade akter. Men han vill samtidigt betona att de dataskyddsåtgärder som behövs är mycket viktiga och bör tydligt och specifikt anges direkt i det föreslagna direktivet. De kan i detta hänseende inte ses som ”icke väsentliga delar” som kan behandlas i efterföljande delegerade akter som antas enligt artikel 290 i föredraget om Europeiska unionens funktionssätt.

| 25. | Europeiska datatillsynsmannen rekommenderar därför att bestämmelserna om dataskydd i förslaget ska göras mer specifika och vara mer utförliga än att enbart innehålla en hänvisning till direktiv 95/46/EG (se avsnitt 3.4–3.13). Ytterligare bestämmelser om genomförandet av specifika skyddsåtgärder kan sedan behandlas i delegerade akter efter samråd med Europeiska datatillsynsmannen och, i tillämpliga fall, med nationella dataskyddsmyndigheter (se avsnitt 3.5, 3.6, 3.8, 3.9, 3.10, 3.12 och 3.13). |
| --- | --- |

25.

Europeiska datatillsynsmannen rekommenderar därför att bestämmelserna om dataskydd i förslaget ska göras mer specifika och vara mer utförliga än att enbart innehålla en hänvisning till direktiv 95/46/EG (se avsnitt 3.4–3.13). Ytterligare bestämmelser om genomförandet av specifika skyddsåtgärder kan sedan behandlas i delegerade akter efter samråd med Europeiska datatillsynsmannen och, i tillämpliga fall, med nationella dataskyddsmyndigheter (se avsnitt 3.5, 3.6, 3.8, 3.9, 3.10, 3.12 och 3.13).

3.3   Övriga väsentliga delar i de föreslagna åtgärderna bör också tydliggöras

| 26. | I förslaget utelämnas inte bara frågan om viktiga dataskyddsåtgärder. Förslaget är också mycket vagt i andra hänseenden. Framför allt hänvisas det till delegerade akter när det gäller att fastställa väsentliga delar, till exempel hur den föreslagna i) sammankopplingen av bolagsregister och ii) offentliggörandet av uppgifter ska uppnås. |
| --- | --- |

26.

I förslaget utelämnas inte bara frågan om viktiga dataskyddsåtgärder. Förslaget är också mycket vagt i andra hänseenden. Framför allt hänvisas det till delegerade akter när det gäller att fastställa väsentliga delar, till exempel hur den föreslagna i) sammankopplingen av bolagsregister och ii) offentliggörandet av uppgifter ska uppnås.

| 27. | Tydlighet kring dessa övriga väsentliga delar i förslaget är en nödvändig förutsättning för att kunna anta adekvata dataskyddsåtgärder. Datatillsynsmannen rekommenderar därför att dessa väsentliga delar anges i förslaget till direktiv (se avsnitt 3.4 och 3.5). |
| --- | --- |

27.

Tydlighet kring dessa övriga väsentliga delar i förslaget är en nödvändig förutsättning för att kunna anta adekvata dataskyddsåtgärder. Datatillsynsmannen rekommenderar därför att dessa väsentliga delar anges i förslaget till direktiv (se avsnitt 3.4 och 3.5).

3.4   Styrning: Roller, behörighet och ansvarsområden bör klargöras i förslaget till direktiv

| 28. | I dagsläget hänvisas det i förslaget till delegerade akter när det gäller fastställandet av bestämmelser kring styrning, ledning, drift och rätt att driva det elektroniska nätverket (17). |
| --- | --- |

28.

I dagsläget hänvisas det i förslaget till delegerade akter när det gäller fastställandet av bestämmelser kring styrning, ledning, drift och rätt att driva det elektroniska nätverket (17).

| 29. | I konsekvensbedömningen och motiveringen definieras vissa synergier med IMI och Europeisk e-juridikportal men i själva förslaget till direktiv lämnas dörren öppen för olika alternativ i fråga om huruvida några synergier alls – eller alla möjliga synergier – ska uppnås, däribland omstrukturering av EBR, användningen av IMI för viss dataöverföring och/eller användningen av Europeisk e-juridikportal som plattform/åtkomstpunkt för att lämna uppgifter ur bolagsregister till allmänheten. |
| --- | --- |

29.

I konsekvensbedömningen och motiveringen definieras vissa synergier med IMI och Europeisk e-juridikportal men i själva förslaget till direktiv lämnas dörren öppen för olika alternativ i fråga om huruvida några synergier alls – eller alla möjliga synergier – ska uppnås, däribland omstrukturering av EBR, användningen av IMI för viss dataöverföring och/eller användningen av Europeisk e-juridikportal som plattform/åtkomstpunkt för att lämna uppgifter ur bolagsregister till allmänheten.

| 30. | Andra alternativ utesluts inte heller, som att lägga ut rätten att utforma och driva det elektroniska nätverket på anbud eller att kommissionen tar ett direkt ansvar för att utforma och driva systemet. Företrädare för medlemsstaterna kan också engageras i ledningsstrukturen för det elektroniska nätverket. |
| --- | --- |

30.

Andra alternativ utesluts inte heller, som att lägga ut rätten att utforma och driva det elektroniska nätverket på anbud eller att kommissionen tar ett direkt ansvar för att utforma och driva systemet. Företrädare för medlemsstaterna kan också engageras i ledningsstrukturen för det elektroniska nätverket.

| 31. | I sin nuvarande form anges visserligen en gemensam europeisk elektronisk plattform (vår understrykning) i förslaget, men det är inte uteslutet att texten ändras ytterligare i lagstiftningsförfarandet för att gälla en mer decentraliserad struktur. |
| --- | --- |

31.

I sin nuvarande form anges visserligen en gemensam europeisk elektronisk plattform (vår understrykning) i förslaget, men det är inte uteslutet att texten ändras ytterligare i lagstiftningsförfarandet för att gälla en mer decentraliserad struktur.

| 32. | Dataillsynsmannen observerar också att det nuvarande förslaget visserligen inte specifikt tar upp frågan om samkörning av bolagsregister med andra databaser (till exempel med fastighets- och folkbokföringsregister) men detta är definitivt tekniskt möjligt och något som redan görs i vissa medlemsstater (18). |
| --- | --- |

32.

Dataillsynsmannen observerar också att det nuvarande förslaget visserligen inte specifikt tar upp frågan om samkörning av bolagsregister med andra databaser (till exempel med fastighets- och folkbokföringsregister) men detta är definitivt tekniskt möjligt och något som redan görs i vissa medlemsstater (18).

| 33. | Valet av något av alternativen kan leda till helt olika strukturer för styrningen av det elektroniska nätverket och det elektroniska verktyg som ska användas för att offentliggöra uppgifter. Detta leder i sin tur till olika roller och ansvarsområden för berörda parter, vilket i sin tur också leder till andra roller och ansvarsområden ur ett dataskyddsperspektiv. |
| --- | --- |

33.

Valet av något av alternativen kan leda till helt olika strukturer för styrningen av det elektroniska nätverket och det elektroniska verktyg som ska användas för att offentliggöra uppgifter. Detta leder i sin tur till olika roller och ansvarsområden för berörda parter, vilket i sin tur också leder till andra roller och ansvarsområden ur ett dataskyddsperspektiv.

| 34. | Europeiska datatillsynsmannen betonar i det hänseendet att varje gång personuppgifter bearbetas är det av största vikt att korrekt definiera vem som är ”ansvarig”. Detta betonade också artikel 29-arbetsgruppen för skydd av personuppgifter i sitt yttrande 1/2010 om begreppen ”registeransvarig” och ”registerförare” (19). Det främsta skälet till varför det är så viktigt att klart och entydigt definiera vem som är ansvarig är att detta avgör vem som ansvarar för att dataskyddsbestämmelserna följs. Det har också betydelse för att avgöra vilken lagstiftning som är tillämplig (20). |
| --- | --- |

34.

Europeiska datatillsynsmannen betonar i det hänseendet att varje gång personuppgifter bearbetas är det av största vikt att korrekt definiera vem som är ”ansvarig”. Detta betonade också artikel 29-arbetsgruppen för skydd av personuppgifter i sitt yttrande 1/2010 om begreppen ”registeransvarig” och ”registerförare” (19). Det främsta skälet till varför det är så viktigt att klart och entydigt definiera vem som är ansvarig är att detta avgör vem som ansvarar för att dataskyddsbestämmelserna följs. Det har också betydelse för att avgöra vilken lagstiftning som är tillämplig (20).

| 35. | Artikel 29-arbetsgruppen konstaterar följande i sitt yttrande: Om det inte är tillräckligt tydligt vad som krävs av vem – om t.ex. ingen är ansvarig eller det finns en mängd möjliga registeransvariga – finns det en uppenbar risk för att alldeles för lite – eller inget alls – händer och att de rättsliga bestämmelserna förblir ineffektiva. |
| --- | --- |

35.

Artikel 29-arbetsgruppen konstaterar följande i sitt yttrande: Om det inte är tillräckligt tydligt vad som krävs av vem – om t.ex. ingen är ansvarig eller det finns en mängd möjliga registeransvariga – finns det en uppenbar risk för att alldeles för lite – eller inget alls – händer och att de rättsliga bestämmelserna förblir ineffektiva.

| 36. | Europeiska datatillsynsmannen betonar att tydlighet framför allt krävs i situationer med flera aktörer involverade och i samarbeten. Detta är ofta fallet med EU:s informationssystem som används för offentliga syften och där syftet med bearbetningen anges i EU-lagstiftningen. |
| --- | --- |

36.

Europeiska datatillsynsmannen betonar att tydlighet framför allt krävs i situationer med flera aktörer involverade och i samarbeten. Detta är ofta fallet med EU:s informationssystem som används för offentliga syften och där syftet med bearbetningen anges i EU-lagstiftningen.

| 37. | Därför rekommenderar Europeiska datatillsynsmannen att man i själva direktivet specifikt, tydligt och entydigt fastställer






  — | huruvida det elektroniska nätverket ska drivas av kommissionen eller av tredje part och huruvida det får en centraliserad eller decentraliserad struktur, |
| --- | --- | --- |

37.

Därför rekommenderar Europeiska datatillsynsmannen att man i själva direktivet specifikt, tydligt och entydigt fastställer

—

huruvida det elektroniska nätverket ska drivas av kommissionen eller av tredje part och huruvida det får en centraliserad eller decentraliserad struktur,

| — | uppgifter och ansvarsområden för alla berörda i databehandlingen och styrningen av det elektroniska nätverket, inklusive kommissionen, medlemsstaternas företrädare, bolagsregistrens innehavare i medlemsstaterna och eventuella tredje parter, |
| --- | --- |

—

uppgifter och ansvarsområden för alla berörda i databehandlingen och styrningen av det elektroniska nätverket, inklusive kommissionen, medlemsstaternas företrädare, bolagsregistrens innehavare i medlemsstaterna och eventuella tredje parter,

| — | förhållandet mellan det elektroniska system som avses i förslaget och andra initiativ, till exempel IMI, Europeisk e-juridikportal och EBR. |
| --- | --- |

—

förhållandet mellan det elektroniska system som avses i förslaget och andra initiativ, till exempel IMI, Europeisk e-juridikportal och EBR.

| 38. | Ur ett dataskyddsperspektiv bör även dessa klargöranden vara specifika och entydiga så att man på grundval av förslaget till direktiv kan avgöra huruvida en viss aktör ska betraktas som ”registeransvarig” eller ”registerförare”. |
| --- | --- |

38.

Ur ett dataskyddsperspektiv bör även dessa klargöranden vara specifika och entydiga så att man på grundval av förslaget till direktiv kan avgöra huruvida en viss aktör ska betraktas som ”registeransvarig” eller ”registerförare”.

| 39. | Enligt vad som kan utläsas av det nuvarande förslaget i dess helhet bör det i princip uttryckligen bidra till att bolagsregistrens innehavare respektive systemens operatör/er betraktas som registeransvariga vad gäller sin egen verksamhet. Mot bakgrund av detta och med tanke på att det i förslaget i nuläget inte finns någon beskrivning av ledningsstrukturen eller någon definition av vem som ska driva det elektroniska systemet kan man inte uteslut att den eller de enheter som till sist ska driva systemet rent praktiskt kommer att fungera som registerförare snarare än registeransvariga. Detta kan mycket väl bli fallet om verksamheten läggs ut på entreprenad på en tredje part som agerar strikt utifrån givna anvisningar. Det förefaller i vilket fall som om det kvarstår flera olika registeransvariga, minst en i varje medlemsstat, det vill säga de enheter som håller i bolagsregistren. Att det också kan finnas andra (privata) enheter som är engagerade som operatörer, ”distributörer” eller liknande förändrar inte saken. Detta bör i vilket fall specificeras i det föreslagna direktivet för att skapa tydlighet och värna om rättssäkerheten. |
| --- | --- |

39.

Enligt vad som kan utläsas av det nuvarande förslaget i dess helhet bör det i princip uttryckligen bidra till att bolagsregistrens innehavare respektive systemens operatör/er betraktas som registeransvariga vad gäller sin egen verksamhet. Mot bakgrund av detta och med tanke på att det i förslaget i nuläget inte finns någon beskrivning av ledningsstrukturen eller någon definition av vem som ska driva det elektroniska systemet kan man inte uteslut att den eller de enheter som till sist ska driva systemet rent praktiskt kommer att fungera som registerförare snarare än registeransvariga. Detta kan mycket väl bli fallet om verksamheten läggs ut på entreprenad på en tredje part som agerar strikt utifrån givna anvisningar. Det förefaller i vilket fall som om det kvarstår flera olika registeransvariga, minst en i varje medlemsstat, det vill säga de enheter som håller i bolagsregistren. Att det också kan finnas andra (privata) enheter som är engagerade som operatörer, ”distributörer” eller liknande förändrar inte saken. Detta bör i vilket fall specificeras i det föreslagna direktivet för att skapa tydlighet och värna om rättssäkerheten.

| 40. | Sist men inte minst bör man i förslaget också mer specifikt och kortfattat beskriva vilka ansvarsområden som följer med dessa roller. Operatörens roll för att se till att systemet utformas på ett sätt som värnar om den personliga integriteten samt vederbörandes samordnande funktion och hänsyn till dataskyddsfrågor bör till exempel tas med i förslaget. |
| --- | --- |

40.

Sist men inte minst bör man i förslaget också mer specifikt och kortfattat beskriva vilka ansvarsområden som följer med dessa roller. Operatörens roll för att se till att systemet utformas på ett sätt som värnar om den personliga integriteten samt vederbörandes samordnande funktion och hänsyn till dataskyddsfrågor bör till exempel tas med i förslaget.

| 41. | Europeiska datatillsynsmannen konstaterar att alla dessa förtydliganden också är viktiga för att avgöra vilka datatillsynsmyndigheter som är behöriga och för vilken behandling av personuppgifter. |
| --- | --- |

41.

Europeiska datatillsynsmannen konstaterar att alla dessa förtydliganden också är viktiga för att avgöra vilka datatillsynsmyndigheter som är behöriga och för vilken behandling av personuppgifter.

3.5   Rättsliga ramar och rättslig grund för samarbeten kring dataflöden/förvaltning bör anges i förslaget till direktiv

| 42. | I den nuvarande utformningen verkar det inte som om det elektroniska nätverket ska bidra till att alla uppgifter i respektive bolagsregister blir automatiskt tillgängliga för samtliga övriga bolagsregister i medlemsstaterna. Förslaget anger bara att bolagsregistren ska vara sammankopplade och driftskompatibla och förlägger därmed villkoren för informationsutbyten och tillgång till framtiden. För att garantera rättssäkerheten bör det av förslaget framgå huruvida denna tolkning är korrekt. |
| --- | --- |

42.

I den nuvarande utformningen verkar det inte som om det elektroniska nätverket ska bidra till att alla uppgifter i respektive bolagsregister blir automatiskt tillgängliga för samtliga övriga bolagsregister i medlemsstaterna. Förslaget anger bara att bolagsregistren ska vara sammankopplade och driftskompatibla och förlägger därmed villkoren för informationsutbyten och tillgång till framtiden. För att garantera rättssäkerheten bör det av förslaget framgå huruvida denna tolkning är korrekt.

| 43. | I förslaget anges inte heller vilka dataflöden/administrativa samarbetsförfaranden som kan ske via de sammankopplade bolagsregistren (21). Europeiska datatillsynsmannen har förståelse för att det krävs viss flexibilitet så att eventuella framtida behov kan tillgodoses. Men Europeiska datatillsynsmannen anser ändå att det är av största vikt att man i förslaget anger ramen för vilka dataflöden och administrativa samarbetsformer som kan skapas i framtiden för att utnyttja det elektroniska nätverket. Detta är av särskild betydelse för att garantera att i) allt utbyte av uppgifter görs på tydliga rättsliga grunder och att ii) adekvata dataskyddsåtgärder införs. |
| --- | --- |

43.

I förslaget anges inte heller vilka dataflöden/administrativa samarbetsförfaranden som kan ske via de sammankopplade bolagsregistren (21). Europeiska datatillsynsmannen har förståelse för att det krävs viss flexibilitet så att eventuella framtida behov kan tillgodoses. Men Europeiska datatillsynsmannen anser ändå att det är av största vikt att man i förslaget anger ramen för vilka dataflöden och administrativa samarbetsformer som kan skapas i framtiden för att utnyttja det elektroniska nätverket. Detta är av särskild betydelse för att garantera att i) allt utbyte av uppgifter görs på tydliga rättsliga grunder och att ii) adekvata dataskyddsåtgärder införs.

| 44. | Enligt Europeiska datatillsynsmannen bör allt datautbyte eller annan databehandling som görs med hjälp av det elektroniska nätverket (till exempel offentliggörande av personuppgifter via den gemensamma plattformen/åtkomstpunkten) bygga på en bindande EU-rättsakt som antagits på rättsliga grunder. Detta bör tydligt framgå av förslaget till direktiv (22). |
| --- | --- |

44.

Enligt Europeiska datatillsynsmannen bör allt datautbyte eller annan databehandling som görs med hjälp av det elektroniska nätverket (till exempel offentliggörande av personuppgifter via den gemensamma plattformen/åtkomstpunkten) bygga på en bindande EU-rättsakt som antagits på rättsliga grunder. Detta bör tydligt framgå av förslaget till direktiv (22).

3.6   Andra centrala frågor som hänskjuts till delegerade akter bör också diskuteras i förslaget till direktiv

| 45. | Enligt förslaget ska också följande frågor fastställas i delegerade akter (23):






  — | Villkoren för medverkan i det elektroniska nätverket för länder utanför EES-området. |
| --- | --- | --- |

45.

Enligt förslaget ska också följande frågor fastställas i delegerade akter (23):

—

Villkoren för medverkan i det elektroniska nätverket för länder utanför EES-området.

| — | Lägsta säkerhetsnivå för det elektroniska nätverket. |
| --- | --- |

—

Lägsta säkerhetsnivå för det elektroniska nätverket.

| — | Definitionen av standard för format, innehåll och begränsningar för lagring och hämtning av handlingar och uppgifter som underlättar automatiskt datautbyte. |
| --- | --- |

—

Definitionen av standard för format, innehåll och begränsningar för lagring och hämtning av handlingar och uppgifter som underlättar automatiskt datautbyte.

| 46. | Vad gäller första och andra strecksatsen anser Europeiska datatillsynsmannen att vissa viktiga säkerhetsåtgärder bör anges i förslaget till direktiv (se avsnitt 3.12 och 3.13). Ytterligare detaljer kan därefter fastställas i de delegerade akterna. |
| --- | --- |

46.

Vad gäller första och andra strecksatsen anser Europeiska datatillsynsmannen att vissa viktiga säkerhetsåtgärder bör anges i förslaget till direktiv (se avsnitt 3.12 och 3.13). Ytterligare detaljer kan därefter fastställas i de delegerade akterna.

| 47. | När det gäller automatiska datautbyten är Europeiska datatillsynsmannen glad över att det i förslaget heter att de delegerade akterna ska innehålla definition av standarder för format, innehåll och begränsningar för lagring och hämtning av handlingar och uppgifter som möjliggör automatiskt datautbyte. |
| --- | --- |

47.

När det gäller automatiska datautbyten är Europeiska datatillsynsmannen glad över att det i förslaget heter att de delegerade akterna ska innehålla definition av standarder för format, innehåll och begränsningar för lagring och hämtning av handlingar och uppgifter som möjliggör automatiskt datautbyte.

| 48. | För att skapa mer klarhet på denna punkt rekommenderar Europeiska datatillsynsmannen att det i förslaget till direktiv tydligt specificeras att det elektroniska nätverket ska underlätta i) specifika manuella enstaka datautbyten mellan bolagsregister (i enlighet med en EU-rättsakt, till exempel vid fusioner eller omlokalisering av företagssäten) och ii) automatiskt datautbyte (i enlighet med en EU-rättsakt, till exempel vid uppdatering av information i register för utländska filialer). |
| --- | --- |

48.

För att skapa mer klarhet på denna punkt rekommenderar Europeiska datatillsynsmannen att det i förslaget till direktiv tydligt specificeras att det elektroniska nätverket ska underlätta i) specifika manuella enstaka datautbyten mellan bolagsregister (i enlighet med en EU-rättsakt, till exempel vid fusioner eller omlokalisering av företagssäten) och ii) automatiskt datautbyte (i enlighet med en EU-rättsakt, till exempel vid uppdatering av information i register för utländska filialer).

| 49. | För att skapa ytterligare klarhet rekommenderar Europeiska datatillsynsmannen också att den föreslagna formuleringen av artikel 4 a (3 i) i direktiv 2009/101/EG ändras så att i) delegerade akter blir heltäckande för både manuellt och automatiskt datautbyte ii) all behandling som kan gälla personuppgifter (inte bara lagring och hämtning) omfattas, iii) särskilda dataskyddsbestämmelser i delegerade akter också täcker den praktiska tillämpningen av aktuella dataskyddsåtgärder. |
| --- | --- |

49.

För att skapa ytterligare klarhet rekommenderar Europeiska datatillsynsmannen också att den föreslagna formuleringen av artikel 4 a (3 i) i direktiv 2009/101/EG ändras så att i) delegerade akter blir heltäckande för både manuellt och automatiskt datautbyte ii) all behandling som kan gälla personuppgifter (inte bara lagring och hämtning) omfattas, iii) särskilda dataskyddsbestämmelser i delegerade akter också täcker den praktiska tillämpningen av aktuella dataskyddsåtgärder.

| 50. | Artikel 4 a (3 i) kan till exempel ändras enligt följande:






  i) | format, innehåll och gränser för all manuell eller automatisk databehandling som görs med användning av nätverket, inklusive överföring, lagring och hämtning av information samt specifika åtgärder som kan bli nödvändiga för att garantera den praktiska tillämpningen av aktuella dataskyddsåtgärder. |
| --- | --- | --- |

50.

Artikel 4 a (3 i) kan till exempel ändras enligt följande:

i)

format, innehåll och gränser för all manuell eller automatisk databehandling som görs med användning av nätverket, inklusive överföring, lagring och hämtning av information samt specifika åtgärder som kan bli nödvändiga för att garantera den praktiska tillämpningen av aktuella dataskyddsåtgärder.

3.7   Kategorierna av personuppgifter bör förtydigas ytterligare i förslaget till direktiv

| 51. | Europeiska datatillsynsmannen betonar preliminärt att namn (och eventuellt andra detaljer som bostadsadress) på bolagens företrädare (och andra personer som medverkar i bolagets styrning) utan tvekan utgör den mest uppenbara personuppgift som kan behandlas i det elektroniska nätverket och/eller offentliggöras via den gemensamma elektroniska plattform/åtkomstpunkten. Det är dock långt ifrån den enda uppgift som finns i bolagsregistren. |
| --- | --- |

51.

Europeiska datatillsynsmannen betonar preliminärt att namn (och eventuellt andra detaljer som bostadsadress) på bolagens företrädare (och andra personer som medverkar i bolagets styrning) utan tvekan utgör den mest uppenbara personuppgift som kan behandlas i det elektroniska nätverket och/eller offentliggöras via den gemensamma elektroniska plattform/åtkomstpunkten. Det är dock långt ifrån den enda uppgift som finns i bolagsregistren.

| 52. | Först och främst kan vissa av de handlingar som finns förtecknade i artikel 2 i direktiv 2009/101/EG (till exempel stiftelseurkund, bolagsordning och redovisningar) också innehålla personuppgifter som rör andra individer. Dessa uppgifter kan vara namn, adress, eventuella personnummer och födelsedata liksom inskannade namnteckningar från en rad olika personer, däribland dem som grundade företaget, aktieägare, advokater, revisorer, anställda eller notarius publicus. |
| --- | --- |

52.

Först och främst kan vissa av de handlingar som finns förtecknade i artikel 2 i direktiv 2009/101/EG (till exempel stiftelseurkund, bolagsordning och redovisningar) också innehålla personuppgifter som rör andra individer. Dessa uppgifter kan vara namn, adress, eventuella personnummer och födelsedata liksom inskannade namnteckningar från en rad olika personer, däribland dem som grundade företaget, aktieägare, advokater, revisorer, anställda eller notarius publicus.

| 53. | För det andra kan företagsuppgifter som sammankopplas till en persons namn (till exempel en direktör) också betraktas som denna individs personuppgifter. Om uppgifterna från bolagsregistret till exempel visar att en viss individ ingår i styrelsen för ett företag som omfattas av ett konkursförfarande är denna information också relevant för denna individ. |
| --- | --- |

53.

För det andra kan företagsuppgifter som sammankopplas till en persons namn (till exempel en direktör) också betraktas som denna individs personuppgifter. Om uppgifterna från bolagsregistret till exempel visar att en viss individ ingår i styrelsen för ett företag som omfattas av ett konkursförfarande är denna information också relevant för denna individ.

| 54. | För att skapa klarhet kring vilka personuppgifter som behandlas och för att bredden av uppgifter som behandlas ska stå i proportion till syftet med förslaget rekommenderar Europeiska datatillsynsmannen de förtydliganden som redovisas längre fram i detta avsnitt. |
| --- | --- |

54.

För att skapa klarhet kring vilka personuppgifter som behandlas och för att bredden av uppgifter som behandlas ska stå i proportion till syftet med förslaget rekommenderar Europeiska datatillsynsmannen de förtydliganden som redovisas längre fram i detta avsnitt.

Uttrycket ’uppgifter om personer’ bör klargöras i förslaget till direktiv

| 55. | I artikel 2 i direktiv 2009/101/EG finns ingen definition av vilka uppgifter om berörda personer (personer som företräder bolaget och andra som deltar i bolagets styrning) som måste offentliggöras. |
| --- | --- |

55.

I artikel 2 i direktiv 2009/101/EG finns ingen definition av vilka uppgifter om berörda personer (personer som företräder bolaget och andra som deltar i bolagets styrning) som måste offentliggöras.

| 56. | De olika språkversionerna av förslaget visar faktiskt märkbara skillnader vad gäller översättningen av begreppet personuppgifter (particulars of persons). På franska heter det till exempel l’identité des personnes (dvs. personens identitet), på italienska le generalità delle persone (dvs. personliga detaljer såsom för- och efternamn), på ungerska személyek adatai (dvs. uppgifter om personen), på nederländska de identiteit van de personen (dvs. personens identitet) och på rumänska identitatea persoanelor (dvs. personens identitet). |
| --- | --- |

56.

De olika språkversionerna av förslaget visar faktiskt märkbara skillnader vad gäller översättningen av begreppet personuppgifter (particulars of persons). På franska heter det till exempel l’identité des personnes (dvs. personens identitet), på italienska le generalità delle persone (dvs. personliga detaljer såsom för- och efternamn), på ungerska személyek adatai (dvs. uppgifter om personen), på nederländska de identiteit van de personen (dvs. personens identitet) och på rumänska identitatea persoanelor (dvs. personens identitet).

| 57. | I vissa medlemsstater är företagschefers och/eller andra personers, till exempel särskilda aktieägares, bostadsadresser offentliga på internet. I andra medlemsstater är sådana uppgifter av sekretessbelagda i det bolagsregister där de lagts in, bland annat av rädsla för identitetsstöld. |
| --- | --- |

57.

I vissa medlemsstater är företagschefers och/eller andra personers, till exempel särskilda aktieägares, bostadsadresser offentliga på internet. I andra medlemsstater är sådana uppgifter av sekretessbelagda i det bolagsregister där de lagts in, bland annat av rädsla för identitetsstöld.

| 58. | Europeiska datatillsynsmannen rekommenderar att artikel 2 i direktiv 2009/101/EG ändras så att det klargörs vilka – om några – personuppgifter utöver de berörda personernas (företrädare för bolaget och andra personer som medverkar i bolagets styrning) namn som måste offentliggöras. Därigenom bör behovet av insyn och korrekt identifiering av dessa personer beaktas noggrant och samtidigt vägas mot andra konkurrerande hänsyn, till exempel behovet av att skydda de berördas personliga integritet (24). |
| --- | --- |

58.

Europeiska datatillsynsmannen rekommenderar att artikel 2 i direktiv 2009/101/EG ändras så att det klargörs vilka – om några – personuppgifter utöver de berörda personernas (företrädare för bolaget och andra personer som medverkar i bolagets styrning) namn som måste offentliggöras. Därigenom bör behovet av insyn och korrekt identifiering av dessa personer beaktas noggrant och samtidigt vägas mot andra konkurrerande hänsyn, till exempel behovet av att skydda de berördas personliga integritet (24).

| 59. | Om ingen överenskommelse kan nås på grund av varierande nationell praxis bör man åtminstone ändra artikel 2 så att det krävs att det fullständiga namnet på berörda personer och, om så uttryckligen krävs i nationell lagstiftning, ytterligare uppgifter som krävs för deras identifiering ska offentliggörs. Det blir därmed tydligt att varje enskild medlemsstat i sin nationella lagstiftning kan avgöra vilka, om några, uppgifter utöver namn som ska offentliggöras och att ytterligare personuppgifter endast måste offentliggöras om det behövs för att identifiera den berörda personen. |
| --- | --- |

59.

Om ingen överenskommelse kan nås på grund av varierande nationell praxis bör man åtminstone ändra artikel 2 så att det krävs att det fullständiga namnet på berörda personer och, om så uttryckligen krävs i nationell lagstiftning, ytterligare uppgifter som krävs för deras identifiering ska offentliggörs. Det blir därmed tydligt att varje enskild medlemsstat i sin nationella lagstiftning kan avgöra vilka, om några, uppgifter utöver namn som ska offentliggöras och att ytterligare personuppgifter endast måste offentliggöras om det behövs för att identifiera den berörda personen.

| 60. | Med tanke på att det i artikel 2 talas om minst följande handlingar och uppgifter snarare än en fullständig harmonisering av innehållet i bolagsregister i Europa kan ett alternativ vara att helt enkelt ersätta begreppet personuppgifter med personers fullständiga namn. Det blir därmed varje enskild medlemsstat som kan avgöra vilka, om några, ytterligare uppgifter de vill offentliggöra. |
| --- | --- |

60.

Med tanke på att det i artikel 2 talas om minst följande handlingar och uppgifter snarare än en fullständig harmonisering av innehållet i bolagsregister i Europa kan ett alternativ vara att helt enkelt ersätta begreppet personuppgifter med personers fullständiga namn. Det blir därmed varje enskild medlemsstat som kan avgöra vilka, om några, ytterligare uppgifter de vill offentliggöra.

Uttrycket ”ledning, tillsyn eller kontroll” bör klargöras

| 61. | I artikel 2 i direktiv 2009/101/EG heter det också att uppgifter ska offentligöras om personer som deltar i bolagets ledning, tillsyn eller kontroll. Det är med hjälp av denna breda formulering inte helt tydligt huruvida uppgifter om aktieägare måste offentliggöras, framför allt uppgifter om aktieägare som har i) ett betydande, inflytelserikt eller kontrollerande innehav utöver ett visst tröskelvärde eller ii) genom bonusar, särskilda avtal eller på annat sätt utövar reell kontroll/inflytande över bolaget. |
| --- | --- |

61.

I artikel 2 i direktiv 2009/101/EG heter det också att uppgifter ska offentligöras om personer som deltar i bolagets ledning, tillsyn eller kontroll. Det är med hjälp av denna breda formulering inte helt tydligt huruvida uppgifter om aktieägare måste offentliggöras, framför allt uppgifter om aktieägare som har i) ett betydande, inflytelserikt eller kontrollerande innehav utöver ett visst tröskelvärde eller ii) genom bonusar, särskilda avtal eller på annat sätt utövar reell kontroll/inflytande över bolaget.

| 62. | Europeiska datatillsynsmannen förstår att det krävs en bred formulering för att täcka in den stora variationen av bolagsstyrningar som i dag finns för aktiebolag i de olika medlemsstaterna. Men rättssäkerheten i fråga om vilka kategorier av personer som kan omfattas av ett offentliggörande är viktig ur ett dataskyddsperspektiv. Därför rekommenderar Europeiska datatillsynsmannen att artikel 2 i direktiv 2009/101/EG ändras för att klargöra vilka, om några, personuppgifter kring aktieägare som måste offentliggöras. I samband med detta måste också en proportionalitetsanalys i enlighet med målet Schecke (enligt not ovan) också göras. |
| --- | --- |

62.

Europeiska datatillsynsmannen förstår att det krävs en bred formulering för att täcka in den stora variationen av bolagsstyrningar som i dag finns för aktiebolag i de olika medlemsstaterna. Men rättssäkerheten i fråga om vilka kategorier av personer som kan omfattas av ett offentliggörande är viktig ur ett dataskyddsperspektiv. Därför rekommenderar Europeiska datatillsynsmannen att artikel 2 i direktiv 2009/101/EG ändras för att klargöra vilka, om några, personuppgifter kring aktieägare som måste offentliggöras. I samband med detta måste också en proportionalitetsanalys i enlighet med målet Schecke (enligt not ovan) också göras.

Offentliggörande utöver lägsta angivna nivå – svarta listor

| 63. | Även om det enligt förslaget inte krävs något utbyte eller offentliggörande av personuppgifter utöver de minimikrav som anges i artikel 2 i direktiv 2009/101/EG har ändå medlemsstaterna möjlighet att om de vill kräva att deras bolagsregister behandlar eller lämnar ut ytterligare personuppgifter och gör dem tillgängliga även via den gemensamma europeiska plattformen/åtkomstpunkten och/eller utbyter sådana uppgifter med bolagsregister i andra medlemsstater. |
| --- | --- |

63.

Även om det enligt förslaget inte krävs något utbyte eller offentliggörande av personuppgifter utöver de minimikrav som anges i artikel 2 i direktiv 2009/101/EG har ändå medlemsstaterna möjlighet att om de vill kräva att deras bolagsregister behandlar eller lämnar ut ytterligare personuppgifter och gör dem tillgängliga även via den gemensamma europeiska plattformen/åtkomstpunkten och/eller utbyter sådana uppgifter med bolagsregister i andra medlemsstater.

| 64. | Detta är en särskilt känslig fråga när det gäller ”svarta listor”. I vissa länder fungerar det elektroniska registret i realiteten också som ett slags ”svarta listor” och kan genomsökas av valfri tredje part via en elektronisk portal som vill ha information om bolagsföreträdare som har avstängts från sin verksamhet. |
| --- | --- |

64.

Detta är en särskilt känslig fråga när det gäller ”svarta listor”. I vissa länder fungerar det elektroniska registret i realiteten också som ett slags ”svarta listor” och kan genomsökas av valfri tredje part via en elektronisk portal som vill ha information om bolagsföreträdare som har avstängts från sin verksamhet.

| 65. | För att hantera detta problem rekommenderar Europeiska datatillsynsmannen att man i förslaget klargör huruvida och i vilken utsträckning medlemsstaterna efterhand får offentliggöra mer information via den gemensamma portalen och/eller efterhand om de så önskar får utbyta mer information med varandra med utgångspunkt från respektive nationell lagstiftning. I detta fall bör en strikt proportionalitetsbedömning (se Schecke, ovan) bygga på nationell lagstiftning och också beakta målet för den inre marknaden. |
| --- | --- |

65.

För att hantera detta problem rekommenderar Europeiska datatillsynsmannen att man i förslaget klargör huruvida och i vilken utsträckning medlemsstaterna efterhand får offentliggöra mer information via den gemensamma portalen och/eller efterhand om de så önskar får utbyta mer information med varandra med utgångspunkt från respektive nationell lagstiftning. I detta fall bör en strikt proportionalitetsbedömning (se Schecke, ovan) bygga på nationell lagstiftning och också beakta målet för den inre marknaden.

| 66. | Europeiska datatillsynsmannen föreslår dessutom att utnyttjandet av dessa befogenheter knyts till en funktion som ska fyllas av nationella dataskyddsmyndigheter, till exempel via samråd. |
| --- | --- |

66.

Europeiska datatillsynsmannen föreslår dessutom att utnyttjandet av dessa befogenheter knyts till en funktion som ska fyllas av nationella dataskyddsmyndigheter, till exempel via samråd.

| 67. | Slutligen betonar Europeiska datatillsynsmannen att om ett europeiskt system skulle tas fram för att uttryckligen åstadkomma sådana ”svarta listor” bör det också ha angivits uttryckligen i förslaget till direktiv (25). |
| --- | --- |

67.

Slutligen betonar Europeiska datatillsynsmannen att om ett europeiskt system skulle tas fram för att uttryckligen åstadkomma sådana ”svarta listor” bör det också ha angivits uttryckligen i förslaget till direktiv (25).

3.8   Garantier för att begränsa syftet: Skyddsåtgärder mot datainsamling, datautvinning, samkörning och extrema sökningar

| 68. | Europeiska datatillsynsmannen rekommenderar att förslaget till direktiv särskilt anger att varje gång personuppgifter offentliggörs eller på annat sätt sprids bland bolagsregister bör det finnas lämpliga skyddsåtgärder, framför allt mot datainsamling, datautvinning, samkörning och extrema sökningar för att grantera att personuppgifter som offentliggjorts för att främja öppenhet inte missbrukas för andra syften än just detta (26). |
| --- | --- |

68.

Europeiska datatillsynsmannen rekommenderar att förslaget till direktiv särskilt anger att varje gång personuppgifter offentliggörs eller på annat sätt sprids bland bolagsregister bör det finnas lämpliga skyddsåtgärder, framför allt mot datainsamling, datautvinning, samkörning och extrema sökningar för att grantera att personuppgifter som offentliggjorts för att främja öppenhet inte missbrukas för andra syften än just detta (26).

| 69. | Europeiska datatillsynsmannen betonar särskilt behovet av att beakta tekniska och organisatoriska åtgärder som följer principen om integritetsfrämjande teknik (se avsnitt 3.14). Det praktiska införandet av dessa skyddsåtgärder kan hänskjutas till delegerade akter. Principerna bör dock anges i förslaget till direktiv. |
| --- | --- |

69.

Europeiska datatillsynsmannen betonar särskilt behovet av att beakta tekniska och organisatoriska åtgärder som följer principen om integritetsfrämjande teknik (se avsnitt 3.14). Det praktiska införandet av dessa skyddsåtgärder kan hänskjutas till delegerade akter. Principerna bör dock anges i förslaget till direktiv.

3.9   Uppgifter till den som registrerats samt öppenhet

| 70. | Europeiska datatillsynsmannen rekommenderar att det i förslaget till direktiv finns en särskild bestämmelse om att information enligt artiklarna 10 och 11 i direktiv 95/46/EG (och i tillämpliga fall motsvarande bestämmelser i förordning (EG) nr 45/2001) effektivt och i sin helhet bör lämnas ut till de registrerade personerna. Dessutom, och beroende på den ledningsstruktur som överenskommits och de olika berörda parternas roller och ansvarsområden, kan man i förslaget till direktiv uttryckligen kräva att ett systems operatör på sin webbplats i förebyggande syfte lämnar meddelanden och annan information till personer som registrerats, även om det är på bolagsregistrets ”vägnar”. Närmare detaljer kan om så behövs formuleras i delegerade akter eller fastställas i en dataskyddspolicy. |
| --- | --- |

70.

Europeiska datatillsynsmannen rekommenderar att det i förslaget till direktiv finns en särskild bestämmelse om att information enligt artiklarna 10 och 11 i direktiv 95/46/EG (och i tillämpliga fall motsvarande bestämmelser i förordning (EG) nr 45/2001) effektivt och i sin helhet bör lämnas ut till de registrerade personerna. Dessutom, och beroende på den ledningsstruktur som överenskommits och de olika berörda parternas roller och ansvarsområden, kan man i förslaget till direktiv uttryckligen kräva att ett systems operatör på sin webbplats i förebyggande syfte lämnar meddelanden och annan information till personer som registrerats, även om det är på bolagsregistrets ”vägnar”. Närmare detaljer kan om så behövs formuleras i delegerade akter eller fastställas i en dataskyddspolicy.

3.10   Rätt till tillgång, rättelse och radering

| 71. | I förslaget ska det åtminstone finnas en hänvisning till kravet att ta fram bestämmelser (i delegerade akter) om system som gör att registrerade personer kan utnyttja sina rättigheter Det bör också finnas en hänvisning till möjligheten att bygga upp dataskyddsmoduler och utforma lösningar där registren utformas med integritetsfrämjande teknik samt där myndigheterna samarbetar kring den registrerades rätt att ta del av uppgifter, liksom i tillämpliga fall mer ”egenmakt” för de registrerade. |
| --- | --- |

71.

I förslaget ska det åtminstone finnas en hänvisning till kravet att ta fram bestämmelser (i delegerade akter) om system som gör att registrerade personer kan utnyttja sina rättigheter Det bör också finnas en hänvisning till möjligheten att bygga upp dataskyddsmoduler och utforma lösningar där registren utformas med integritetsfrämjande teknik samt där myndigheterna samarbetar kring den registrerades rätt att ta del av uppgifter, liksom i tillämpliga fall mer ”egenmakt” för de registrerade.

3.11   Tillämplig lagstiftning

| 72. | Eftersom det finns en möjlighet att kommissionen eller någon annan EU-institution/organ också kan behandla personuppgifter i det elektroniska nätverket (till exempel genom att fungera som operatör eller genom att hämta personuppgifter från det), bör en hänvisning också göras till förordning (EG) nr 45/2001. |
| --- | --- |

72.

Eftersom det finns en möjlighet att kommissionen eller någon annan EU-institution/organ också kan behandla personuppgifter i det elektroniska nätverket (till exempel genom att fungera som operatör eller genom att hämta personuppgifter från det), bör en hänvisning också göras till förordning (EG) nr 45/2001.

| 73. | Det bör också framgå att direktiv 95/46/EG gäller både bolagsregister och andra parter som agerar enligt nationell lagstiftning i medlemsstaterna, medan förordning (EG) nr 45/2001 gäller kommissionen och övriga EU-institutioner och EU-organ. |
| --- | --- |

73.

Det bör också framgå att direktiv 95/46/EG gäller både bolagsregister och andra parter som agerar enligt nationell lagstiftning i medlemsstaterna, medan förordning (EG) nr 45/2001 gäller kommissionen och övriga EU-institutioner och EU-organ.

3.12   Överföring av personuppgifter till tredjeland

| 74. | När innehavaren av ett bolagsregister ska överföra personuppgifter till innehavaren av ett bolagsregister i tredjeland som inte har fullgott skydd av personuppgifter betonar Europeiska datatillsynsmannen först och främst att det är viktigt att urskilja två situationer, nämligen






  — | fall där personuppgifterna redan finns tillgängliga i offentliga register (till exempel via den gemensamma europeiska plattformen/åtkomstpunkten), |
| --- | --- | --- |

74.

När innehavaren av ett bolagsregister ska överföra personuppgifter till innehavaren av ett bolagsregister i tredjeland som inte har fullgott skydd av personuppgifter betonar Europeiska datatillsynsmannen först och främst att det är viktigt att urskilja två situationer, nämligen

—

fall där personuppgifterna redan finns tillgängliga i offentliga register (till exempel via den gemensamma europeiska plattformen/åtkomstpunkten),

| — | fall där personuppgifterna inte är offentliggjorda. |
| --- | --- |

—

fall där personuppgifterna inte är offentliggjorda.

| 75. | I det första fallet kan undantag beviljas enligt artikel 26.1 f i direktiv 95/46/EG när överföringen görs från ett offentligt register och på vissa villkor. Om till exempel innehavaren av ett bolagsregister i ett europeiskt land vill överföra en given uppsättning personuppgifter (till exempel i samband med registreringen av utländska filialer) till innehavaren av ett bolagsregister i ett tredjeland och samma uppgifter redan är offentliggjorda skulle överföringen i vilket fall vara möjlig att göra även om det aktuella tredjelandet inte har tillräckligt hög skyddsnivå. |
| --- | --- |

75.

I det första fallet kan undantag beviljas enligt artikel 26.1 f i direktiv 95/46/EG när överföringen görs från ett offentligt register och på vissa villkor. Om till exempel innehavaren av ett bolagsregister i ett europeiskt land vill överföra en given uppsättning personuppgifter (till exempel i samband med registreringen av utländska filialer) till innehavaren av ett bolagsregister i ett tredjeland och samma uppgifter redan är offentliggjorda skulle överföringen i vilket fall vara möjlig att göra även om det aktuella tredjelandet inte har tillräckligt hög skyddsnivå.

| 76. | I det andra fallet rekommenderar Europeiska datatillsynsmannen att man i förslaget klargör att uppgifter som inte är offentliggjorda bara kan överföras till enheter eller personer i ett tredjeland utan tillräcklig skyddsnivå om den registeransvariga kräver adekvat skyddsnivå för att värna om den registrerades personliga integritet och grundläggande rättigheter och friheter samt vederbörandes möjlighet att utöva dessa rättigheter. Sådana skyddsåtgärder kan framför allt stipuleras i lämpliga avtalsklausuler i enlighet med artikel 26.2 i direktiv 95/46/EG (27). Om sådan dataöverföring till tredjeländer systematiskt innebär att uppgifter delas mellan bolagsregister i två eller flera EU-länder eller om det på annat sätt krävs en insats på EU-nivå kan även här en förhandling om särskilda avtalsklausuler föras på EU-nivå (artikel 26.4). |
| --- | --- |

76.

I det andra fallet rekommenderar Europeiska datatillsynsmannen att man i förslaget klargör att uppgifter som inte är offentliggjorda bara kan överföras till enheter eller personer i ett tredjeland utan tillräcklig skyddsnivå om den registeransvariga kräver adekvat skyddsnivå för att värna om den registrerades personliga integritet och grundläggande rättigheter och friheter samt vederbörandes möjlighet att utöva dessa rättigheter. Sådana skyddsåtgärder kan framför allt stipuleras i lämpliga avtalsklausuler i enlighet med artikel 26.2 i direktiv 95/46/EG (27). Om sådan dataöverföring till tredjeländer systematiskt innebär att uppgifter delas mellan bolagsregister i två eller flera EU-länder eller om det på annat sätt krävs en insats på EU-nivå kan även här en förhandling om särskilda avtalsklausuler föras på EU-nivå (artikel 26.4).

| 77. | Europeiska datatillsynsmannen betonar att andra undantag, till exempel där överföringen är nödvändig eller bindande enligt författning av skäl som rör viktiga allmänna intressen eller för att fastslå, göra gällande eller försvara rättsliga anspråk (artikel 26 d), inte får utnyttjas för att motivera systematisk överföring av personuppgifter till tredjeländer med hjälp av det elektroniska nätverket. |
| --- | --- |

77.

Europeiska datatillsynsmannen betonar att andra undantag, till exempel där överföringen är nödvändig eller bindande enligt författning av skäl som rör viktiga allmänna intressen eller för att fastslå, göra gällande eller försvara rättsliga anspråk (artikel 26 d), inte får utnyttjas för att motivera systematisk överföring av personuppgifter till tredjeländer med hjälp av det elektroniska nätverket.

3.13   Ansvarsskyldighet och integritetsfrämjande teknik

| 78. | Europeiska datatillsynsmannen rekommenderar att man i förslaget uttryckligen hänvisar till och strävar efter att genomföra principen om ansvarsskyldighet (28) och fastställer en tydlig ram för lämpliga interna mekanismer och kontrollsystem så att skyddsnivåer följs och även kan bevisas, till exempel genom att






  — | göra en konsekvensbedömning om den personliga integriteten (med en analys av säkerhetsriskerna) innan systemet utformas, |
| --- | --- | --- |

78.

Europeiska datatillsynsmannen rekommenderar att man i förslaget uttryckligen hänvisar till och strävar efter att genomföra principen om ansvarsskyldighet (28) och fastställer en tydlig ram för lämpliga interna mekanismer och kontrollsystem så att skyddsnivåer följs och även kan bevisas, till exempel genom att

—

göra en konsekvensbedömning om den personliga integriteten (med en analys av säkerhetsriskerna) innan systemet utformas,

| — | anta och i tillämpliga fall uppdatera en formell dataskyddspolicy (genomförandebestämmelser) och även en säkerhetsplan, |
| --- | --- |

—

anta och i tillämpliga fall uppdatera en formell dataskyddspolicy (genomförandebestämmelser) och även en säkerhetsplan,

| — | göra regelbundna granskningar för att bedöma dataskyddets och säkerhetspolicyns fortsatta lämplighet och överensstämmelse med bestämmelserna, |
| --- | --- |

—

göra regelbundna granskningar för att bedöma dataskyddets och säkerhetspolicyns fortsatta lämplighet och överensstämmelse med bestämmelserna,

| — | offentliggöra (åtminstone delvis) resultaten av dessa granskningar för att visa intressenterna att dataskyddet efterlevs, |
| --- | --- |

—

offentliggöra (åtminstone delvis) resultaten av dessa granskningar för att visa intressenterna att dataskyddet efterlevs,

| — | anmäla dataintrång och andra säkerhetsrelaterade incidenter. |
| --- | --- |

—

anmäla dataintrång och andra säkerhetsrelaterade incidenter.

| 79. | Det bör finnas en särskild hänvisning till integritetsfrämjande teknik (29) i förslaget och åtagandet bör också konkretiseras i åtgärder. Förslaget bör framför allt fastställa att det elektroniska nätverket ska ha en säker och trygg konstruktion så att flera skyddsmekanismer är automatiskt inbyggda. Följande är några exempel på skyddsåtgärder genom integritetsfrämjande teknik:






  — | Ett decentraliserat synsätt där personuppgifter endast lagras i en central källa (”master”) varifrån de enskilda ”distributörerna” hämtar uppgifter (för att garantera att uppgifterna är aktuella). |
| --- | --- | --- |

79.

Det bör finnas en särskild hänvisning till integritetsfrämjande teknik (29) i förslaget och åtagandet bör också konkretiseras i åtgärder. Förslaget bör framför allt fastställa att det elektroniska nätverket ska ha en säker och trygg konstruktion så att flera skyddsmekanismer är automatiskt inbyggda. Följande är några exempel på skyddsåtgärder genom integritetsfrämjande teknik:

—

Ett decentraliserat synsätt där personuppgifter endast lagras i en central källa (”master”) varifrån de enskilda ”distributörerna” hämtar uppgifter (för att garantera att uppgifterna är aktuella).

| — | Automatiska processer med sökningar av inkonsekventa eller felaktiga uppgifter. |
| --- | --- |

—

Automatiska processer med sökningar av inkonsekventa eller felaktiga uppgifter.

| — | Begränsade sökmöjligheter där bara de uppgifter indexeras som är proportionella och adekvata för det aktuella syftet. |
| --- | --- |

—

Begränsade sökmöjligheter där bara de uppgifter indexeras som är proportionella och adekvata för det aktuella syftet.

| — | Andra skyddsåtgärder för att förhindra/begränsa nedladdning i stora volymer, datautvinnig, extrema sökningar och garantera adekvat begränsning enligt ett givet syfte; skyddsåtgärder för att förhindra eller begränsa tredje parts möjlighet att använda sökfunktionen för att samla in uppgifter och skapa profiler över personer (till exempel ”captcha” (30) eller registreringskrav för betalning), |
| --- | --- |

—

Andra skyddsåtgärder för att förhindra/begränsa nedladdning i stora volymer, datautvinnig, extrema sökningar och garantera adekvat begränsning enligt ett givet syfte; skyddsåtgärder för att förhindra eller begränsa tredje parts möjlighet att använda sökfunktionen för att samla in uppgifter och skapa profiler över personer (till exempel ”captcha” (30) eller registreringskrav för betalning),

| — | Inbyggda systemfunktioner som gör det lättare för den registrerade att utöva sina rättigheter direkt; inbyggda funktioner så att bolagsregistren kan samordna sig inbördes för att uppfylla den registrerades krav på tillgång till uppgifter. |
| --- | --- |

—

Inbyggda systemfunktioner som gör det lättare för den registrerade att utöva sina rättigheter direkt; inbyggda funktioner så att bolagsregistren kan samordna sig inbördes för att uppfylla den registrerades krav på tillgång till uppgifter.

| — | Rutiner för att hantera information om sökande som laddar ner uppgifter från offentliga register på ett säkert och integritetsfrämjande sätt. |
| --- | --- |

—

Rutiner för att hantera information om sökande som laddar ner uppgifter från offentliga register på ett säkert och integritetsfrämjande sätt.

| — | Gransknings-/spårningsmekanismer. |
| --- | --- |

—

Gransknings-/spårningsmekanismer.

IV.   SLUTSATSER

| 80. | Europeiska datatillsynsmannen stöder förslagets syfte. Kommentarerna ska därför ses som konstruktiva. |
| --- | --- |

80.

Europeiska datatillsynsmannen stöder förslagets syfte. Kommentarerna ska därför ses som konstruktiva.

| 81. | Europeiska datatillsynsmannen betonar att ett nödvändigt uppgiftsskydd tydligt och uttryckligen ska anges direkt i direktivet eftersom de är väsentliga delar. Kompletterande bestämmelser om genomförandet av särskilda skyddsåtgärder kan därefter fastställas i delegerade akter. |
| --- | --- |

81.

Europeiska datatillsynsmannen betonar att ett nödvändigt uppgiftsskydd tydligt och uttryckligen ska anges direkt i direktivet eftersom de är väsentliga delar. Kompletterande bestämmelser om genomförandet av särskilda skyddsåtgärder kan därefter fastställas i delegerade akter.

| 82. | Frågorna om styrning, roller, behörighets- och ansvarsområden måste behandlas i förslaget till direktiv. Därför bör det av direktivet framgå






  — | huruvida det elektroniska nätverket ska drivas av kommissionen eller tredje part och huruvida det ska ha en centraliserad eller decentraliserad struktur, |
| --- | --- | --- |

82.

Frågorna om styrning, roller, behörighets- och ansvarsområden måste behandlas i förslaget till direktiv. Därför bör det av direktivet framgå

—

huruvida det elektroniska nätverket ska drivas av kommissionen eller tredje part och huruvida det ska ha en centraliserad eller decentraliserad struktur,

| — | uppdrag och ansvarsområden för alla parter som är berörda i databehandling och styrning av det elektroniska nätverket, inklusive kommissionen, medlemsstaternas företrädare, innehavarna av bolagsregister i medlemsstaterna och eventuella tredje parter, |
| --- | --- |

—

uppdrag och ansvarsområden för alla parter som är berörda i databehandling och styrning av det elektroniska nätverket, inklusive kommissionen, medlemsstaternas företrädare, innehavarna av bolagsregister i medlemsstaterna och eventuella tredje parter,

| — | förhållandet mellan det elektroniska system som behandlas i förslaget och övriga initiativ som IMI, Europeisk e-juridikportal och EBR, |
| --- | --- |

—

förhållandet mellan det elektroniska system som behandlas i förslaget och övriga initiativ som IMI, Europeisk e-juridikportal och EBR,

| — | särskilda och tydliga angivelser för att kunna avgöra huruvida en viss aktör ska betraktas som ”registeransvarig” eller ”registerförare”. |
| --- | --- |

—

särskilda och tydliga angivelser för att kunna avgöra huruvida en viss aktör ska betraktas som ”registeransvarig” eller ”registerförare”.

| 83. | All databehandling som görs med hjälp av det elektroniska nätverket bör bygga på bindande rättsliga instrument, till exempel en viss EU-rättsakt som antagits på rättsliga grunder. Detta bör tydligt anges i förslaget till direktiv. |
| --- | --- |

83.

All databehandling som görs med hjälp av det elektroniska nätverket bör bygga på bindande rättsliga instrument, till exempel en viss EU-rättsakt som antagits på rättsliga grunder. Detta bör tydligt anges i förslaget till direktiv.

| 84. | Bestämmelserna om tillämplig lagstiftning bör förtydligas och innehålla en hänvisning till förordning (EG) nr 45/2001. |
| --- | --- |

84.

Bestämmelserna om tillämplig lagstiftning bör förtydligas och innehålla en hänvisning till förordning (EG) nr 45/2001.

| 85. | När det gäller överföring av personuppgifter till tredjeländer bör det av förslaget framgå att principiellt, och med undantag för fall som omfattas av artikel 26.1 f i direktiv 95/46/EG , kan överföringar bara göras till enheter eller personer i tredjeland utan adekvat skydd om registeransvarig kräver adekvat skydd för att värna om individens integritet och grundläggande rättigheter och friheter samt vederbörandes möjlighet att utöva dessa rättigheter. Sådana skyddsåtgärder kan med fördel anges i avtalsklausuler i enlighet med artikel 26 i direktiv 95/46/EG. |
| --- | --- |

85.

När det gäller överföring av personuppgifter till tredjeländer bör det av förslaget framgå att principiellt, och med undantag för fall som omfattas av artikel 26.1 f i direktiv 95/46/EG , kan överföringar bara göras till enheter eller personer i tredjeland utan adekvat skydd om registeransvarig kräver adekvat skydd för att värna om individens integritet och grundläggande rättigheter och friheter samt vederbörandes möjlighet att utöva dessa rättigheter. Sådana skyddsåtgärder kan med fördel anges i avtalsklausuler i enlighet med artikel 26 i direktiv 95/46/EG.

| 86. | Kommissionen bör dessutom noggrant bedöma vilka tekniska och organisatoriska åtgärder den ska vidta för att se till att integritets- och uppgiftsskydd ”byggs in” i det elektroniska nätverkets konstruktion (”integritetsfrämjande teknik”) och att det finns adekvata kontroller för att garantera att uppgiftsskyddet följs och kan bevisas (”ansvarsskyldighet”). |
| --- | --- |

86.

Kommissionen bör dessutom noggrant bedöma vilka tekniska och organisatoriska åtgärder den ska vidta för att se till att integritets- och uppgiftsskydd ”byggs in” i det elektroniska nätverkets konstruktion (”integritetsfrämjande teknik”) och att det finns adekvata kontroller för att garantera att uppgiftsskyddet följs och kan bevisas (”ansvarsskyldighet”).

| 87. | Europeiska datatillsynsmannens övriga rekommendationer gäller följande:






  — | I förslaget till direktiv bör det tydligt specificeras att det elektroniska nätverket ska underlätta i) specifika manuella enstaka datautbyten mellan bolagsregister och ii) automatiskt datautbyte. Förslaget bör också ändras så att i) delegerade akter blir heltäckande för både manuellt och automatiskt datautbyte, ii) all behandling som kan gälla personuppgifter (inte bara lagring och hämtning) omfattas, iii) särskilda dataskyddsbestämmelser i delegerade akter också täcker den praktiska tillämpningen av aktuella dataskyddsåtgärder. |
| --- | --- | --- |

87.

Europeiska datatillsynsmannens övriga rekommendationer gäller följande:

—

I förslaget till direktiv bör det tydligt specificeras att det elektroniska nätverket ska underlätta i) specifika manuella enstaka datautbyten mellan bolagsregister och ii) automatiskt datautbyte. Förslaget bör också ändras så att i) delegerade akter blir heltäckande för både manuellt och automatiskt datautbyte, ii) all behandling som kan gälla personuppgifter (inte bara lagring och hämtning) omfattas, iii) särskilda dataskyddsbestämmelser i delegerade akter också täcker den praktiska tillämpningen av aktuella dataskyddsåtgärder.

| — | Genom förslaget bör artikel 2 i direktiv 2009/101/EG ändras så att det tydligt framgår vilka, om några, personuppgifter utöver de berörda personernas namn som måste offentliggöras. Det bör också klargöras huruvida uppgifter om aktieägare också måste offentliggöras. Här bör hänsyn tas till behovet av öppenhet och korrekt identifiering av personerna, men dessa hänsyn måste också vägas mot andra konkurrerande hänsyn, till exempel behovet av att skydda de berördas personliga integritet. |
| --- | --- |

—

Genom förslaget bör artikel 2 i direktiv 2009/101/EG ändras så att det tydligt framgår vilka, om några, personuppgifter utöver de berörda personernas namn som måste offentliggöras. Det bör också klargöras huruvida uppgifter om aktieägare också måste offentliggöras. Här bör hänsyn tas till behovet av öppenhet och korrekt identifiering av personerna, men dessa hänsyn måste också vägas mot andra konkurrerande hänsyn, till exempel behovet av att skydda de berördas personliga integritet.

| — | Det bör framgå tydligt i förslaget huruvida medlemsstater efterhand får offentliggöra fler uppgifter via den gemensamma portalen (och/eller utbyta fler uppgifter med varandra) med utgångspunkt från nationell lagstiftning och med hänsyn till att ytterligare dataskyddsåtgärder införs. |
| --- | --- |

—

Det bör framgå tydligt i förslaget huruvida medlemsstater efterhand får offentliggöra fler uppgifter via den gemensamma portalen (och/eller utbyta fler uppgifter med varandra) med utgångspunkt från nationell lagstiftning och med hänsyn till att ytterligare dataskyddsåtgärder införs.

| — | I förslaget till direktiv bör det uttryckligen anges att personuppgifter som har offentliggjorts för att främja öppenhet inte missbrukas för ytterligare syften utan relation till öppenhet. Tekniska och organisatoriska åtgärder bör därför införas i enlighet med principen om integritetsfrämjande teknik. |
| --- | --- |

—

I förslaget till direktiv bör det uttryckligen anges att personuppgifter som har offentliggjorts för att främja öppenhet inte missbrukas för ytterligare syften utan relation till öppenhet. Tekniska och organisatoriska åtgärder bör därför införas i enlighet med principen om integritetsfrämjande teknik.

| — | I förslaget bör det också föreskrivas särskilda skyddsåtgärder för att meddela de registrerade liksom krav på att i delegerade akter utveckla formerna för hur den som är registrerad kan utnyttja sina rättigheter. |
| --- | --- |

—

I förslaget bör det också föreskrivas särskilda skyddsåtgärder för att meddela de registrerade liksom krav på att i delegerade akter utveckla formerna för hur den som är registrerad kan utnyttja sina rättigheter.

Utfärdat i Bryssel den 6 maj 2011.

Giovanni BUTTARELLI

Biträdande Europeisk datatillsynsman

---

(1)  EGT L 281, 23.11.1995, s. 31.

1

(2)  EUT L 8, 12.1.2001, s. 1.

2

(3)  För enkelhetens skull kallas härefter centrala register, handelsregister och företagsregister för bolagsregister.

3

(4)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/101/EG av den 16 september 2009 om samordning av de skyddsåtgärder som krävs i medlemsstaterna av de i artikel 48 andra stycket i fördraget avsedda bolagen i bolagsmännens och tredje mans intressen, i syfte att göra skyddsåtgärderna likvärdiga inom gemenskapen (EUT L 258, 1.10.2009, s. 11).

4

(5)  Rådets elfte direktiv 89/666/EEG av den 21 december 1989 om krav på offentlighet i filialer som har öppnats i en medlemsstat av vissa typer av bolag som lyder under lagstiftningen i en annan stat (EUT L 395, 30.12.1989, s. 36).

5

(6)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/56/EG av den 26 oktober 2005 om gränsöverskridande fusioner av bolag med begränsat ansvar (EUT L 310, 25.11.2005, s. 1).

6

(7)  Direktiv 2009/101/EG, se ovan för fullständig hänvisning. Genom artikel 1 i direktivet begränsas bestämmelsernas räckvidd till aktiebolag.

7

(8)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/58/EG av den 15 juli 2003 om ändring av rådets direktiv 68/151/EEG när det gäller krav på offentlighet i vissa typer av bolag (EUT L 221, 4.9.2003, s. 13).

8

(9)  Direktiv 2005/56/EG, se ovan för fullständig hänvisning.

9

(10)  Förordning (EG) nr 2157/2001 av den 8 oktober 2001 om stadga för Europablag (EUT L 294, 10.11.2001, s. 1).

10

(11)  Förordning (EG) nr 1435/2003 av den 18 augusti 2003 om stadga för europeiska kooperativa föreningar (SCE-föreningar) (EUT L 207, 18.8.2003, s. 1).

11

(12)  http://www.ebr.org/

12

(13)  http://www.briteproject.eu

13

(14)  https://e-justice.europa.eu/home.do

14

(15)  http://ec.europa.eu/internal_market/imi-net/index_en.html

15

(16)  Det finns en framväxande marknad för försäljning av den här typen av företaginformation. Tjänsteleverantörer på denna marknad värderar företagens/enskilda personers trovärdighet på grundval av uppgifter som samlas in från olika platser, däribland bolagsregister, domstolar, konkursförvaltare osv.

16

(17)  Se förslaget till formulering för artikel 4a och 3 a i direktiv 2009/101/EG.

17

(18)  Samkörning tas i dagsläget inte upp i förslaget och Europeiska datatillsynsmannen kommer inte att behandla frågan vidare i detta yttrande. Han vill dock lyfta fram det faktum att om eventuell samkörning övervägs kan detta kräva en egen analys av proportionaliteten samt att ytterligare lämpliga dataskyddsåtgärder införs.

18

(19)  Se artikel 2d och 2e i både direktiv 95/46/EG och i förordning (EG) nr 45/2001 samt yttrande 1/2010 av den 16 februari 2010 från artikel 29-arbetsgruppen för skydd av personuppgifter om begreppen registeransvarig och registerförare (WP 169).

19

(20)  Eftersom dataskyddslagstiftningen inte är helt harmoniserad inom Europa är den registeransvariges identitet viktig för att kunna avgöra vilken nationell lagstiftning som är tillämplig. Det är också på sin plats att avgöra huruvida direktiv 95/46/EG eller förordning (EG) nr 45/2001 är tillämplig. Om kommissionen (också) är registeransvarig blir (även) förordning (EG) nr 45/2001 tillämplig, vilket framgår av avsnitt 3.11.

20

(21)  Detta med visst undantag för datautbyte vid fusioner över gränserna, omlokalisering av företagssäten och uppdateringar av uppgifter om filialer som tas upp specifikt i förslaget.

21

(22)  Om det i detta hänseende finns ett potentiellt behov av databehandling inom ett område på den inre marknaden som inte omfattas av en särskild EU-rättsakt efterlyser Europeiska datatillsynsmannen ytterligare analys av hur en rättslig ram kan utformas så att den, eventuellt i kombination meld allmänna fördragsbestämmelser, medger att särskilda bestämmelser i fastställs i förslaget till direktiv och i tillhörande delegerade akter för att kunna utgöra lämplig rättslig grund ur ett dataskyddsperspektiv. I förslaget till direktiv bör man också specificera huruvida bolagsregistret kan använda det elektroniska nätverket och den gemensamma åtkomstpunkten för att utbyta eller offentliggöra personuppgifter som inte omfattas av någon EU-rättsakt men som tillåts eller krävs enligt nationell lagstiftning.

22

(23)  Se förslaget till formulering av artikel 4a (3) i direktiv 2009/101/EG.

23

(24)  Vid proportionalitetsbedömningen bör framför allt hänsyn tas till de kriterier som fastställs av EU-domstolen i dom av den 9 november 2010 i det gemensamma målet C-92/09 och C-93/09, Schecke och Eifert, REG, framför allt punkterna 81, 65 och 86). I målet Schecke betonade domstolen att undantag och begränsningar av skyddet av den personliga integriteten enbart ska tillämpas om det är absolut nödvändigt. Domstolen ansåg också att institutionerna bör undersöka olika metoder för offentliggörande för att hitta den metod som överensstämmer med offentliggörandets syfte och samtidigt vållar minsta besvär för den berörda personens rätt till sitt privatliv i allmänhet och skyddet av personuppgifter i synnerhet.

24

(25)  Eftersom ämnet i dagsläget inte tas upp i förslaget kommer Europeiska datatillsynsmannen inte heller att behandla det närmare i detta yttrande. Han vill dock lyfta fram det faktum att om frågan eventuellt övervägs kan detta kräva en separat proportionalitetsanalys samt att ytterligare lämpliga dataskyddsåtgärder införs.

25

(26)  Se artikel 6 b i direktiv 95/46/EG och förordning (EG) nr 45/2001.

26

(27)  Om det är möjligt att kommissionen i vissa fall är en av de aktörer som kan överföra uppgifter till tredjeländer bör en hänvisning också göras till artikel 9.1 och 9.7 i förordning (EG) nr 45/2001.

27

(28)  Se avsnitt 7 i Europeiska datatillsynsmannens yttrande över kommissionens meddelande till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén: Ett samlat grepp på skyddet av personuppgifter i Europeiska unionen, den 14 januari 2011, http://www.edps.europa.eu/EDPSWEB/webdav/site/mySite/shared/Documents/Consultation/Opinions/2011/11-01-14_Personal_Data_Protection_EN.pdf

28

(29)  Idem.

29

(30)  En ”captcha” är ett slags text modell utmaning-svar som används inom IT-teknik för att försöka garantera att svaret inte genereras av en dator.

30

---

II Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

| 26.7.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 220/12 |
| --- | --- | --- | --- |

26.7.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 220/12

---

Medlemsstaternas genomförande av artiklarna 35, 36, 43, 55 och 64 i kommissionens förordning (EU) nr 1031/2010 om tidsschema, administration och andra aspekter av auktionering av utsläppsrätter för växthusgaser (auktioneringsförordningen) och deras relevans för förordnande av auktionsplattformar enligt artikel 26 i den förordningen

Öppenhetsåtgärder för dokument som avser anbudsförfarandet enligt artikel 92 i budgetförordningen för Europeiska gemenskapernas allmänna budget och artikel 130.1 i dess genomförandebestämmelser som utbyts mellan kommissionen och medlemsstaterna vid förordnande av en gemensam auktionsövervakare enligt artikel 24 i auktioneringsförordningen och förordnande av auktionsplattformar enligt artikel 26 i den förordningen

2011/C 220/02

1.   Inledning

Enligt den översyn av EU:s utsläppshandelssystem som ingick i klimat- och energipaketet 2008 kommer auktionering av utsläppsrätter att vara regel snarare än undantag från och med den tredje handelsperioden som inleds 2013 (1). Dessutom ska 15 % av luftfartens utsläppsrätter fördelas genom auktion från och med 2012 (2). Kommissionen fick i uppdrag att anta en förordning om tidsschema, administration och andra aspekter av auktionering av utsläppsrätter (3). Den 12 november 2010 antog kommissionen en sådan förordning (nedan kallad auktioneringsförordningen) (4).

I artiklarna 24 och 26 i auktioneringsförordningen föreskrivs gemensamma upphandlingsförfaranden mellan kommissionen och medlemsstaterna för förordnande av en gemensam auktionsövervakare och gemensamma auktionsplattformar.

De gemensamma upphandlingsförfarandena för förordnande av en gemensam auktionsövervakare och gemensamma auktionsplattformar kommer att genomföras som en gemensam åtgärd i enlighet med artikel 91.1 tredje stycket i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (nedan kallad budgetförordningen) (5), och artikel 125c i kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2342/2002 av den 23 december 2002 om genomförandebestämmelser för rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (nedan kallad genomförandebestämmelserna) (6).

Enligt artikel 125c tredje stycket i genomförandebestämmelserna ska kommissionen och medlemsstaterna enas om det praktiska tillvägagångssättet för att genomföra den gemensamma upphandlingen. Kommissionen och medlemsstaterna kommer att fastställa det praktiska tillvägagångssättet för genomförandet av de gemensamma upphandlingarna genom ett avtal om gemensam upphandling för förordnande av en gemensam auktionsövervakare och ett annat avtal för förordnande av de gemensamma auktionsplattformarna.

2.   Upphandling av en reglerad marknad som en auktionsplattform enligt auktioneringsförordningen

Enligt auktioneringsförordningen (7) får auktioner endast genomföras på en auktionsplattform som har godkänts som en reglerad marknad enligt direktivet om marknader för finansiella instrument (nedan kallat MiFID-direktivet) (8). En sådan reglerad marknad bör upphandlas genom ett offentligt upphandlingsförfarande som är förenligt med unionslagstiftningen.

Om medlemsstaterna, i enlighet med artikel 26 i auktioneringsförordningen, upphandlar den reglerade marknaden tillsammans med kommissionen i enlighet med artikel 91.1 tredje stycket i budgetförordningen, ska de procedurbestämmelser som gäller för kommissionen gälla för upphandlingsförfarandet, enligt artikel 125c första stycket i genomförandebestämmelserna.

Om medlemsstaterna, i enlighet med artikel 30 i auktioneringsförordningen, upphandlar en egen auktionsplattform, måste de göra det genom ett urvalsförfarande som är förenligt med tillämplig unionslagstiftning och nationell lagstiftning om offentlig upphandling. Tyskland, Polen och Förenade kungariket har beslutat att förordna egna auktionsplattformar.

Förutsatt att enskilda medlemsstater införlivar MiFID-direktivet i nationell lagstiftning kan medlemsstaterna ändra sina nationella lagar om införlivande av MiFID-direktivet för att göra det möjligt för reglerade marknader (och aktörerna på dessa marknader (9)) som är etablerade inom deras territorium att godkännas för auktionering av de auktionsprodukter som avses i artikel 4.2 och 4.3 i auktioneringsförordningen. Det finns ingen skyldighet enligt artikel 35.4 i auktioneringsförordningen för någon medlemsstat att ändra de nationella lagarna om införlivande av MiFID-direktivet för att möjliggöra för reglerade marknader (och dess marknadsaktörer) som är etablerade inom deras territorium att godkännas för auktionering av auktionsprodukter enligt auktioneringsförordningen.

För medlemsstaternas och kommissionens gemensamma upphandling av auktionsplattformar enligt artikel 26.1 och 26.2 i auktioneringsförordningen, föreskrivs det i artikel 97.1 i budgetförordningen att kontrakt ska tilldelas med utgångspunkt i de tilldelningskriterier som är tillämpliga på anbudets innehåll sedan kapacitet hos de ekonomiska aktörerna, som ej uteslutits, har kontrollerats i enlighet med urvalskriterierna. Enligt artikel 135.3 i genomförandebestämmelserna, kan en anbudsgivare eller anbudssökande dessutom bli ombedd att styrka sin rätt, enligt nationell lagstiftning, att producera det som upphandlingen gäller, till exempel genom att avge en försäkran under ed eller i ett intyg eller med ett uttryckligt tillstånd. Detta kan inbegripa ett bevis på auktorisation som reglerad marknad för auktionering av auktionsprodukterna. Detaljerade uppgifter om vilka intyg som krävs för efterlevnad av artikel 135.3 i genomförandebestämmelserna och tidpunkten för inlämnandet av dessa intyg kommer att utgöra en del av de handlingar som rör den anbudsinfordran som avses i artikel 92 i budgetförordningen, som kommissionen har offentliggjort i Europeiska unionens officiella tidning, S-serien, på http://ted.europa.eu/TED/main/HomePage.do (10). Det kan emellertid inte uteslutas att anbudsgivare eller anbudssökande kan åläggas att lämna in nödvändiga intyg vid tidsfristen för inlämnande av anbud och anbudsansökningar, enligt artikel 140 i genomförandebestämmelserna.

Anbudsgivare eller anbudssökande behöver endast auktoriseras som reglerad marknad i en enda medlemsstat för att kunna lämna in ett anbud i enlighet med artikel 135.3 i genomförandebestämmelserna. Det åligger anbudsgivare eller anbudssökande att kontrollera statusen för genomförandet av artikel 35.4 i auktioneringsförordningen hos medlemsstaternas myndigheter.

3.   Nationellt genomförande av andra bestämmelser i auktioneringsförordningen som är relevanta för förordnandet av en reglerad marknad som en auktionsplattform

Medlemsstaterna ska även vid behov ändra sina nationella lagar för att genomföra artiklarna 36.1 och 43 i auktioneringsförordningen avseende bestämmelserna om marknadsmissbruk, artikel 55.1, 55.3 och 55.4 i auktioneringsförordningen avseende bestämmelser om penningtvätt, finansiering av terrorism eller brottslig verksamhet samt artikel 64.2 i auktioneringsförordningen avseende bestämmelserna om tillhandahållande av en mekanism för hantering utanför domstol inom den reglerade marknaden.

Genomförande av dessa artiklar i den medlemsstat där den reglerade marknad som förordnats som auktionsplattform (eller dess marknadsoperatör) är etablerad, är inte relevant för beslutet att tilldela kontraktet genom det gemensamma upphandlingsförfarandet för förordnande av auktionsplattformar, men det kan vara ett relevant krav för genomförandet av eventuella kontrakt. Om genomförandet av kontraktet störs på grund av bristande genomförande av ovannämnda bestämmelser i den medlemsstat där den reglerade marknaden förordnats som auktionsplattform (eller dess marknadsoperatör) är etablerad, kan kontraktet sägas upp omedelbart.

Om genomförandet av de ovannämnda artiklarna i medlemsstaterna skulle medföra skyldigheter för en auktionsplattform att införa vissa kapaciteter, kan det dock inte uteslutas att en auktionsplattform kan åläggas att visa de nödvändiga kapaciteterna i anbud eller anbudsansökan oavsett om den medlemsstat där en auktionsplattform är belägen har fullföljt det nationella genomförandet av den relevanta artikeln i auktioneringsförordningen. I artikel 55.4 i auktioneringsförordningen anges bland annat att medlemsstaterna ska se till att de nationella genomförandeåtgärderna för artikel 34.1 i direktiv 2005/60/EG om åtgärder för att förhindra att det finansiella systemet används för penningtvätt och finansiering av terrorism (nedan kallat direktivet om penningtvätt) (11) tillämpas på en auktionsplattform som är belägen inom deras territorium. Enligt de nationella genomförandeåtgärderna för artikel 34.1 i direktivet om penningtvätt skulle det krävas att medlemsstaterna ser till att den berörda auktionsplattformen inför tillfredsställande och lämpliga riktlinjer och rutiner för att förebygga och förhindra transaktioner som har samband med penningtvätt eller finansiering av terrorism. En auktionsplattform kan åläggas att visa sin kapacitet att införa dessa riktlinjer i anbud eller anbudsansökningar. Det åligger anbudssökande eller anbudsgivare att kontrollera statusen för genomförandet av artiklarna 36.1, 43, 55.1, 55.3, 55.4 och 64.2 i auktioneringsförordningen hos medlemsstaternas myndigheter.

4.   Förteckning över medlemsstaternas genomförande

En förteckning över de medlemsstater som har meddelat kommissionen att de antingen redan har ändrat eller håller på att ändra den nationella lagstiftningen i enlighet med avsnitten 2 och 3, däribland en preliminär tidsplan för det nationella genomförandet kommer att offentliggöras på http://ec.europa.eu/clima/policies/ets/auctioning_en.htm. Syftet med denna förteckning är att ge anbudssökande eller anbudsgivare information om status för genomförandet av artiklarna 36.1, 43, 55.1, 55.3, 55.4 och 64.2 i auktioneringsförordningen i de olika medlemsstaternas jurisdiktioner. Kommissionen ansvarar inte för uppgifternas riktighet, fullständighet eller aktualitet i nämnda förteckning.

5.   Öppenhetsåtgärder för de dokument som avser anbudsförfarandet för upphandling av den gemensamma auktionsövervakaren och de gemensamma auktionsplattformarna

Enligt artikel 90.1 i budgetförordningen ska meddelanden om upphandling offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning (EUT). Upphandlingsdokumenten förtecknas i artikel 130.1 i genomförandebestämmelserna. I artikel 121 i genomförandebestämmelserna medges andra former av offentliggörande under förutsättning att de inte föregår offentliggörandet av meddelandet i EUT och att de hänvisar till meddelandet i EUT, som är det enda giltiga.

Inom ramen för de gemensamma upphandlingarna för förordnande av den gemensamma auktionsövervakaren enligt artikel 24 i auktioneringsförordningen och de gemensamma auktionsplattformarna enligt artikel 26 i auktioneringsförordningen, kommer de dokument som rör anbudsförfarandet enligt artikel 92 i budgetförordningen och beskrivs mer utförligt i artikel 130 i genomförandebestämmelserna att innehålla känslig marknadsinformation. Enligt de gemensamma upphandlingsavtalen är kommissionen skyldig att dela denna information med medlemsstaterna.

För att säkerställa lika tillgång till sådan information för alla marknadsaktörer, avser kommissionen att lägga ut viktiga utkast till dokument om anbudsförfarandet för förordnande av den gemensamma auktionsövervakaren och de gemensamma auktionsplattformarna på http://ec.europa.eu/clima/policies/ets/auctioning_en.htm samtidigt som medlemsstaterna får tillgång till denna information. Offentliggjorda utkast kan komma att ändras, i betydande omfattning, före offentliggörandet i EUT. Offentliggörande av utkast till dokument om anbudsförfarandet ska inte utgöra offentliggörande i den mening som avses i artikel 90.1 i budgetförordningen eller artiklarna 118, 119 och 120 i genomförandebestämmelserna. Det ska inte heller vara bindande för kommissionen eller för de medlemsstater som deltar i de gemensamma upphandlingarna. Endast meddelanden och tillhörande dokument om anbudsförfarandet som offentliggörs i EUT ska vara giltiga i den mening som avses i artikel 121 första stycket i genomförandebestämmelserna.

---

(1)  Artikel 10.1 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/87/EG av den 13 oktober 2003 om ett system för handel med utsläppsrätter för växthusgaser inom gemenskapen och om ändring av rådets direktiv 96/61/EG (EUT L 275, 25.10.2003, s. 32).

(2)  Artiklarna 3c.1 och 3d.2 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/87/EG av den 13 oktober 2003 om ett system för handel med utsläppsrätter för växthusgaser inom gemenskapen, och om ändring av rådets direktiv 96/61/EG (EUT L 275, 25.10.2003, s. 32).

(3)  Artiklarna 3d.3 och 10.4 i direktiv 2003/87/EG i ändrad lydelse.

(4)  Kommissionens förordning (EU) nr 1031/2010 av den 12 november 2010 om tidsschema, administration och andra aspekter av auktionering av utsläppsrätter för växthusgaser i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/87/EG om ett system för handel med utsläppsrätter för växthusgaser inom gemenskapen (EUT L 302, 18.11.2010, s. 1).

(5)  Rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (EGT L 248, 16.9.2002, s. 1).

(6)  Kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2342/2002 av den 23 december 2002 om genomförandebestämmelser för rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (EGT L 357, 31.12.2002, s. 1).

(7)  Se artikel 35.1 i auktioneringsförordningen.

(8)  Artikel 4.1.14 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/39/EG av den 21 april 2004 om marknader för finansiella instrument och om ändring av rådets direktiv 85/611/EEG och 93/6/EEG och Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/12/EG samt upphävande av rådets direktiv 93/22/EEG (EUT L 145, 30.4.2010, s. 1).

(9)  Artikel 4.1.13 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/39/EG av den 21 april 2004 om marknader för finansiella instrument och om ändring av rådets direktiv 85/611/EEG och 93/6/EEG och Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/12/EG samt upphävande av rådets direktiv 93/22/EEG(EUT L 145, 30.4.2010, s. 1).

(10)  Dessa finns även på http://ec.europa.eu/clima/tenders/index_en.htm

(11)  EUT L 309, 25.11.2005, s. 15.

---

IV Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

| 26.7.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 220/16 |
| --- | --- | --- | --- |

26.7.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 220/16

---

Eurons växelkurs (1)

25 juli 2011

2011/C 220/03

1 euro =

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | US-dollar | 1,4380 |
| JPY | japansk yen | 112,46 |
| DKK | dansk krona | 7,4534 |
| GBP | pund sterling | 0,88250 |
| SEK | svensk krona | 9,1083 |
| CHF | schweizisk franc | 1,1563 |
| ISK | isländsk krona | |
| NOK | norsk krona | 7,7715 |
| BGN | bulgarisk lev | 1,9558 |
| CZK | tjeckisk koruna | 24,388 |
| HUF | ungersk forint | 268,95 |
| LTL | litauisk litas | 3,4528 |
| LVL | lettisk lats | 0,7093 |
| PLN | polsk zloty | 3,9984 |
| RON | rumänsk leu | 4,2485 |
| TRY | turkisk lira | 2,4719 |
| AUD | australisk dollar | 1,3249 |
| CAD | kanadensisk dollar | 1,3599 |
| HKD | Hongkongdollar | 11,2040 |
| NZD | nyzeeländsk dollar | 1,6619 |
| SGD | singaporiansk dollar | 1,7358 |
| KRW | sydkoreansk won | 1 518,50 |
| ZAR | sydafrikansk rand | 9,7399 |
| CNY | kinesisk yuan renminbi | 9,2679 |
| HRK | kroatisk kuna | 7,4708 |
| IDR | indonesisk rupiah | 12 258,05 |
| MYR | malaysisk ringgit | 4,2737 |
| PHP | filippinsk peso | 60,937 |
| RUB | rysk rubel | 39,8354 |
| THB | thailändsk baht | 42,795 |
| BRL | brasiliansk real | 2,2311 |
| MXN | mexikansk peso | 16,7757 |
| INR | indisk rupie | 63,8540 |

Valuta

Kurs

USD

US-dollar

1,4380

JPY

japansk yen

112,46

DKK

dansk krona

7,4534

GBP

pund sterling

0,88250

SEK

svensk krona

9,1083

CHF

schweizisk franc

1,1563

ISK

isländsk krona

NOK

norsk krona

7,7715

BGN

bulgarisk lev

1,9558

CZK

tjeckisk koruna

24,388

HUF

ungersk forint

268,95

LTL

litauisk litas

3,4528

LVL

lettisk lats

0,7093

PLN

polsk zloty

3,9984

RON

rumänsk leu

4,2485

TRY

turkisk lira

2,4719

AUD

australisk dollar

1,3249

CAD

kanadensisk dollar

1,3599

HKD

Hongkongdollar

11,2040

NZD

nyzeeländsk dollar

1,6619

SGD

singaporiansk dollar

1,7358

KRW

sydkoreansk won

1 518,50

ZAR

sydafrikansk rand

9,7399

CNY

kinesisk yuan renminbi

9,2679

HRK

kroatisk kuna

7,4708

IDR

indonesisk rupiah

12 258,05

MYR

malaysisk ringgit

4,2737

PHP

filippinsk peso

60,937

RUB

rysk rubel

39,8354

THB

thailändsk baht

42,795

BRL

brasiliansk real

2,2311

MXN

mexikansk peso

16,7757

INR

indisk rupie

63,8540

---

(1)  Källa: Referensväxelkurs offentliggjord av Europeiska centralbanken.

---

Rättelser

| 26.7.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 220/17 |
| --- | --- | --- | --- |

26.7.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 220/17

---

Rättelse till ansökningsomgång enligt det fleråriga arbetsprogrammet 2011 för bidrag till projekt avseende det transeuropeiska transportnätet (TEN-T) för perioden 2007–2013

(
  Europeiska unionens officiella tidning C 187 av den 28 juni 2011
  )

2011/C 220/04

Europeiska kommissionen, generaldirektoratet för transport och rörlighet har tillkännagivit en ändring av ansökningsomgången för projekt inom europeiska trafikstyrningssystem för tåg (ERTMS) inom ramen för det fleråriga arbetsprogrammet för transeuropeiska transportnät (TEN-T) under perioden 2007–2013, som offentliggjordes i EUT C 187, 28 juni 2011, s. 13.

Det korrigerade underlaget för ansökningsomgången finns på:

http://tentea.ec.europa.eu/en/apply_for_funding/follow_the_funding_process/calls_for_proposals_2011.htm

---