# Uradni list C 236E/2011

| | ISSN 1725-5244
  doi:10.3000/17255244.CE2011.236.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 236E |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 5412. avgust 2011 |

ISSN 1725-5244

doi:10.3000/17255244.CE2011.236.slv

Uradni list

Evropske unije

C 236E

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 5412. avgust 2011

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolucije, priporočila in mnenja |
| | RESOLUCIJE |
| | Evropski parlamentZASEDANJE 2010–2011Seje: 15.–17. in 23. junija 2010Zapisnik seje je bil objavljen v Uradnem listu C 257 E, 24.9.2010.
  Sprejeta besedila z dne 16. junija 2010 o razrešnici za proračunsko leto 2008, so bila objavljena v UL L 252 z dne 25.9.2010, str. 24.
  SPREJETA BESEDILA |
| | Torek, 15. junij 2010 |
| 2011/C 236E/01 | Preglednost regionalne politike in njeno financiranjeResolucija Evropskega parlamenta z dne 15. junija 2010 o preglednosti regionalne politike in njenem financiranju (2009/2232(INI)) | 1 |
| 2011/C 236E/02 | Pooblastilo za trialog o predlogu proračuna za leto 2011Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. junija 2010 o pooblastilu za tristranske pogovore o predlogu proračuna za leto 2011 (2010/2002(BUD)) | 6 |
| 2011/C 236E/03 | Trgi izvedenih finančnih instrumentov: prihodnji politični ukrepiResolucija Evropskega parlamenta z dne 15. junija 2010 o trgih izvedenih finančnih instrumentov: prihodnji ukrepi politike (2010/2008(INI)) | 17 |
| 2011/C 236E/04 | Internet stvariResolucija Evropskega parlamenta z dne 15. junija 2010 o internetu stvari (2009/2224(INI)) | 24 |
| 2011/C 236E/05 | Upravljanje interneta: naslednji korakiResolucija Evropskega parlamenta z dne 15. junija 2010 o upravljanju interneta: naslednji koraki (2009/2229(INI)) | 33 |
| 2011/C 236E/06 | Inovacijska politika Skupnosti v spreminjajočem se svetuResolucija Evropskega parlamenta z dne 15. junija 2010 o pregledu inovacijske politike Skupnosti v spreminjajočem se svetu (2009/2227(INI)) | 41 |
| 2011/C 236E/07 | Napredek pri doseganju razvojnih ciljev tisočletja: vmesni pregled za pripravo na srečanje ZN na visoki ravni septembra 2010Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. junija 2010 o napredku pri doseganju razvojnih ciljev tisočletja: vmesni pregled kot priprava na srečanje ZN na visoki ravni septembra 2010 (2010/2037(INI)) | 48 |
| | Sreda, 16. junij 2010 |
| 2011/C 236E/08 | EU 2020Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. junija 2010 o EU 2020 | 57 |
| 2011/C 236E/09 | Gospodarsko upravljanjeResolucija Evropskega parlamenta z dne 16. junija 2010 o gospodarskem upravljanju | 65 |
| | Četrtek, 17. junij 2010 |
| 2011/C 236E/10 | Ukrepi EU za zaščito zagovornikov človekovih pravicResolucija Evropskega parlamenta z dne 17. junija 2010 o ukrepih EU za zaščito zagovornikov človekovih pravic (2009/2199(INI)) | 69 |
| 2011/C 236E/11 | Kakovost statističnih podatkov v Uniji in okrepljene revizijske pristojnosti Komisije (Eurostat)Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. junija 2010 o kakovosti statističnih podatkov Unije in okrepljeni revizijski pristojnosti Komisije (Eurostat) | 76 |
| 2011/C 236E/12 | Vidiki enakosti spolov pri gospodarskem nazadovanju in finančni kriziResolucija Evropskega parlamenta z dne 17. junija 2010 o vidikih enakosti spolov pri gospodarskem nazadovanju in finančni krizi (2009/2204(INI)) | 79 |
| 2011/C 236E/13 | Ocena rezultatov načrta za enakost med ženskami in moškimi 2006–2010 in priporočila za naprejResolucija Evropskega parlamenta z dne 17. junija 2010 o oceni rezultatov načrta za enakost med ženskami in moškimi 2006–2010 in priporočilih za naprej (2009/2242(INI)) | 87 |
| 2011/C 236E/14 | O športu, zlasti o zastopnikih igralcevResolucija Evropskega parlamenta z dne 17. junija 2010 o zastopnikih igralcev v športu | 99 |
| 2011/C 236E/15 | Sklepi vrhunskega srečanja med EU in RusijoResolucija Evropskega parlamenta z dne 17. junija 2010 o sklepih vrhunskega srečanja med EU in Rusijo (31. maj in 1. junij 2010) | 101 |
| 2011/C 236E/16 | Izraelska vojaška operacija proti humanitarnemu konvoju in blokada GazeResolucija Evropskega parlamenta z dne 17. junija 2010 o izraelski vojaški operaciji proti humanitarnemu konvoju in o blokadi Gaze | 105 |
| 2011/C 236E/17 | Trgovina z opremo za mučenjeResolucija Evropskega parlamenta z dne 17. junija 2010 o izvajanju Uredbe Sveta (ES) št. 1236/2005 o trgovini z določenim blagom, ki bi se lahko uporabilo za izvršitev smrtne kazni, mučenje ali drugo okrutno, nečloveško ali poniževalno ravnanje ali kaznovanje | 107 |
| 2011/C 236E/18 | Razmere na Korejskem polotokuResolucija Evropskega parlamenta z dne 17. junija 2010 o razmerah na Korejskem polotoku | 111 |
| 2011/C 236E/19 | Bosna in HercegovinaResolucija Evropskega parlamenta z dne 17. junija 2010 o razmerah v Bosni in Hercegovini | 113 |
| 2011/C 236E/20 | Sporazum o zračnem prevozu EU - ZDAResolucija Evropskega parlamenta z dne 17. junija 2010 o sporazumu med EU in ZDA o zračnem prometu | 121 |
| 2011/C 236E/21 | Izvajanje direktiv prvega železniškega paketaResolucija Evropskega parlamenta z dne 17. junija 2010 o izvajanju direktiv prvega železniškega paketa (2001/12/ES, 2001/13/ES in 2001/14/ES) | 125 |
| 2011/C 236E/22 | Poplave v srednjeevropskih državah, zlasti na Poljskem, v Češki republiki, na Slovaškem, na Madžarskem in v Romuniji, ter v FrancijiResolucija Evropskega parlamenta z dne 17. junija 2010 o poplavah v državah srednje Evrope, zlasti na Poljskem, Češkem, Slovaškem, Madžarskem in v Romuniji, ter v Franciji | 128 |
| 2011/C 236E/23 | Izobraževanje pravosodnih delavcev - stockholmski akcijski načrtResolucija Evropskega parlamenta z dne 17. junija 2010 o izobraževanju pravosodnih organov – stockholmski program | 130 |
| 2011/C 236E/24 | Nova pobuda za strategijo za trajnostni razvoj evropskega ribogojstvaResolucija Evropskega parlamenta z dne 17. junija 2010 o novi pobudi za Strategijo za trajnostni razvoj evropskega ribogojstva (2009/2107(INI)) | 132 |
| 2011/C 236E/25 | Demokratična republika Kongo: primer Floriberta Chebeye BahizirejaResolucija Evropskega parlamenta z dne 17. junija 2010 o Demokratični republiki Kongo: primer Floriberta Chebeye Bahizira | 142 |
| 2011/C 236E/26 | NepalResolucija Evropskega parlamenta z dne 17. junija 2010 o Nepalu | 145 |
| 2011/C 236E/27 | Usmrtitve v LibijiResolucija Evropskega parlamenta z dne 17. junija 2010 o usmrtitvah v Libiji | 148 |
| | Sreda, 23. junij 2010 |
| 2011/C 236E/28 | Evropski sistem hitrega obveščanja proti pedofilom in spolnim nadlegovalcemIzjava Evropskega parlamenta z dne 23. junija 2010 o oblikovanju evropskega sistema hitrega obveščanja proti pedofilom in spolnim nadlegovalcem | 152 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

I   Resolucije, priporočila in mnenja

RESOLUCIJE

Evropski parlamentZASEDANJE 2010–2011Seje: 15.–17. in 23. junija 2010Zapisnik seje je bil objavljen v Uradnem listu C 257 E, 24.9.2010.
  Sprejeta besedila z dne 16. junija 2010 o razrešnici za proračunsko leto 2008, so bila objavljena v UL L 252 z dne 25.9.2010, str. 24.
  SPREJETA BESEDILA

Sprejeta besedila z dne 16. junija 2010 o razrešnici za proračunsko leto 2008, so bila objavljena v UL L 252 z dne 25.9.2010, str. 24.

Torek, 15. junij 2010

2011/C 236E/01

Preglednost regionalne politike in njeno financiranjeResolucija Evropskega parlamenta z dne 15. junija 2010 o preglednosti regionalne politike in njenem financiranju (2009/2232(INI))

1

2011/C 236E/02

Pooblastilo za trialog o predlogu proračuna za leto 2011Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. junija 2010 o pooblastilu za tristranske pogovore o predlogu proračuna za leto 2011 (2010/2002(BUD))

6

2011/C 236E/03

Trgi izvedenih finančnih instrumentov: prihodnji politični ukrepiResolucija Evropskega parlamenta z dne 15. junija 2010 o trgih izvedenih finančnih instrumentov: prihodnji ukrepi politike (2010/2008(INI))

17

2011/C 236E/04

Internet stvariResolucija Evropskega parlamenta z dne 15. junija 2010 o internetu stvari (2009/2224(INI))

24

2011/C 236E/05

Upravljanje interneta: naslednji korakiResolucija Evropskega parlamenta z dne 15. junija 2010 o upravljanju interneta: naslednji koraki (2009/2229(INI))

33

2011/C 236E/06

Inovacijska politika Skupnosti v spreminjajočem se svetuResolucija Evropskega parlamenta z dne 15. junija 2010 o pregledu inovacijske politike Skupnosti v spreminjajočem se svetu (2009/2227(INI))

41

2011/C 236E/07

Napredek pri doseganju razvojnih ciljev tisočletja: vmesni pregled za pripravo na srečanje ZN na visoki ravni septembra 2010Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. junija 2010 o napredku pri doseganju razvojnih ciljev tisočletja: vmesni pregled kot priprava na srečanje ZN na visoki ravni septembra 2010 (2010/2037(INI))

48

Sreda, 16. junij 2010

2011/C 236E/08

EU 2020Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. junija 2010 o EU 2020

57

2011/C 236E/09

Gospodarsko upravljanjeResolucija Evropskega parlamenta z dne 16. junija 2010 o gospodarskem upravljanju

65

Četrtek, 17. junij 2010

2011/C 236E/10

Ukrepi EU za zaščito zagovornikov človekovih pravicResolucija Evropskega parlamenta z dne 17. junija 2010 o ukrepih EU za zaščito zagovornikov človekovih pravic (2009/2199(INI))

69

2011/C 236E/11

Kakovost statističnih podatkov v Uniji in okrepljene revizijske pristojnosti Komisije (Eurostat)Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. junija 2010 o kakovosti statističnih podatkov Unije in okrepljeni revizijski pristojnosti Komisije (Eurostat)

76

2011/C 236E/12

Vidiki enakosti spolov pri gospodarskem nazadovanju in finančni kriziResolucija Evropskega parlamenta z dne 17. junija 2010 o vidikih enakosti spolov pri gospodarskem nazadovanju in finančni krizi (2009/2204(INI))

79

2011/C 236E/13

Ocena rezultatov načrta za enakost med ženskami in moškimi 2006–2010 in priporočila za naprejResolucija Evropskega parlamenta z dne 17. junija 2010 o oceni rezultatov načrta za enakost med ženskami in moškimi 2006–2010 in priporočilih za naprej (2009/2242(INI))

87

2011/C 236E/14

O športu, zlasti o zastopnikih igralcevResolucija Evropskega parlamenta z dne 17. junija 2010 o zastopnikih igralcev v športu

99

2011/C 236E/15

Sklepi vrhunskega srečanja med EU in RusijoResolucija Evropskega parlamenta z dne 17. junija 2010 o sklepih vrhunskega srečanja med EU in Rusijo (31. maj in 1. junij 2010)

101

2011/C 236E/16

Izraelska vojaška operacija proti humanitarnemu konvoju in blokada GazeResolucija Evropskega parlamenta z dne 17. junija 2010 o izraelski vojaški operaciji proti humanitarnemu konvoju in o blokadi Gaze

105

2011/C 236E/17

Trgovina z opremo za mučenjeResolucija Evropskega parlamenta z dne 17. junija 2010 o izvajanju Uredbe Sveta (ES) št. 1236/2005 o trgovini z določenim blagom, ki bi se lahko uporabilo za izvršitev smrtne kazni, mučenje ali drugo okrutno, nečloveško ali poniževalno ravnanje ali kaznovanje

107

2011/C 236E/18

Razmere na Korejskem polotokuResolucija Evropskega parlamenta z dne 17. junija 2010 o razmerah na Korejskem polotoku

111

2011/C 236E/19

Bosna in HercegovinaResolucija Evropskega parlamenta z dne 17. junija 2010 o razmerah v Bosni in Hercegovini

113

2011/C 236E/20

Sporazum o zračnem prevozu EU - ZDAResolucija Evropskega parlamenta z dne 17. junija 2010 o sporazumu med EU in ZDA o zračnem prometu

121

2011/C 236E/21

Izvajanje direktiv prvega železniškega paketaResolucija Evropskega parlamenta z dne 17. junija 2010 o izvajanju direktiv prvega železniškega paketa (2001/12/ES, 2001/13/ES in 2001/14/ES)

125

2011/C 236E/22

Poplave v srednjeevropskih državah, zlasti na Poljskem, v Češki republiki, na Slovaškem, na Madžarskem in v Romuniji, ter v FrancijiResolucija Evropskega parlamenta z dne 17. junija 2010 o poplavah v državah srednje Evrope, zlasti na Poljskem, Češkem, Slovaškem, Madžarskem in v Romuniji, ter v Franciji

128

2011/C 236E/23

Izobraževanje pravosodnih delavcev - stockholmski akcijski načrtResolucija Evropskega parlamenta z dne 17. junija 2010 o izobraževanju pravosodnih organov – stockholmski program

130

2011/C 236E/24

Nova pobuda za strategijo za trajnostni razvoj evropskega ribogojstvaResolucija Evropskega parlamenta z dne 17. junija 2010 o novi pobudi za Strategijo za trajnostni razvoj evropskega ribogojstva (2009/2107(INI))

132

2011/C 236E/25

Demokratična republika Kongo: primer Floriberta Chebeye BahizirejaResolucija Evropskega parlamenta z dne 17. junija 2010 o Demokratični republiki Kongo: primer Floriberta Chebeye Bahizira

142

2011/C 236E/26

NepalResolucija Evropskega parlamenta z dne 17. junija 2010 o Nepalu

145

2011/C 236E/27

Usmrtitve v LibijiResolucija Evropskega parlamenta z dne 17. junija 2010 o usmrtitvah v Libiji

148

Sreda, 23. junij 2010

2011/C 236E/28

Evropski sistem hitrega obveščanja proti pedofilom in spolnim nadlegovalcemIzjava Evropskega parlamenta z dne 23. junija 2010 o oblikovanju evropskega sistema hitrega obveščanja proti pedofilom in spolnim nadlegovalcem

152

| | II   Sporočila |
| --- | --- |
| | SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropski parlament |
| | Torek, 15. junij 2010 |
| 2011/C 236E/29 | Prilagoditev Poslovnika Lizbonski pogodbiSklep Evropskega parlamenta z dne 15. junija 2010 o prilagoditvi Poslovnika Evropskega parlamenta Lizbonski pogodbi (2009/2062(REG)) | 153 |
| 2011/C 236E/30 | Predlogi za imenovanja v delegacijo v parlamentarnem odboru CARIFORUM-ESSklep Evropskega parlamenta z dne 15. junija 2010 o oblikovanju delegacije za parlamentarni odbor CARIFORUM-EU in njeni številčni sestavi | 159 |
| | Sreda, 16. junij 2010 |
| 2011/C 236E/31 | Ustanovitev posebnega odbora za politične izzive in proračunska sredstva za trajnostno Evropsko unijo po letu 2013Sklep Evropskega parlamenta z dne 16. junija 2010 o ustanovitvi posebnega odbora za politične izzive in proračunska sredstva za trajnostno Evropsko unijo po letu 2013, njegovih pooblastilih, številčni sestavi in mandatu | 160 |

II   Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropski parlament

Torek, 15. junij 2010

2011/C 236E/29

Prilagoditev Poslovnika Lizbonski pogodbiSklep Evropskega parlamenta z dne 15. junija 2010 o prilagoditvi Poslovnika Evropskega parlamenta Lizbonski pogodbi (2009/2062(REG))

153

2011/C 236E/30

Predlogi za imenovanja v delegacijo v parlamentarnem odboru CARIFORUM-ESSklep Evropskega parlamenta z dne 15. junija 2010 o oblikovanju delegacije za parlamentarni odbor CARIFORUM-EU in njeni številčni sestavi

159

Sreda, 16. junij 2010

2011/C 236E/31

Ustanovitev posebnega odbora za politične izzive in proračunska sredstva za trajnostno Evropsko unijo po letu 2013Sklep Evropskega parlamenta z dne 16. junija 2010 o ustanovitvi posebnega odbora za politične izzive in proračunska sredstva za trajnostno Evropsko unijo po letu 2013, njegovih pooblastilih, številčni sestavi in mandatu

160

| | III   Pripravljalni akti |
| --- | --- |
| | Evropski parlament |
| | Torek, 15. junij 2010 |
| 2011/C 236E/32 | Uporaba sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji: ES/Comunidad ValencianaResolucija Evropskega parlamenta z dne 15. junija 2010 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi Evropskega sklada za prilagajanje globalizaciji v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (KOM(2010)0216 – C7-0115/2010 – 2010/2066(BUD)) | 161 |
| PRILOGA | 163 |
| 2011/C 236E/33 | Uporaba sredstev Evropskega sklada za prilagajanje globalizaciji: Irska/Waterford CrystalResolucija Evropskega parlamenta z dne 15. junija 2010 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi Evropskega sklada za prilagajanje globalizaciji v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (KOM(2010)0196 – C7-0116/2010 – 2010/2067(BUD)) | 164 |
| PRILOGA | 166 |
| 2011/C 236E/34 | Uporaba sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji: ES/Castilla-La ManchaResolucija Evropskega parlamenta z dne 15. junija 2010 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi Evropskega sklada za prilagajanje globalizaciji v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (KOM(2010)0205 – C7-0117/2010 – 2010/2068(BUD)) | 167 |
| PRILOGA | 169 |
| 2011/C 236E/35 | Uporaba sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji: tehnična pomoč na pobudo KomisijeResolucija Evropskega parlamenta z dne 15. junija 2010 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi Evropskega sklada za prilagajanje globalizaciji v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (KOM(2010)0182 – C7-0099/2010 – 2010/2060(BUD)) | 170 |
| PRILOGA | 171 |
| 2011/C 236E/36 | Finančni prispevki Evropske unije v Mednarodni sklad za Irsko (2007–2010) ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. junija 2010 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o finančnih prispevkih Evropske unije v Mednarodni sklad za Irsko (2007–2010) (KOM(2010)0012 – C7-0024/2010 – 2010/0004(COD)) | 173 |
| P7_TC1-COD(2010)0004Stališče Evropskega parlamenta sprejeto v prvi obravnavi dne 15. junija 2010 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2010 o finančnih prispevkih Evropske unije v Mednarodni sklad za Irsko (2007–2010) | 173 |
| 2011/C 236E/37 | Evropsko železniško omrežje za konkurenčen tovorni promet ***IIZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. junija 2010 o stališču Sveta v prvi obravnavi z namenom sprejetja Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o evropskem železniškem omrežju za konkurenčen tovorni promet (11069/5/2009 – C7-0043/2010 – 2008/0247(COD)) | 174 |
| P7_TC2-COD(2008)0247Stališče Evropskega parlamenta sprejeto v drugi obravnavi dne 15. junija 2010 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2010 Evropskega parlamenta in Sveta o evropskem železniškem omrežju za konkurenčen tovorni promet | 174 |
| | Sreda, 16. junij 2010 |
| 2011/C 236E/38 | Skupni raziskovalni in razvojni program za Baltsko morje (BONUS-169) ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. junija 2010 o predlogu odločbe Evropskega parlamenta in Sveta o sodelovanju Skupnosti pri skupnem raziskovalnem in razvojnem programu za Baltsko morje (BONUS-169), ki ga izvaja več držav članic (KOM(2009)0610 – C7-0263/2009 – 2009/0169(COD)) | 175 |
| P7_TC1-COD(2009)0169Stališče Evropskega parlamenta sprejeto v prvi obravnavi dne 16. junija 2010 z namenom sprejetja Sklepa št. .../2010/EU Evropskega parlamenta in Sveta o sodelovanju Unije pri skupnem raziskovalnem in razvojnem programu za Baltsko morje (BONUS), ki ga izvaja več držav članic | 175 |
| 2011/C 236E/39 | Strukture Evropskega satelitskega radio-navigacijskega sistema ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. junija 2010 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1321/2004 o vzpostavitvi upravljavskih struktur Evropskega satelitskega radio-navigacijskega sistema (KOM(2009)0139 – C7-0103/2009 – 2009/0047(COD)) | 176 |
| P7_TC1-COD(2009)0047Stališče Evropskega parlamenta sprejeto v prvi obravnavi dne 16. junija 2010 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2010 Evropskega parlamenta in Sveta o ustanovitvi Agencije za evropski GNSS, razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1321/2004 o vzpostavitvi upravljavskih struktur Evropskega satelitskega radio-navigacijskega sistema in spremembah Uredbe (ES) št. 683/2008 Evropskega parlamenta in Sveta | 176 |
| 2011/C 236E/40 | Evropski program za spremljanje Zemlje (GMES) ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. junija 2010 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o evropskem programu za opazovanje Zemlje (GMES) in njegovih začetnih operativnih dejavnostih (2011–2013) (KOM(2009)0223 – C7-0037/2009 – 2009/0070(COD)) | 177 |
| P7_TC1-COD(2009)0070Stališče Evropskega parlamenta sprejeto v prvi obravnavi dne 16. junija 2010 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2010 Evropskega parlamenta in Sveta o evropskem programu za spremljanje Zemlje (GMES) in njegovih začetnih operativnih dejavnostih (2011–2013) | 178 |
| 2011/C 236E/41 | Sklenitev Statuta Mednarodne agencije za obnovljivo energijo (IRENA) ***Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. junija 2010 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Statuta Mednarodne agencije za obnovljivo energijo (IRENA) s strani Evropske unije (08612/2010 – C7-0109/2010 – 2009/0085(NLE)) | 178 |
| 2011/C 236E/42 | Odobritev okrepljenega sodelovanja na področju prava, ki se uporablja za razvezo in prenehanje življenjske skupnosti ***Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. junija 2010 o predlogu Sklepa Sveta o odobritvi okrepljenega sodelovanja na področju prava, ki se uporablja za razvezo in prenehanje življenjske skupnosti (09898/2/2010 – C7-0145/2010– 2010/0066(NLE)) | 179 |
| 2011/C 236E/43 | Uvedba eura v Estoniji 1. januarja 2011 *Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. junija 2010 o predlogu sklepa Sveta o uvedbi eura v Estoniji 1. januarja 2011 (KOM(2010)0239 – C7-0131/2010 – 2010/0135(NLE)) | 181 |
| 2011/C 236E/44 | Predlog spremembe proračuna št. 4/2010: Oddelek III - Komisija (presežek iz leta 2009)Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. junija 2010 o stališču Sveta o predlogu spremembe proračuna št. 4/2010 Evropske unije za proračunsko leto 2010, Oddelek III – Komisija (10930/2010 – C7-0153/2010 – 2010/2056(BUD)) | 184 |
| 2011/C 236E/45 | Pravice do tolmačenja in prevajanja v kazenskih postopkih ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. junija 2010 o osnutku direktive Evropskega parlamenta in Sveta o pravicah do tolmačenja in prevajanja v kazenskih postopkih (00001/2010 – C7-0005/2010 – 2010/0801(COD)) | 185 |
| P7_TC1-COD(2010)0801Stališče Evropskega parlamenta sprejeto v prvi obravnavi dne 16. junija 2010 z namenom sprejetja Direktive 2010/.../EU Evropskega parlamenta in Sveta o pravici do tolmačenja in prevajanja v kazenskih postopkih | 186 |
| 2011/C 236E/46 | Urejanje delovnega časa oseb, ki opravljajo spremljevalne dejavnosti v cestnem prometu ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. junija 2010 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2002/15/ES o urejanju delovnega časa oseb, ki opravljajo spremljevalne dejavnosti v cestnem prometu (KOM(2008)0650 – C6-0354/2008 – 2008/0195(COD)) | 186 |
| 2011/C 236E/47 | Zagotavljanje informacij o živilih potrošnikom ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. junija 2010 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o zagotavljanju informacij o živilih potrošnikom (KOM(2008)0040 – C6-0052/2008 – 2008/0028(COD)) | 187 |
| P7_TC1-COD(2008)0028Stališče Evropskega parlamenta sprejeto v prvi obravnavi dne 16. junija 2010 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št .../2010 Evropskega parlamenta in Sveta o zagotavljanju informacij o živilih potrošnikom, ki spreminja uredbi (ES) št. 1924/2006 in (ES) št. 1925/2006 in razveljavlja Direktivo Komisije 87/250/EGS, Direktivo Sveta 90/496/EGS, direktivi Komisije 94/54/ES, 1999/10/ES, Direktivo 2000/13/ES, direktivi Komisije 2002/67/ES, 2004/77/ES in Uredbo Komisije (ES) št 608/2004 (
  1
  ) | 188 |
| PRILOGA I | 219 |
| PRILOGA II | 220 |
| PRILOGA III | 221 |
| PRILOGA IV | 223 |
| PRILOGA V | 224 |
| PRILOGA VI | 226 |
| PRILOGA VII | 229 |
| PRILOGA VIII | 230 |
| PRILOGA IX | 231 |
| PRILOGA X | 232 |
| PRILOGA XI | 233 |
| PRILOGA XII | 233 |
| | Četrtek, 17. junij 2010 |
| 2011/C 236E/48 | Javna ponudba vrednostnih papirjev in uskladitev zahtev v zvezi s preglednostjo (sprememba direktiv 2003/71/ES in 2004/109/ES) ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. junija 2010 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembah direktiv 2003/71/ES o prospektu, ki se objavi ob javni ponudbi ali sprejemu vrednostnih papirjev v trgovanje in 2004/109/ES o uskladitvi zahtev v zvezi s preglednostjo informacij o izdajateljih, katerih vrednostni papirji so sprejeti v trgovanje na reguliranem trgu (KOM(2009)0491 – C7-0170/2009 – 2009/0132(COD)) | 235 |
| P7_TC1-COD(2009)0132Stališče Evropskega parlamenta sprejeto v prvi obravnavi dne 17. junija 2010 z namenom sprejetja Direktive 2010/.../EU Evropskega parlamenta in Sveta o spremembah direktiv 2003/71/ES o prospektu, ki se objavi ob javni ponudbi ali sprejemu vrednostnih papirjev v trgovanje, in 2004/109/ES o uskladitvi zahtev v zvezi s preglednostjo informacij o izdajateljih, katerih vrednostni papirji so sprejeti v trgovanje na reguliranem trgu | 236 |
| 2011/C 236E/49 | Program za dokumentacijo o ulovu tunov Thunnus thynnus ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. junija 2010 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o uvedbi programa za dokumentacijo o ulovu tunov Thunnus thynnus in o spremembi Uredbe (ES) št. 1984/2003 (KOM(2009)0406 – C7-0124/2009 – 2009/0116(COD)) | 236 |
| P7_TC1-COD(2009)0116Stališče Evropskega parlamenta sprejeto v prvi obravnavi dne 17. junija 2010 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2010 Evropskega parlamenta in Sveta o uvedbi programa za dokumentacijo o ulovu modroplavutih tunov Thunnus thynnus in o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1984/2003 | 237 |
| 2011/C 236E/50 | Uporaba določb schengenskega pravnega reda, ki se navezujejo na schengenski informacijski sistem, v Bolgariji in Romuniji *Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. junija 2010 o predlogu sklepa Sveta o uporabi določb schengenskega pravnega reda, ki se navezujejo na schengenski informacijski sistem, v Republiki Bolgariji in Romuniji (06714/2010 – C7-0067/2010 – 2010/0814(NLE)) | 237 |

III   Pripravljalni akti

Evropski parlament

Torek, 15. junij 2010

2011/C 236E/32

Uporaba sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji: ES/Comunidad ValencianaResolucija Evropskega parlamenta z dne 15. junija 2010 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi Evropskega sklada za prilagajanje globalizaciji v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (KOM(2010)0216 – C7-0115/2010 – 2010/2066(BUD))

161

PRILOGA

163

2011/C 236E/33

Uporaba sredstev Evropskega sklada za prilagajanje globalizaciji: Irska/Waterford CrystalResolucija Evropskega parlamenta z dne 15. junija 2010 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi Evropskega sklada za prilagajanje globalizaciji v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (KOM(2010)0196 – C7-0116/2010 – 2010/2067(BUD))

164

PRILOGA

166

2011/C 236E/34

Uporaba sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji: ES/Castilla-La ManchaResolucija Evropskega parlamenta z dne 15. junija 2010 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi Evropskega sklada za prilagajanje globalizaciji v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (KOM(2010)0205 – C7-0117/2010 – 2010/2068(BUD))

167

PRILOGA

169

2011/C 236E/35

Uporaba sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji: tehnična pomoč na pobudo KomisijeResolucija Evropskega parlamenta z dne 15. junija 2010 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi Evropskega sklada za prilagajanje globalizaciji v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (KOM(2010)0182 – C7-0099/2010 – 2010/2060(BUD))

170

PRILOGA

171

2011/C 236E/36

Finančni prispevki Evropske unije v Mednarodni sklad za Irsko (2007–2010) ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. junija 2010 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o finančnih prispevkih Evropske unije v Mednarodni sklad za Irsko (2007–2010) (KOM(2010)0012 – C7-0024/2010 – 2010/0004(COD))

173

P7_TC1-COD(2010)0004Stališče Evropskega parlamenta sprejeto v prvi obravnavi dne 15. junija 2010 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2010 o finančnih prispevkih Evropske unije v Mednarodni sklad za Irsko (2007–2010)

173

2011/C 236E/37

Evropsko železniško omrežje za konkurenčen tovorni promet ***IIZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. junija 2010 o stališču Sveta v prvi obravnavi z namenom sprejetja Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o evropskem železniškem omrežju za konkurenčen tovorni promet (11069/5/2009 – C7-0043/2010 – 2008/0247(COD))

174

P7_TC2-COD(2008)0247Stališče Evropskega parlamenta sprejeto v drugi obravnavi dne 15. junija 2010 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2010 Evropskega parlamenta in Sveta o evropskem železniškem omrežju za konkurenčen tovorni promet

174

Sreda, 16. junij 2010

2011/C 236E/38

Skupni raziskovalni in razvojni program za Baltsko morje (BONUS-169) ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. junija 2010 o predlogu odločbe Evropskega parlamenta in Sveta o sodelovanju Skupnosti pri skupnem raziskovalnem in razvojnem programu za Baltsko morje (BONUS-169), ki ga izvaja več držav članic (KOM(2009)0610 – C7-0263/2009 – 2009/0169(COD))

175

P7_TC1-COD(2009)0169Stališče Evropskega parlamenta sprejeto v prvi obravnavi dne 16. junija 2010 z namenom sprejetja Sklepa št. .../2010/EU Evropskega parlamenta in Sveta o sodelovanju Unije pri skupnem raziskovalnem in razvojnem programu za Baltsko morje (BONUS), ki ga izvaja več držav članic

175

2011/C 236E/39

Strukture Evropskega satelitskega radio-navigacijskega sistema ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. junija 2010 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1321/2004 o vzpostavitvi upravljavskih struktur Evropskega satelitskega radio-navigacijskega sistema (KOM(2009)0139 – C7-0103/2009 – 2009/0047(COD))

176

P7_TC1-COD(2009)0047Stališče Evropskega parlamenta sprejeto v prvi obravnavi dne 16. junija 2010 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2010 Evropskega parlamenta in Sveta o ustanovitvi Agencije za evropski GNSS, razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1321/2004 o vzpostavitvi upravljavskih struktur Evropskega satelitskega radio-navigacijskega sistema in spremembah Uredbe (ES) št. 683/2008 Evropskega parlamenta in Sveta

176

2011/C 236E/40

Evropski program za spremljanje Zemlje (GMES) ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. junija 2010 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o evropskem programu za opazovanje Zemlje (GMES) in njegovih začetnih operativnih dejavnostih (2011–2013) (KOM(2009)0223 – C7-0037/2009 – 2009/0070(COD))

177

P7_TC1-COD(2009)0070Stališče Evropskega parlamenta sprejeto v prvi obravnavi dne 16. junija 2010 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2010 Evropskega parlamenta in Sveta o evropskem programu za spremljanje Zemlje (GMES) in njegovih začetnih operativnih dejavnostih (2011–2013)

178

2011/C 236E/41

Sklenitev Statuta Mednarodne agencije za obnovljivo energijo (IRENA) ***Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. junija 2010 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Statuta Mednarodne agencije za obnovljivo energijo (IRENA) s strani Evropske unije (08612/2010 – C7-0109/2010 – 2009/0085(NLE))

178

2011/C 236E/42

Odobritev okrepljenega sodelovanja na področju prava, ki se uporablja za razvezo in prenehanje življenjske skupnosti ***Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. junija 2010 o predlogu Sklepa Sveta o odobritvi okrepljenega sodelovanja na področju prava, ki se uporablja za razvezo in prenehanje življenjske skupnosti (09898/2/2010 – C7-0145/2010– 2010/0066(NLE))

179

2011/C 236E/43

Uvedba eura v Estoniji 1. januarja 2011 *Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. junija 2010 o predlogu sklepa Sveta o uvedbi eura v Estoniji 1. januarja 2011 (KOM(2010)0239 – C7-0131/2010 – 2010/0135(NLE))

181

2011/C 236E/44

Predlog spremembe proračuna št. 4/2010: Oddelek III - Komisija (presežek iz leta 2009)Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. junija 2010 o stališču Sveta o predlogu spremembe proračuna št. 4/2010 Evropske unije za proračunsko leto 2010, Oddelek III – Komisija (10930/2010 – C7-0153/2010 – 2010/2056(BUD))

184

2011/C 236E/45

Pravice do tolmačenja in prevajanja v kazenskih postopkih ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. junija 2010 o osnutku direktive Evropskega parlamenta in Sveta o pravicah do tolmačenja in prevajanja v kazenskih postopkih (00001/2010 – C7-0005/2010 – 2010/0801(COD))

185

P7_TC1-COD(2010)0801Stališče Evropskega parlamenta sprejeto v prvi obravnavi dne 16. junija 2010 z namenom sprejetja Direktive 2010/.../EU Evropskega parlamenta in Sveta o pravici do tolmačenja in prevajanja v kazenskih postopkih

186

2011/C 236E/46

Urejanje delovnega časa oseb, ki opravljajo spremljevalne dejavnosti v cestnem prometu ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. junija 2010 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2002/15/ES o urejanju delovnega časa oseb, ki opravljajo spremljevalne dejavnosti v cestnem prometu (KOM(2008)0650 – C6-0354/2008 – 2008/0195(COD))

186

2011/C 236E/47

Zagotavljanje informacij o živilih potrošnikom ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. junija 2010 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o zagotavljanju informacij o živilih potrošnikom (KOM(2008)0040 – C6-0052/2008 – 2008/0028(COD))

187

P7_TC1-COD(2008)0028Stališče Evropskega parlamenta sprejeto v prvi obravnavi dne 16. junija 2010 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št .../2010 Evropskega parlamenta in Sveta o zagotavljanju informacij o živilih potrošnikom, ki spreminja uredbi (ES) št. 1924/2006 in (ES) št. 1925/2006 in razveljavlja Direktivo Komisije 87/250/EGS, Direktivo Sveta 90/496/EGS, direktivi Komisije 94/54/ES, 1999/10/ES, Direktivo 2000/13/ES, direktivi Komisije 2002/67/ES, 2004/77/ES in Uredbo Komisije (ES) št 608/2004 (
  1
  )

1

188

PRILOGA I

219

PRILOGA II

220

PRILOGA III

221

PRILOGA IV

223

PRILOGA V

224

PRILOGA VI

226

PRILOGA VII

229

PRILOGA VIII

230

PRILOGA IX

231

PRILOGA X

232

PRILOGA XI

233

PRILOGA XII

233

Četrtek, 17. junij 2010

2011/C 236E/48

Javna ponudba vrednostnih papirjev in uskladitev zahtev v zvezi s preglednostjo (sprememba direktiv 2003/71/ES in 2004/109/ES) ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. junija 2010 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembah direktiv 2003/71/ES o prospektu, ki se objavi ob javni ponudbi ali sprejemu vrednostnih papirjev v trgovanje in 2004/109/ES o uskladitvi zahtev v zvezi s preglednostjo informacij o izdajateljih, katerih vrednostni papirji so sprejeti v trgovanje na reguliranem trgu (KOM(2009)0491 – C7-0170/2009 – 2009/0132(COD))

235

P7_TC1-COD(2009)0132Stališče Evropskega parlamenta sprejeto v prvi obravnavi dne 17. junija 2010 z namenom sprejetja Direktive 2010/.../EU Evropskega parlamenta in Sveta o spremembah direktiv 2003/71/ES o prospektu, ki se objavi ob javni ponudbi ali sprejemu vrednostnih papirjev v trgovanje, in 2004/109/ES o uskladitvi zahtev v zvezi s preglednostjo informacij o izdajateljih, katerih vrednostni papirji so sprejeti v trgovanje na reguliranem trgu

236

2011/C 236E/49

Program za dokumentacijo o ulovu tunov Thunnus thynnus ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. junija 2010 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o uvedbi programa za dokumentacijo o ulovu tunov Thunnus thynnus in o spremembi Uredbe (ES) št. 1984/2003 (KOM(2009)0406 – C7-0124/2009 – 2009/0116(COD))

236

P7_TC1-COD(2009)0116Stališče Evropskega parlamenta sprejeto v prvi obravnavi dne 17. junija 2010 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2010 Evropskega parlamenta in Sveta o uvedbi programa za dokumentacijo o ulovu modroplavutih tunov Thunnus thynnus in o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1984/2003

237

2011/C 236E/50

Uporaba določb schengenskega pravnega reda, ki se navezujejo na schengenski informacijski sistem, v Bolgariji in Romuniji *Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. junija 2010 o predlogu sklepa Sveta o uporabi določb schengenskega pravnega reda, ki se navezujejo na schengenski informacijski sistem, v Republiki Bolgariji in Romuniji (06714/2010 – C7-0067/2010 – 2010/0814(NLE))

237

| Uporabljeni znaki






  - | Posvetovalni postopek |
| --- | --- |
| **I | Postopek sodelovanja: prva obravnava |
| **II | Postopek sodelovanja: druga obravnava |
| *** | Postopek privolitve |
| ***I | Postopek soodločanja: prva obravnava |
| ***II | Postopek soodločanja: druga obravnava |
| ***III | Postopek soodločanja: tretja obravnava |

Uporabljeni znaki

*

Posvetovalni postopek

**I

Postopek sodelovanja: prva obravnava

**II

Postopek sodelovanja: druga obravnava

***

Postopek privolitve

***I

Postopek soodločanja: prva obravnava

***II

Postopek soodločanja: druga obravnava

***III

Postopek soodločanja: tretja obravnava

(Vrsto postopka določa pravna podlaga, ki jo predlaga Komisija)

Politične spremembe: krepki ležeči tisk označuje novo ali spremenjeno besedilo, simbol ▐ pa tiste dele besedila, ki so bili črtani.

Popravki in prilagoditve tehničnih služb: navadni ležeči tisk označuje novo ali spremenjeno besedilo, simbol ║ pa tiste dele besedila, ki so bili črtani.

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

I Resolucije, priporočila in mnenja

RESOLUCIJE

Evropski parlament ZASEDANJE 2010–2011 Seje: 15.–17. in 23. junija 2010 Zapisnik seje je bil objavljen v Uradnem listu C 257 E, 24.9.2010. Sprejeta besedila z dne 16. junija 2010 o razrešnici za proračunsko leto 2008, so bila objavljena v UL L 252 z dne 25.9.2010, str. 24. SPREJETA BESEDILA

Torek, 15. junij 2010

| 12.8.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 236/1 |
| --- | --- | --- | --- |

12.8.2011

SL

Uradni list Evropske unije

CE 236/1

---

Torek, 15. junij 2010Preglednost regionalne politike in njeno financiranje

P7_TA(2010)0201

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. junija 2010 o preglednosti regionalne politike in njenem financiranju (2009/2232(INI))

2011/C 236 E/01

Evropski parlament,

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti členov 174 do 178 Pogodbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 z dne 11. julija 2006 o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu in Kohezijskem skladu (1),

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 1828/2006 z dne 8. decembra 2006 o pravilih za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu in Kohezijskem skladu ter Uredbe (ES) št. 1080/2006 Evropskega parlamenta in Sveta o Evropskem skladu za regionalni razvoj (2),

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 284/2009 z dne 7. aprila 2009 o spremembi Uredbe (ES) št. 1083/2006 o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu in Kohezijskem skladu v zvezi z nekaterimi določbami glede finančnega upravljanja (3),

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 397/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. maja 2009 o spremembah Uredbe (ES) št. 1080/2006 o Evropskem skladu za regionalni razvoj v zvezi z upravičenostjo naložb v energetsko učinkovitost in obnovljive vire energije pri stanovanjskih objektih (4),

ob upoštevanju Sklepa Evropskega parlamenta z dne 22. aprila 2008 o razrešnici glede izvrševanja splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2006, Oddelek III – Komisija (5),

ob upoštevanju Sklepa Evropskega parlamenta z dne 23. aprila 2009 o razrešnici glede izvrševanja splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2007, Oddelek III – Komisija (6),

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. februarja 2008 o preglednosti pri finančnih zadevah (7),

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 21. oktobra 2008 o vodenju in partnerstvu na nacionalni in regionalni ravni ter osnovi za projekte regionalne politike (8),

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 24. marca 2009 o izvajanju Uredbe o strukturnih skladih 2007–2013: rezultati pogajanj glede nacionalnih strategij in operativnih programov kohezijske politike (9),

ob upoštevanju študije Evropskega parlamenta z naslovom Pobuda za preglednost podatkov in njen vpliv na kohezijsko politiko,

ob upoštevanju zelene knjige Komisije z dne 3. maja 2006 o Pobudi za preglednost v Evropi (KOM(2006)0194),

ob upoštevanju poročila Komisije z dne 21. decembra 2009 z naslovom 20. letno poročilo o izvajanju strukturnih skladov (2008) (KOM(2009)0617/2),

ob upoštevanju člena 48 svojega poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za regionalni razvoj (A7-0139/2010),

| A. | ker je Komisija leta 2005 sprejela pobudo za preglednost v Evropi (ETI), leta 2006 pa objavila zeleno knjigo, da bi izboljšali preglednost, odprtost in odgovornost upravljanja EU, in ker pobuda za preglednost v Evropi temelji na zagotavljanju javnih podatkov o prejemnikih sredstev EU, |
| --- | --- |

A.

ker je Komisija leta 2005 sprejela pobudo za preglednost v Evropi (ETI), leta 2006 pa objavila zeleno knjigo, da bi izboljšali preglednost, odprtost in odgovornost upravljanja EU, in ker pobuda za preglednost v Evropi temelji na zagotavljanju javnih podatkov o prejemnikih sredstev EU,

| B. | ker se v skupnem sistemu upravljanja z informacijami o prejemnikih sredstev EU upravlja na ravni držav članic, ker na ravni EU ni posebne obveznosti, ker ni strogega „usmerjanja“ s strani Komisije in ker se stopnja javne dostopnosti do podatkov bistveno razlikuje v posameznih državah članicah, zaradi česar je primerjava na ravni EU zelo težka, |
| --- | --- |

B.

ker se v skupnem sistemu upravljanja z informacijami o prejemnikih sredstev EU upravlja na ravni držav članic, ker na ravni EU ni posebne obveznosti, ker ni strogega „usmerjanja“ s strani Komisije in ker se stopnja javne dostopnosti do podatkov bistveno razlikuje v posameznih državah članicah, zaradi česar je primerjava na ravni EU zelo težka,

| C. | ker razkritje prejemnikov sredstev EU omogoča sodelovanje javnosti v pomembni razpravi o porabi javnega denarja, kar je bistvenega pomena za delujočo demokracijo, |
| --- | --- |

C.

ker razkritje prejemnikov sredstev EU omogoča sodelovanje javnosti v pomembni razpravi o porabi javnega denarja, kar je bistvenega pomena za delujočo demokracijo,

| D. | ker ni bila vzpostavljena povezava med pobudo za preglednost v Evropi in finančnim nadzorom in revizijo, ki sta bolj določena in zavezujoča, |
| --- | --- |

D.

ker ni bila vzpostavljena povezava med pobudo za preglednost v Evropi in finančnim nadzorom in revizijo, ki sta bolj določena in zavezujoča,

| E. | ker bi morala pobuda za preglednost v Evropi pomembno vplivati na zagotavljanje preglednega partnerstva v predhodnih in nadaljnjih stopnjah kohezijskega programskega cikla; ker pa uredbe ne določajo natančno, v kolikšni meri naj bi bili partnerji vključeni v različne postopke načrtovanja programov, pa tudi ne opredeljujejo ureditve takega sodelovanja, |
| --- | --- |

E.

ker bi morala pobuda za preglednost v Evropi pomembno vplivati na zagotavljanje preglednega partnerstva v predhodnih in nadaljnjih stopnjah kohezijskega programskega cikla; ker pa uredbe ne določajo natančno, v kolikšni meri naj bi bili partnerji vključeni v različne postopke načrtovanja programov, pa tudi ne opredeljujejo ureditve takega sodelovanja,

| F. | ker ni dovolj predhodnih informacij o sklepih Komisije o financiranju velikih projektov, zato tudi ni preglednosti, in ker bi bilo to treba odpraviti, |
| --- | --- |

F.

ker ni dovolj predhodnih informacij o sklepih Komisije o financiranju velikih projektov, zato tudi ni preglednosti, in ker bi bilo to treba odpraviti,

| G. | ker bi moralo biti načelo preglednosti povezano s procesom poenostavljanja postopkov za pridobivanje strukturnih sredstev, |
| --- | --- |

G.

ker bi moralo biti načelo preglednosti povezano s procesom poenostavljanja postopkov za pridobivanje strukturnih sredstev,

| 1. | meni, da so preglednost pri kohezijski politiki in njenem programskem ciklu, dodelitev sredstev ter dostop do informacij za morebitne prejemnike strukturnih sredstev temeljni pogoji za uresničevanje splošnih ciljev kohezijske politike ter da bi morala preglednost postati vodilno medsektorsko načelo pri načrtovanju kohezijskih programov in odločanju o tem; |
| --- | --- |

1.

meni, da so preglednost pri kohezijski politiki in njenem programskem ciklu, dodelitev sredstev ter dostop do informacij za morebitne prejemnike strukturnih sredstev temeljni pogoji za uresničevanje splošnih ciljev kohezijske politike ter da bi morala preglednost postati vodilno medsektorsko načelo pri načrtovanju kohezijskih programov in odločanju o tem;

Razkritje podatkov o prejemnikih kohezijskih sredstev

| 2. | z zadovoljstvom ugotavlja, da so v skladu z zahtevami v pobudi za preglednost v Evropi interaktivne karte s povezavami na sezname prejemnikov sredstev Evropskega sklada za regionalni razvoj in Kohezijskega sklada, dostopne na nacionalnih in regionalnih spletnih straneh, objavljene na spletni strani generalnega direktorata Komisije za regionalno politiko; poziva države članice, naj na ustrezen način promovirajo spletno stran generalnega direktorata za regionalno politiko, da bi omogočili čim širši dostop do te zbirke podatkov; ugotavlja, da zainteresirane strani kljub temu še vedno izredno težko spremljajo, kako se uporablja javni denar; poziva Komisijo, naj se z njimi obširno posvetuje o morebitnih rešitvah za ta položaj; |
| --- | --- |

2.

z zadovoljstvom ugotavlja, da so v skladu z zahtevami v pobudi za preglednost v Evropi interaktivne karte s povezavami na sezname prejemnikov sredstev Evropskega sklada za regionalni razvoj in Kohezijskega sklada, dostopne na nacionalnih in regionalnih spletnih straneh, objavljene na spletni strani generalnega direktorata Komisije za regionalno politiko; poziva države članice, naj na ustrezen način promovirajo spletno stran generalnega direktorata za regionalno politiko, da bi omogočili čim širši dostop do te zbirke podatkov; ugotavlja, da zainteresirane strani kljub temu še vedno izredno težko spremljajo, kako se uporablja javni denar; poziva Komisijo, naj se z njimi obširno posvetuje o morebitnih rešitvah za ta položaj;

| 3. | poziva Komisijo in države članice, naj poskrbijo, da bo po teh zbirkah podatkov držav članic mogoče v celoti iskati podatke in da bodo te zbirke medsebojno skladne, s čimer se omogoči pregled nad predstavljenimi podatki na ravni celotne EU in obenem ohrani njihov lokalni pomen; meni, da je pri tem nujno treba uvesti dvojezične različice (lokalni jezik ali jeziki – eden od delovnih jezikov Komisije); |
| --- | --- |

3.

poziva Komisijo in države članice, naj poskrbijo, da bo po teh zbirkah podatkov držav članic mogoče v celoti iskati podatke in da bodo te zbirke medsebojno skladne, s čimer se omogoči pregled nad predstavljenimi podatki na ravni celotne EU in obenem ohrani njihov lokalni pomen; meni, da je pri tem nujno treba uvesti dvojezične različice (lokalni jezik ali jeziki – eden od delovnih jezikov Komisije);

| 4. | poudarja, da je treba izboljšati uporabnost posredovanih podatkov o prejemnikih po vsebini in predstavitvi; zato poziva Komisijo, naj natančno opredeli strukturo, obliko in vsebino posredovanih informacij ter s tem določi natančno in obvezno obliko; meni, da bi moralo zagotavljanje potrebnih informacij olajšati tudi iskanje po merilih, da bi takoj dobili pregled nad iskanimi elementi; |
| --- | --- |

4.

poudarja, da je treba izboljšati uporabnost posredovanih podatkov o prejemnikih po vsebini in predstavitvi; zato poziva Komisijo, naj natančno opredeli strukturo, obliko in vsebino posredovanih informacij ter s tem določi natančno in obvezno obliko; meni, da bi moralo zagotavljanje potrebnih informacij olajšati tudi iskanje po merilih, da bi takoj dobili pregled nad iskanimi elementi;

| 5. | poziva, naj se zagotovijo dodatne bistvene informacije, ki jih je treba zagotoviti ob objavi seznamov prejemnikov in po potrebi seznamov zainteresiranih strani; zato priporoča, da se poleg sedanjih minimalnih zahtev preuči možnost, da se kot elementi pri razkritju prejemnikov vključijo tudi lokacija, povzetki odobrenih projektov, vrsta podpore in opis projektnih partnerjev; zahteva, da se zbrani podatki prikažejo ter da se z njimi upravlja strukturirano in primerljivo, da bodo v celoti uporabni in se omogoči dejanska preglednost; meni, da je to mogoče doseči brez dodatnih izdatkov; |
| --- | --- |

5.

poziva, naj se zagotovijo dodatne bistvene informacije, ki jih je treba zagotoviti ob objavi seznamov prejemnikov in po potrebi seznamov zainteresiranih strani; zato priporoča, da se poleg sedanjih minimalnih zahtev preuči možnost, da se kot elementi pri razkritju prejemnikov vključijo tudi lokacija, povzetki odobrenih projektov, vrsta podpore in opis projektnih partnerjev; zahteva, da se zbrani podatki prikažejo ter da se z njimi upravlja strukturirano in primerljivo, da bodo v celoti uporabni in se omogoči dejanska preglednost; meni, da je to mogoče doseči brez dodatnih izdatkov;

| 6. | poziva, naj se za programe v okviru cilja evropskega teritorialnega sodelovanja navedejo vsi prejemniki in ne le glavni; |
| --- | --- |

6.

poziva, naj se za programe v okviru cilja evropskega teritorialnega sodelovanja navedejo vsi prejemniki in ne le glavni;

| 7. | poudarja, da so za popolno skladnost z zahtevami v pobudi za večjo preglednost v Evropi potrebni ustrezni predpisi, boljša navodila, opozorilni mehanizem in kot skrajni ukrep sankcije za kršitve; |
| --- | --- |

7.

poudarja, da so za popolno skladnost z zahtevami v pobudi za večjo preglednost v Evropi potrebni ustrezni predpisi, boljša navodila, opozorilni mehanizem in kot skrajni ukrep sankcije za kršitve;

Preglednost in skupno upravljanje

| 8. | poziva Komisijo, naj pojasni, kako bi bilo treba v praksi izvajati načela v pobudi za preglednost v Evropi na ravni operativnih programov in njihovih komunikacijskih načrtov; zato poudarja, da je treba uvesti jasnejša pravila o razkritju informacij o prejemnikih sredstev v skupnem upravljanju; |
| --- | --- |

8.

poziva Komisijo, naj pojasni, kako bi bilo treba v praksi izvajati načela v pobudi za preglednost v Evropi na ravni operativnih programov in njihovih komunikacijskih načrtov; zato poudarja, da je treba uvesti jasnejša pravila o razkritju informacij o prejemnikih sredstev v skupnem upravljanju;

| 9. | poudarja, da je treba besedila uredb in izvedbenih predpisov oblikovati tako, da bodo postopki pregledni, da bodo imeli morebitni prejemniki boljši dostop do strukturnih skladov in se bodo zmanjšala upravna bremena za sodelujoče, zlasti s številnimi glavnimi ukrepi, kot je javna objava navodil o izvajanju, o katerih so se dogovorile Komisija in države članice; poziva organe upravljanja v državah članicah, naj na pregleden način predstavijo vse stopnje projektov, ki se financirajo iz strukturnih skladov; ponovno izraža mnenje, da so dejavniki dobrega upravljanja pregledni in jasni postopki, in v pri tem pozdravlja prizadevanja Komisije, da predstavi predloge za poenostavitev; |
| --- | --- |

9.

poudarja, da je treba besedila uredb in izvedbenih predpisov oblikovati tako, da bodo postopki pregledni, da bodo imeli morebitni prejemniki boljši dostop do strukturnih skladov in se bodo zmanjšala upravna bremena za sodelujoče, zlasti s številnimi glavnimi ukrepi, kot je javna objava navodil o izvajanju, o katerih so se dogovorile Komisija in države članice; poziva organe upravljanja v državah članicah, naj na pregleden način predstavijo vse stopnje projektov, ki se financirajo iz strukturnih skladov; ponovno izraža mnenje, da so dejavniki dobrega upravljanja pregledni in jasni postopki, in v pri tem pozdravlja prizadevanja Komisije, da predstavi predloge za poenostavitev;

| 10. | ugotavlja, da se čezmejni in nadnacionalni programi soočajo s posebnimi težavami zaradi različnih upravnih kultur, nacionalnih predpisov in jezikov, ki se uporabljajo v državah članicah, kar vpliva ne samo na količinske, ampak tudi na kakovostne vidike takih pobud; zato meni, da je zelo pomembno, da se oblikujejo posebna pravila o preglednosti pri usklajevanju in sodelovanju različnih organov upravljanja; |
| --- | --- |

10.

ugotavlja, da se čezmejni in nadnacionalni programi soočajo s posebnimi težavami zaradi različnih upravnih kultur, nacionalnih predpisov in jezikov, ki se uporabljajo v državah članicah, kar vpliva ne samo na količinske, ampak tudi na kakovostne vidike takih pobud; zato meni, da je zelo pomembno, da se oblikujejo posebna pravila o preglednosti pri usklajevanju in sodelovanju različnih organov upravljanja;

| 11. | poudarja, da je sodeč po študiji Evropskega parlamenta o pobudi za preglednost v Evropi in njenem vplivu na kohezijsko politiko neizpolnjevanje minimalnih zahtev v pobudi povezano s pomanjkljivimi upravnimi zmogljivostmi pri organih za upravljanje in ne z nepripravljenostjo posredovati take podatke; glede na to poudarja, da je treba zagotoviti, da posredovanje dodatnih podatkov in informacij ne povzroči dodatnega upravnega bremena za morebitne prejemnike sredstev, še posebej ne za tiste, ki že zdaj s težavo izpolnjujejo upravne in finančne zahteve za nepovratna sredstva in javna naročila; |
| --- | --- |

11.

poudarja, da je sodeč po študiji Evropskega parlamenta o pobudi za preglednost v Evropi in njenem vplivu na kohezijsko politiko neizpolnjevanje minimalnih zahtev v pobudi povezano s pomanjkljivimi upravnimi zmogljivostmi pri organih za upravljanje in ne z nepripravljenostjo posredovati take podatke; glede na to poudarja, da je treba zagotoviti, da posredovanje dodatnih podatkov in informacij ne povzroči dodatnega upravnega bremena za morebitne prejemnike sredstev, še posebej ne za tiste, ki že zdaj s težavo izpolnjujejo upravne in finančne zahteve za nepovratna sredstva in javna naročila;

| 12. | poudarja, da mora Evropska komisija zahtevo za dodatne informacije in podatke povezati z dodatno tehnično podporo (delavnice s sodelovanjem uradnikov Komisije in lokalnega/regionalnega osebja, ki je odgovorno za upravljanje strukturnih skladov, izmenjava najboljših praks med organi upravljanja, objava konkretnih smernic) za morebitne prejemnike brez potrebnih tehničnih možnosti; meni, da je mogoče samo tako zagotoviti, da zaradi prizadevanj udeležencev za izpolnitev dodatnih zahtev o posredovanih podatkih in informacijah ne bo prišlo do preusmerjanja sredstev od samih dejavnosti pri izvajanju projekta; |
| --- | --- |

12.

poudarja, da mora Evropska komisija zahtevo za dodatne informacije in podatke povezati z dodatno tehnično podporo (delavnice s sodelovanjem uradnikov Komisije in lokalnega/regionalnega osebja, ki je odgovorno za upravljanje strukturnih skladov, izmenjava najboljših praks med organi upravljanja, objava konkretnih smernic) za morebitne prejemnike brez potrebnih tehničnih možnosti; meni, da je mogoče samo tako zagotoviti, da zaradi prizadevanj udeležencev za izpolnitev dodatnih zahtev o posredovanih podatkih in informacijah ne bo prišlo do preusmerjanja sredstev od samih dejavnosti pri izvajanju projekta;

| 13. | poudarja, kako pomembno v povezavi z nadzornim sistemom je, da države članice pravočasno posredujejo točne informacije, in da je zato treba povezati pobudo za preglednost v Evropi ter finančni nadzor in revizijo; ponovno izraža mnenje, da mora sistem zgodnjega opozarjanja delovati tudi v tesni povezavi s centralno podatkovno zbirko o izključitvah; |
| --- | --- |

13.

poudarja, kako pomembno v povezavi z nadzornim sistemom je, da države članice pravočasno posredujejo točne informacije, in da je zato treba povezati pobudo za preglednost v Evropi ter finančni nadzor in revizijo; ponovno izraža mnenje, da mora sistem zgodnjega opozarjanja delovati tudi v tesni povezavi s centralno podatkovno zbirko o izključitvah;

| 14. | poziva Komisijo, naj spremlja uporabo večjih predplačil, ki jih države članice prejmejo v skladu s poenostavitvami iz leta 2009 v povezavi z Uredbo (ES) št. 1083/2006; |
| --- | --- |

14.

poziva Komisijo, naj spremlja uporabo večjih predplačil, ki jih države članice prejmejo v skladu s poenostavitvami iz leta 2009 v povezavi z Uredbo (ES) št. 1083/2006;

| 15. | ponovno zahteva posredovanje informacij o izterjavah in preklicih sredstev v okviru pobude za preglednost v Evropi; poziva države članice, naj te informacije posredujejo v celoti, ter Komisijo, naj jih skupaj z informacijami o finančnih popravkih po ugotovljenih kršitvah da na voljo proračunskemu organu in javnosti ter tako zagotovi visok standard verodostojnosti in odgovornosti v odnosu do evropske javnosti; |
| --- | --- |

15.

ponovno zahteva posredovanje informacij o izterjavah in preklicih sredstev v okviru pobude za preglednost v Evropi; poziva države članice, naj te informacije posredujejo v celoti, ter Komisijo, naj jih skupaj z informacijami o finančnih popravkih po ugotovljenih kršitvah da na voljo proračunskemu organu in javnosti ter tako zagotovi visok standard verodostojnosti in odgovornosti v odnosu do evropske javnosti;

| 16. | poziva revizorje, naj zahteve za obveščanje in informacije obravnavajo strožje, tudi s „poimenovanjem in izpostavitvijo kršiteljev“, zlasti če gre za vladnega akterja, ter k izvajanju finančnih popravkov pri ugotovljenih kršitvah; |
| --- | --- |

16.

poziva revizorje, naj zahteve za obveščanje in informacije obravnavajo strožje, tudi s „poimenovanjem in izpostavitvijo kršiteljev“, zlasti če gre za vladnega akterja, ter k izvajanju finančnih popravkov pri ugotovljenih kršitvah;

| 17. | pozdravlja prizadevanja Komisije in Računskega sodišča pri usklajevanju njunih revizijskih metodologij; |
| --- | --- |

17.

pozdravlja prizadevanja Komisije in Računskega sodišča pri usklajevanju njunih revizijskih metodologij;

Preglednost in partnerstvo

| 18. | poudarja, da so minimalni standardi posvetovanja sestavni del pobude za preglednost v Evropi, in pozdravlja dejstvo, da Komisija te standarde spodbuja in uporablja pri kohezijski politiki; Komisijo kljub temu poziva, naj zainteresiranim stranem omogoči posredovati povratne informacije o kakovosti samega posvetovalnega procesa; poziva regije in države članice, naj pri posvetovanju z zainteresiranimi stranmi upoštevajo dosedanje izkušnje EU; |
| --- | --- |

18.

poudarja, da so minimalni standardi posvetovanja sestavni del pobude za preglednost v Evropi, in pozdravlja dejstvo, da Komisija te standarde spodbuja in uporablja pri kohezijski politiki; Komisijo kljub temu poziva, naj zainteresiranim stranem omogoči posredovati povratne informacije o kakovosti samega posvetovalnega procesa; poziva regije in države članice, naj pri posvetovanju z zainteresiranimi stranmi upoštevajo dosedanje izkušnje EU;

| 19. | ponavlja, da je partnerstvo temeljni pogoj za preglednost, odzivnost, učinkovitost in zakonitost na vseh stopnjah kohezijskega načrtovanja in izvajanja ter lahko poveča zavezanost rezultatom programov in njihovo javno lastništvo; zato poziva države članice in organe upravljanja, naj v celoti na vseh stopnjah kohezijskega načrtovanja in izvajanja tesneje vključijo regionalne in lokalne organe ter druge ustrezne partnerje, tudi z vzpostavitvijo internetnih platform na nacionalni ravni, ki bodo zagotavljale preglednost nad obstoječimi sredstvi in operativnimi programi, in s spodbujanjem dobre prakse na druge načine; poleg tega naj jim omogočijo popoln dostop do celotne projektne dokumentacije, da bi lahko bolje uporabili njihove izkušnje, znanje in dobro prakso; |
| --- | --- |

19.

ponavlja, da je partnerstvo temeljni pogoj za preglednost, odzivnost, učinkovitost in zakonitost na vseh stopnjah kohezijskega načrtovanja in izvajanja ter lahko poveča zavezanost rezultatom programov in njihovo javno lastništvo; zato poziva države članice in organe upravljanja, naj v celoti na vseh stopnjah kohezijskega načrtovanja in izvajanja tesneje vključijo regionalne in lokalne organe ter druge ustrezne partnerje, tudi z vzpostavitvijo internetnih platform na nacionalni ravni, ki bodo zagotavljale preglednost nad obstoječimi sredstvi in operativnimi programi, in s spodbujanjem dobre prakse na druge načine; poleg tega naj jim omogočijo popoln dostop do celotne projektne dokumentacije, da bi lahko bolje uporabili njihove izkušnje, znanje in dobro prakso;

| 20. | poziva Komisijo, naj pripravi boljša navodila za praktično uresničevanje določbe o partnerstvu v sedanjih programih ter dovolj zavezujoča pravila o partnerstvu v prihodnjih zakonodajnih besedilih, zlasti glede vključevanja regionalnih in lokalnih oblasti, tj. voljenih teles, ki so glavni partnerji v celotnem procesu; |
| --- | --- |

20.

poziva Komisijo, naj pripravi boljša navodila za praktično uresničevanje določbe o partnerstvu v sedanjih programih ter dovolj zavezujoča pravila o partnerstvu v prihodnjih zakonodajnih besedilih, zlasti glede vključevanja regionalnih in lokalnih oblasti, tj. voljenih teles, ki so glavni partnerji v celotnem procesu;

| 21. | poziva k zagotavljanju bolj usmerjenega ter rednega in pravočasnega obveščanja partnerskih organizacij, zlasti tistih, ki so del upravljavskih struktur, in k večji rabi tehnične pomoči za podporo partnerstvu, med drugim tako, da se partnerskim organizacijam omogoči udeležba na usposabljanjih za organe izvajanja; poziva, naj bodo ta usposabljanja dostopna v multimedijskih različicah, da se tako razširi ciljno občinstvo in se omogoči naknadno posvetovanje partnerskih organizacij; poudarja korist takega ukrepa za partnerje iz najbolj oddaljenih regij Unije, kot so najbolj odmaknjene regije; |
| --- | --- |

21.

poziva k zagotavljanju bolj usmerjenega ter rednega in pravočasnega obveščanja partnerskih organizacij, zlasti tistih, ki so del upravljavskih struktur, in k večji rabi tehnične pomoči za podporo partnerstvu, med drugim tako, da se partnerskim organizacijam omogoči udeležba na usposabljanjih za organe izvajanja; poziva, naj bodo ta usposabljanja dostopna v multimedijskih različicah, da se tako razširi ciljno občinstvo in se omogoči naknadno posvetovanje partnerskih organizacij; poudarja korist takega ukrepa za partnerje iz najbolj oddaljenih regij Unije, kot so najbolj odmaknjene regije;

Boljša preglednost pri sredstvih EU za velike projekte

| 22. | poziva Komisijo, naj pravočasno objavlja spletne informacije in zagotovi neposreden dostop do projektne dokumentacije (vloga, študija izvedljivosti, analiza stroškov in koristi, presoja vplivov na okolje itn.) o velikih projektih, tudi o projektih JASPERS, in sicer čim prej po tem, ko država članica Komisiji posreduje vlogo za financiranje in preden slednja sprejme sklep o financiranju; meni, da bi moralo spletno mesto Komisije omogočati objavo komentarjev o takih projektih; |
| --- | --- |

22.

poziva Komisijo, naj pravočasno objavlja spletne informacije in zagotovi neposreden dostop do projektne dokumentacije (vloga, študija izvedljivosti, analiza stroškov in koristi, presoja vplivov na okolje itn.) o velikih projektih, tudi o projektih JASPERS, in sicer čim prej po tem, ko država članica Komisiji posreduje vlogo za financiranje in preden slednja sprejme sklep o financiranju; meni, da bi moralo spletno mesto Komisije omogočati objavo komentarjev o takih projektih;

| 23. | poziva, naj se na spletu z retroaktivnim učinkom objavijo informacije o velikih projektih, odobrenih ali predloženih v odobritev v programskem obdobju 2007–2013; |
| --- | --- |

23.

poziva, naj se na spletu z retroaktivnim učinkom objavijo informacije o velikih projektih, odobrenih ali predloženih v odobritev v programskem obdobju 2007–2013;

| 24. | predlaga opredelitev okoliščin, ko se lahko ponovno uporabijo neporabljena sredstva, in odgovornosti institucije, ki odloča o vnovični dodelitvi teh sredstev; |
| --- | --- |

24.

predlaga opredelitev okoliščin, ko se lahko ponovno uporabijo neporabljena sredstva, in odgovornosti institucije, ki odloča o vnovični dodelitvi teh sredstev;

*

* *

| 25. | naroča svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

25.

naroča svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL L 210, 31.7.2006, str. 25.

(2)  UL L 371, 27.12.2006, str. 1.

(3)  UL L 94, 8.4.2009, str. 10.

(4)  UL L 126, 21.5.2009, str. 3.

(5)  UL L 88, 31.3.2009, str. 23.

(6)  UL L 255, 26.9.2009, str. 24.

(7)  UL C 184 E, 6.8.2009, str. 1.

(8)  Sprejeta besedila, P6_TA(2008)0492.

(9)  Sprejeta besedila, P6_TA(2009)0165.

---

| 12.8.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 236/6 |
| --- | --- | --- | --- |

12.8.2011

SL

Uradni list Evropske unije

CE 236/6

---

Torek, 15. junij 2010Pooblastilo za trialog o predlogu proračuna za leto 2011

P7_TA(2010)0205

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. junija 2010 o pooblastilu za tristranske pogovore o predlogu proračuna za leto 2011 (2010/2002(BUD))

2011/C 236 E/02

Evropski parlament,

ob upoštevanju predloga proračuna za proračunsko leto 2011, ki ga je Komisija sprejela 27. aprila 2010 (SEC(2010)0473),

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (1),

ob upoštevanju skupne izjave, o kateri je bil dosežen dogovor na usklajevalnem sestanku z dne 18. novembra 2009, o prehodnih ukrepih, ki se bodo v okviru proračunskega postopka izvajali po začetku veljavnosti Lizbonske pogodbe (2),

ob upoštevanju člena 314 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. marca 2010 o prednostnih nalogah proračuna za leto 2011, oddelek III – Komisija (3),

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 16. marca 2010 o proračunskih smernicah za leto 2011,

ob upoštevanju poglavja 7 svojega poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za proračun ter mnenj Odbora za razvoj, Odbora za industrijo, raziskave in energetiko, Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja ter Odbora za pravice žensk in enakost spolov (A7-0183/2010),

| A. | ker je proračunski postopek za leto 2011 prvi postopek, ki bo potekal v skladu z Lizbonsko pogodbo, in ker ena sama obravnava zahteva okrepljeno sodelovanje in usklajevanje z drugo vejo proračunskega organa, da bo lahko v spravnem postopku dosežen dogovor o vseh odhodkih, |
| --- | --- |

A.

ker je proračunski postopek za leto 2011 prvi postopek, ki bo potekal v skladu z Lizbonsko pogodbo, in ker ena sama obravnava zahteva okrepljeno sodelovanje in usklajevanje z drugo vejo proračunskega organa, da bo lahko v spravnem postopku dosežen dogovor o vseh odhodkih,

| B. | ker bo treba na tristranskih pogovorih julija razjasniti zadeve, preden Svet sprejme stališče o predlogu proračuna, da se že vnaprej opredeli točke, o katerih se je treba sporazumeti, |
| --- | --- |

B.

ker bo treba na tristranskih pogovorih julija razjasniti zadeve, preden Svet sprejme stališče o predlogu proračuna, da se že vnaprej opredeli točke, o katerih se je treba sporazumeti,

Predlog proračuna za leto 2011

Splošne ugotovitve

| 1. | ugotavlja, da je v predlogu proračuna za leto 2011 skupaj predvidenih 142 576,4 milijona EUR sredstev za obveznosti in 130 147,2 milijona EUR sredstev za plačila, kar pomeni, da razlika do zgornje meje za obveznosti znaša 1 224,4 milijona EUR, za plačila pa 4 417,8 milijona EUR; ugotavlja, da ta skupna zneska predstavljata 1,15 % oziroma 1,05 % predvidenega BND Evropske unije za leto 2011; |
| --- | --- |

1.

ugotavlja, da je v predlogu proračuna za leto 2011 skupaj predvidenih 142 576,4 milijona EUR sredstev za obveznosti in 130 147,2 milijona EUR sredstev za plačila, kar pomeni, da razlika do zgornje meje za obveznosti znaša 1 224,4 milijona EUR, za plačila pa 4 417,8 milijona EUR; ugotavlja, da ta skupna zneska predstavljata 1,15 % oziroma 1,05 % predvidenega BND Evropske unije za leto 2011;

| 2. | je zaskrbljen zaradi dejstva, da so se sredstva za prevzem obveznosti v primerjavi s proračunom za leto 2010, kot je bil sprejet, povečala samo za 0,77 %, kar je odločno premalo za uresničenje pričakovanj mnogih, da bo proračun EU odigral odločilno vlogo pri podpori evropskemu gospodarstvu po krizi; ugotavlja, da so se plačila sicer povečala za 5,85 %, vendar opozarja na njihovo neobičajno nizko raven v letu 2010, kar je matematična razlaga za tolikšno povečanje; opominja, da zgornja meja večletnega finančnega okvira znaša 142 965 milijonov EUR za obveznosti in 134 280 milijonov EUR za plačila v trenutnih cenah; |
| --- | --- |

2.

je zaskrbljen zaradi dejstva, da so se sredstva za prevzem obveznosti v primerjavi s proračunom za leto 2010, kot je bil sprejet, povečala samo za 0,77 %, kar je odločno premalo za uresničenje pričakovanj mnogih, da bo proračun EU odigral odločilno vlogo pri podpori evropskemu gospodarstvu po krizi; ugotavlja, da so se plačila sicer povečala za 5,85 %, vendar opozarja na njihovo neobičajno nizko raven v letu 2010, kar je matematična razlaga za tolikšno povečanje; opominja, da zgornja meja večletnega finančnega okvira znaša 142 965 milijonov EUR za obveznosti in 134 280 milijonov EUR za plačila v trenutnih cenah;

| 3. | priznava, da je razlika med obveznostmi in plačili v primerjavi s proračunom za leto 2010 manjša (12 429 milijonov EUR v primerjavi z 18 535 milijoni EUR), kar kaže na boljše izvrševanje proračuna EU, toda hkrati opozarja, da večletni finančni okvir za leto 2011 omogoča samo 8 366 milijonov EUR razlike med obveznostmi in plačili; v zvezi s tem opominja, da te razlike ustvarijo dolgoročni primanjkljaj, zato bi se jim bilo treba izogibati zaradi proračunske trajnosti in upravljivosti; |
| --- | --- |

3.

priznava, da je razlika med obveznostmi in plačili v primerjavi s proračunom za leto 2010 manjša (12 429 milijonov EUR v primerjavi z 18 535 milijoni EUR), kar kaže na boljše izvrševanje proračuna EU, toda hkrati opozarja, da večletni finančni okvir za leto 2011 omogoča samo 8 366 milijonov EUR razlike med obveznostmi in plačili; v zvezi s tem opominja, da te razlike ustvarijo dolgoročni primanjkljaj, zato bi se jim bilo treba izogibati zaradi proračunske trajnosti in upravljivosti;

| 4. | opozarja, da večina (70 %) skupne razlike do zgornje meje v znesku 1 224,4 milijona EUR v predlogu proračuna izvira iz razdelka 2 (ohranjanje in upravljanje naravnih virov), razlike v preostalih razdelkih – predvsem 1a, 3b in 4 – pa so zelo majhne, s čimer se sorazmerno zmanjšuje zmožnost EU za odzivanje na spremembe politik in nepredvidene potrebe, ne da bi ogrozila svoje prednostne naloge; |
| --- | --- |

4.

opozarja, da večina (70 %) skupne razlike do zgornje meje v znesku 1 224,4 milijona EUR v predlogu proračuna izvira iz razdelka 2 (ohranjanje in upravljanje naravnih virov), razlike v preostalih razdelkih – predvsem 1a, 3b in 4 – pa so zelo majhne, s čimer se sorazmerno zmanjšuje zmožnost EU za odzivanje na spremembe politik in nepredvidene potrebe, ne da bi ogrozila svoje prednostne naloge;

| 5. | poudarja še, da utegne biti razlika do zgornje meje v razdelku 2 dejansko manjša, saj se lahko tržne razmere spremenijo; |
| --- | --- |

5.

poudarja še, da utegne biti razlika do zgornje meje v razdelku 2 dejansko manjša, saj se lahko tržne razmere spremenijo;

| 6. | pozdravlja poročilo o delovanju medinstitucionalnega sporazuma COM(2010)0185, ki ga je objavila Komisija, in v zvezi s tem spominja, da je napovedan predlog korenite revizije proračuna in da je zaradi težav v preteklih proračunskih postopkih, ko se je bilo treba primerno in zadovoljivo odzvati na različne izzive, revizija obstoječega večletnega finančnega okvira neizbežna; znova izraža pričakovanje, da bo Komisija konkretne predloge za revizijo tega okvira pripravila še pred koncem prve polovice leta 2010; |
| --- | --- |

6.

pozdravlja poročilo o delovanju medinstitucionalnega sporazuma COM(2010)0185, ki ga je objavila Komisija, in v zvezi s tem spominja, da je napovedan predlog korenite revizije proračuna in da je zaradi težav v preteklih proračunskih postopkih, ko se je bilo treba primerno in zadovoljivo odzvati na različne izzive, revizija obstoječega večletnega finančnega okvira neizbežna; znova izraža pričakovanje, da bo Komisija konkretne predloge za revizijo tega okvira pripravila še pred koncem prve polovice leta 2010;

| 7. | opozarja na veliko število nedokončanih postopkov z daljnosežnimi proračunskimi posledicami, ki jih bosta morali veji proračunskega organa dokončati v letu 2011 (pregled proračuna, vzpostavitev Evropske službe za zunanje delovanje (EEAS), spremembe proračuna, revizija večletnega finančnega okvira, revizija finančne uredbe itd.); |
| --- | --- |

7.

opozarja na veliko število nedokončanih postopkov z daljnosežnimi proračunskimi posledicami, ki jih bosta morali veji proračunskega organa dokončati v letu 2011 (pregled proračuna, vzpostavitev Evropske službe za zunanje delovanje (EEAS), spremembe proračuna, revizija večletnega finančnega okvira, revizija finančne uredbe itd.);

| 8. | je seznanjen s prednostnimi nalogami Komisije (podpora gospodarstvu EU po krizi in prilagajanje novim zahtevam, npr. zaradi izvajanja Lizbonske pogodbe, novih finančnih nadzornih organov, financiranja pobude GMES (globalno nadzorovanje okolja in varnosti), izvajanja stockholmskega programa itd.) in dvomi, da bo skromno povečanje obveznosti v primerjavi s proračunom za leto 2010 zadostovalo za njihovo uresničenje; |
| --- | --- |

8.

je seznanjen s prednostnimi nalogami Komisije (podpora gospodarstvu EU po krizi in prilagajanje novim zahtevam, npr. zaradi izvajanja Lizbonske pogodbe, novih finančnih nadzornih organov, financiranja pobude GMES (globalno nadzorovanje okolja in varnosti), izvajanja stockholmskega programa itd.) in dvomi, da bo skromno povečanje obveznosti v primerjavi s proračunom za leto 2010 zadostovalo za njihovo uresničenje;

| 9. | poudarja, da je pomembno, da se odločno odzovemo na krizo in nestabilnost finančnih trgov, kar pomeni večjo finančno zmogljivost in prilagodljivost proračuna EU; v zvezi s tem zahteva, da Svet in Komisija predložita nadaljnje in podrobne informacije o morebitnih posledicah evropskega mehanizma za finančno stabilizacijo, sprejetega na izrednem srečanju Sveta Ecofin 9. in 10. maja 2010, za proračun EU; prav tako zahteva, da se vzpostavi učinkovit sistem spremljanja z neposrednim in obveznim poročanjem Evropskemu parlamentu, da bi se izognili krizam v prihodnje; |
| --- | --- |

9.

poudarja, da je pomembno, da se odločno odzovemo na krizo in nestabilnost finančnih trgov, kar pomeni večjo finančno zmogljivost in prilagodljivost proračuna EU; v zvezi s tem zahteva, da Svet in Komisija predložita nadaljnje in podrobne informacije o morebitnih posledicah evropskega mehanizma za finančno stabilizacijo, sprejetega na izrednem srečanju Sveta Ecofin 9. in 10. maja 2010, za proračun EU; prav tako zahteva, da se vzpostavi učinkovit sistem spremljanja z neposrednim in obveznim poročanjem Evropskemu parlamentu, da bi se izognili krizam v prihodnje;

| 10. | obžaluje, da s proračunskega vidika v predlogu proračuna 2011 ni mogoče jasno opredeliti finančnih posledic vodilnih pobud strategije EU 2020, kot so „Unija inovacij“, „Mladi in mobilnosti“, „Evropa, ki gospodarno izkorišča vire“, „Nova znanja in spretnosti in nova delovna mesta“ ter „Industrijska politika za dobo globalizacije“, in izraža dvom, da bo mogoče v obstoječem finančnem okviru za te pobude zagotoviti zadostna finančna sredstva; |
| --- | --- |

10.

obžaluje, da s proračunskega vidika v predlogu proračuna 2011 ni mogoče jasno opredeliti finančnih posledic vodilnih pobud strategije EU 2020, kot so „Unija inovacij“, „Mladi in mobilnosti“, „Evropa, ki gospodarno izkorišča vire“, „Nova znanja in spretnosti in nova delovna mesta“ ter „Industrijska politika za dobo globalizacije“, in izraža dvom, da bo mogoče v obstoječem finančnem okviru za te pobude zagotoviti zadostna finančna sredstva;

| 11. | opominja, da je mladina – kot je navedel v resoluciji z dne 25. marca 2010 o prednostnih nalogah proračuna za leto 2011 – ena osrednjih prednostnih nalog proračuna za leto 2011, ki bi jo bilo treba podpirati kot horizontalno temo EU, razvijati sinergije med različnimi politikami, ki se nanašajo na mlade, zlasti v zvezi izobraževanjem, zaposlovanjem, podjetništvom in zdravjem, obenem pa omogočiti in spodbujati družbeno vključenost, krepitev vloge, mobilnost in usposabljanje mladih; poudarja, da bi bilo treba mladino razumeti kot širok koncept, ki zajema zmožnost posameznikov, da večkrat v življenju spremenijo svoj položaj in status, in sicer da brez ovir prehajajo iz opravljanja prakse v akademsko ali poklicno okolje oziroma poklicno usposabljanje, pri čemer je eden od ciljev olajšati prehod iz izobraževalnega sistema na trg dela; |
| --- | --- |

11.

opominja, da je mladina – kot je navedel v resoluciji z dne 25. marca 2010 o prednostnih nalogah proračuna za leto 2011 – ena osrednjih prednostnih nalog proračuna za leto 2011, ki bi jo bilo treba podpirati kot horizontalno temo EU, razvijati sinergije med različnimi politikami, ki se nanašajo na mlade, zlasti v zvezi izobraževanjem, zaposlovanjem, podjetništvom in zdravjem, obenem pa omogočiti in spodbujati družbeno vključenost, krepitev vloge, mobilnost in usposabljanje mladih; poudarja, da bi bilo treba mladino razumeti kot širok koncept, ki zajema zmožnost posameznikov, da večkrat v življenju spremenijo svoj položaj in status, in sicer da brez ovir prehajajo iz opravljanja prakse v akademsko ali poklicno okolje oziroma poklicno usposabljanje, pri čemer je eden od ciljev olajšati prehod iz izobraževalnega sistema na trg dela;

| 12. | obžaluje dejstvo, da je kljub odmevnosti in visoki stopnji izvrševanja glavnih instrumentov in programov za mlade (vseživljenjsko učenje, Mladi v akciji, Erasmus Mundus) – v vseh letih v obdobju 2007–2009 je znašala od 95 % do 100 % – povečanje, predvideno zanje v predlogu proračuna, le simbolično; meni, da to povečanje EU ne omogoča, da bi ustrezno izvajala to prednostno nalogo, zato namerava tem programom zagotoviti dodatno podporo; v zvezi s tem spominja, da imajo ti programi nesporno evropsko dodano vrednost in ogromno prispevajo k oblikovanju močne evropske civilne družbe, kljub skromnemu finančnemu prispevku, ki so ga deležni; |
| --- | --- |

12.

obžaluje dejstvo, da je kljub odmevnosti in visoki stopnji izvrševanja glavnih instrumentov in programov za mlade (vseživljenjsko učenje, Mladi v akciji, Erasmus Mundus) – v vseh letih v obdobju 2007–2009 je znašala od 95 % do 100 % – povečanje, predvideno zanje v predlogu proračuna, le simbolično; meni, da to povečanje EU ne omogoča, da bi ustrezno izvajala to prednostno nalogo, zato namerava tem programom zagotoviti dodatno podporo; v zvezi s tem spominja, da imajo ti programi nesporno evropsko dodano vrednost in ogromno prispevajo k oblikovanju močne evropske civilne družbe, kljub skromnemu finančnemu prispevku, ki so ga deležni;

| 13. | zahteva dodatno pojasnilo glede razčlenitve med odhodki iz poslovanja in upravnimi odhodki, hkrati pa priznava prizadevanja za predstavitev upravnih odhodkov, ki se ne financirajo iz razdelka 5; ugotavlja, da se že tako velik delež odhodkov, ki so dejansko upravni, financira s sredstvi za poslovanje; |
| --- | --- |

13.

zahteva dodatno pojasnilo glede razčlenitve med odhodki iz poslovanja in upravnimi odhodki, hkrati pa priznava prizadevanja za predstavitev upravnih odhodkov, ki se ne financirajo iz razdelka 5; ugotavlja, da se že tako velik delež odhodkov, ki so dejansko upravni, financira s sredstvi za poslovanje;

| 14. | je odločen, da bo pogajanja o proračunu za leto 2011 vodil na konstruktiven in nepristranski način, ob tem pa upošteval cilja učinkovitosti in evropske dodane vrednosti; v zameno pričakuje, da bo tudi druga veja proračunskega organa izbrala pristop, temelječ na sodelovanju, kar bo omogočilo pristen politični dialog, ki ne bo omejen na „računovodsko preračunavanje“, pri katerem imajo prihranki in prispevki držav članic osrednjo vlogo v pogajanjih; znova poudarja, da Pogodba ni le spremenila pravnega okvira za proračunski postopek, temveč je uvedla tudi nov način in nove roke za pogajanja in doseganje kompromisov; |
| --- | --- |

14.

je odločen, da bo pogajanja o proračunu za leto 2011 vodil na konstruktiven in nepristranski način, ob tem pa upošteval cilja učinkovitosti in evropske dodane vrednosti; v zameno pričakuje, da bo tudi druga veja proračunskega organa izbrala pristop, temelječ na sodelovanju, kar bo omogočilo pristen politični dialog, ki ne bo omejen na „računovodsko preračunavanje“, pri katerem imajo prihranki in prispevki držav članic osrednjo vlogo v pogajanjih; znova poudarja, da Pogodba ni le spremenila pravnega okvira za proračunski postopek, temveč je uvedla tudi nov način in nove roke za pogajanja in doseganje kompromisov;

| 15. | poudarja, da je proračun EU v primerjavi z nacionalnimi proračuni zelo omejen, zato znova opozarja, da je treba, če želimo uresničiti skupne strategije EU, ustvariti sinergije med proračunom EU in nacionalnimi proračuni; poudarja, da usklajenost povečuje učinek evropskih politik in omogoča ustvariti resnično evropsko dodano vrednost, hkrati pa podpira dolgoročne cilje politik; je prepričan, da ima lahko proračun EU koristno vlogo na ključnih področjih v podporo dolgoročnim naložbam in delovnim mestom; pričakuje, da bo Svet to ustrezno upošteval pri odločanju o proračunu EU in da se bo vzdržal splošnega zmanjševanja sredstev, četudi so razmere za nacionalne javne finance izjemno težavne; |
| --- | --- |

15.

poudarja, da je proračun EU v primerjavi z nacionalnimi proračuni zelo omejen, zato znova opozarja, da je treba, če želimo uresničiti skupne strategije EU, ustvariti sinergije med proračunom EU in nacionalnimi proračuni; poudarja, da usklajenost povečuje učinek evropskih politik in omogoča ustvariti resnično evropsko dodano vrednost, hkrati pa podpira dolgoročne cilje politik; je prepričan, da ima lahko proračun EU koristno vlogo na ključnih področjih v podporo dolgoročnim naložbam in delovnim mestom; pričakuje, da bo Svet to ustrezno upošteval pri odločanju o proračunu EU in da se bo vzdržal splošnega zmanjševanja sredstev, četudi so razmere za nacionalne javne finance izjemno težavne;

| 16. | opominja, da je svoje prednostne naloge navedel v zgoraj omenjeni resoluciji z dne 25. marca 2010; |
| --- | --- |

16.

opominja, da je svoje prednostne naloge navedel v zgoraj omenjeni resoluciji z dne 25. marca 2010;

Razdelek 1a

| 17. | je seznanjen s povečanjem sredstev za prevzem obveznosti za 4,4 % (na 13 437 milijonov EUR) in sredstev za plačila za 7 % (na 11 035 milijonov EUR (4) ter z razliko do zgornje meje v znesku 50,1 milijona EUR (v primerjavi s 37 milijoni EUR v finančnem načrtu), ki je posledica zmanjšanja sredstev za upravno in tehnično podporo (nekdanje vrstice BA) ter za decentralizirane in izvajalske agencije, pa tudi zmanjšanja sredstev za številne programe, na primer Carine 2013 in CIP – Podjetništvo in inovacije; |
| --- | --- |

17.

je seznanjen s povečanjem sredstev za prevzem obveznosti za 4,4 % (na 13 437 milijonov EUR) in sredstev za plačila za 7 % (na 11 035 milijonov EUR (4) ter z razliko do zgornje meje v znesku 50,1 milijona EUR (v primerjavi s 37 milijoni EUR v finančnem načrtu), ki je posledica zmanjšanja sredstev za upravno in tehnično podporo (nekdanje vrstice BA) ter za decentralizirane in izvajalske agencije, pa tudi zmanjšanja sredstev za številne programe, na primer Carine 2013 in CIP – Podjetništvo in inovacije;

| 18. | opominja, da imajo mala in srednje velika podjetja pomembno vlogo pri oživitvi in pospeševanju gospodarstva EU; poziva k večji podpori vsem programom in instrumentom, namenjenim spodbujanju malih in srednje velikih podjetij, in je v zvezi s tem zaskrbljen zaradi zmanjšanja plačil, predvidenih za program CIP – Podjetništvo in inovacije; |
| --- | --- |

18.

opominja, da imajo mala in srednje velika podjetja pomembno vlogo pri oživitvi in pospeševanju gospodarstva EU; poziva k večji podpori vsem programom in instrumentom, namenjenim spodbujanju malih in srednje velikih podjetij, in je v zvezi s tem zaskrbljen zaradi zmanjšanja plačil, predvidenih za program CIP – Podjetništvo in inovacije;

| 19. | znova opozarja, da ob sprejemanju sedanjega večletnega finančnega okvira niso bile upoštevane nove potrebe po financiranju iz tega razdelka (program razgradnje elektrarne Kozloduj, evropski finančni nadzorni organi, ITER, GMES, zahteva Parlamenta za povečanje sredstev v obratovalni fazi); poudarja, da financiranje naštetega ne bi smelo ovirati financiranja drugih programov in ukrepov v razdelku 1a, ki so ključnega pomena za evropska prizadevanja za okrevanje po krizi; |
| --- | --- |

19.

znova opozarja, da ob sprejemanju sedanjega večletnega finančnega okvira niso bile upoštevane nove potrebe po financiranju iz tega razdelka (program razgradnje elektrarne Kozloduj, evropski finančni nadzorni organi, ITER, GMES, zahteva Parlamenta za povečanje sredstev v obratovalni fazi); poudarja, da financiranje naštetega ne bi smelo ovirati financiranja drugih programov in ukrepov v razdelku 1a, ki so ključnega pomena za evropska prizadevanja za okrevanje po krizi;

| 20. | opominja, da se evropski načrt za oživitev gospodarstva delno financira iz tega razdelka, prav tako pa precejšnje število večletnih programov (CIP, sedmi okvirni program, TEN, Galileo/Egnos, Marco Polo II in Progress), ki bodo do leta 2011 vstopili v zrelo fazo; zato znova poziva Komisijo, naj predstavi poročilo o spremljanju izvajanja evropskega načrta za oživitev gospodarstva, vključno z ukrepi, ki so bili zaupani Evropski investicijski banki; |
| --- | --- |

20.

opominja, da se evropski načrt za oživitev gospodarstva delno financira iz tega razdelka, prav tako pa precejšnje število večletnih programov (CIP, sedmi okvirni program, TEN, Galileo/Egnos, Marco Polo II in Progress), ki bodo do leta 2011 vstopili v zrelo fazo; zato znova poziva Komisijo, naj predstavi poročilo o spremljanju izvajanja evropskega načrta za oživitev gospodarstva, vključno z ukrepi, ki so bili zaupani Evropski investicijski banki;

| 21. | pozdravlja povečanje sredstev za osrednje programe (FP7 za 13,8 %; CIP za 4,4 %; vseživljenjsko učenje za 2,6 %; TEN za 16,8 %) in poudarja, da so prav ti programi bistven vzvod v gospodarski strategiji EU za obvladovanje krize; |
| --- | --- |

21.

pozdravlja povečanje sredstev za osrednje programe (FP7 za 13,8 %; CIP za 4,4 %; vseživljenjsko učenje za 2,6 %; TEN za 16,8 %) in poudarja, da so prav ti programi bistven vzvod v gospodarski strategiji EU za obvladovanje krize;

| 22. | poudarja, da razdelek 1a zajema več vodilnih pobud iz strategije EU 2020, na primer za Unijo inovacij, mlade in mobilnost, Evropo, ki gospodarno izkorišča vire, nova znanja in spretnosti in nova delovna mesta ter industrijsko politiko za dobo globalizacije; obžaluje dejstvo, da iz proračunskega vidika ni mogoče jasno opredeliti finančnih posledic strategije EU 2020, in izraža dvom, da bo mogoče v obstoječem finančnem okviru zagotoviti zadostna finančna sredstva za te pobude; |
| --- | --- |

22.

poudarja, da razdelek 1a zajema več vodilnih pobud iz strategije EU 2020, na primer za Unijo inovacij, mlade in mobilnost, Evropo, ki gospodarno izkorišča vire, nova znanja in spretnosti in nova delovna mesta ter industrijsko politiko za dobo globalizacije; obžaluje dejstvo, da iz proračunskega vidika ni mogoče jasno opredeliti finančnih posledic strategije EU 2020, in izraža dvom, da bo mogoče v obstoječem finančnem okviru zagotoviti zadostna finančna sredstva za te pobude;

| 23. | opominja, da se bodo prednostne naloge za leto 2011 iz vidika strategije EU 2020 financirale v glavnem iz tega razdelka in da utegnejo imeti pristojnosti EU, izhajajoče iz začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe, proračunske posledice; poudarja, da vesoljska politika, ki je konkreten primer evropske industrijske politike, s katero naj bi pospeševali evropski znanstveni, tehnološki in okoljski napredek, hkrati pa krepili industrijsko konkurenčnost, zahteva precejšnje dodatne finančne prispevke EU in držav članic v okviru pobude GMES; |
| --- | --- |

23.

opominja, da se bodo prednostne naloge za leto 2011 iz vidika strategije EU 2020 financirale v glavnem iz tega razdelka in da utegnejo imeti pristojnosti EU, izhajajoče iz začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe, proračunske posledice; poudarja, da vesoljska politika, ki je konkreten primer evropske industrijske politike, s katero naj bi pospeševali evropski znanstveni, tehnološki in okoljski napredek, hkrati pa krepili industrijsko konkurenčnost, zahteva precejšnje dodatne finančne prispevke EU in držav članic v okviru pobude GMES;

| 24. | pozdravlja pobudo Komisije „Mladi in mobilnost“, ki naj bi povečala uspešnost in mednarodno privlačnost evropskih visokošolskih ustanov ter dvignila splošni standard izobraževanja in usposabljanja v EU; odločno podpira zavzemanje za enake priložnosti za vse mlade, ne glede na njihovo izobrazbo; želi poudariti pomen zadostnega financiranja za velikopotezno politiko na področju izobraževanja in usposabljanja, vključno s poklicnim, saj imata ključno vlogo v strategiji EU 2020; poudarja, naj EU uporabi vse svoje vire, da se bo lahko soočila s tem velikim izzivom, saj gre za prvo tovrstno spodbudo oblikovanju celovite politike mladih na evropski ravni; kljub vsemu opozarja, da zagon tako široke vodilne pobude, ki zajema mnoge posebne in uveljavljene programe EU na tem področju, ne bi smel zmanjšati pomembnosti posameznih programov; |
| --- | --- |

24.

pozdravlja pobudo Komisije „Mladi in mobilnost“, ki naj bi povečala uspešnost in mednarodno privlačnost evropskih visokošolskih ustanov ter dvignila splošni standard izobraževanja in usposabljanja v EU; odločno podpira zavzemanje za enake priložnosti za vse mlade, ne glede na njihovo izobrazbo; želi poudariti pomen zadostnega financiranja za velikopotezno politiko na področju izobraževanja in usposabljanja, vključno s poklicnim, saj imata ključno vlogo v strategiji EU 2020; poudarja, naj EU uporabi vse svoje vire, da se bo lahko soočila s tem velikim izzivom, saj gre za prvo tovrstno spodbudo oblikovanju celovite politike mladih na evropski ravni; kljub vsemu opozarja, da zagon tako široke vodilne pobude, ki zajema mnoge posebne in uveljavljene programe EU na tem področju, ne bi smel zmanjšati pomembnosti posameznih programov;

| 25. | poudarja, da bi morala proračunska sredstva, ki bodo v prihodnje na voljo za instrumente, kot so program vseživljenjskega učenja in horizontalne veščine, na primer e-veščine, mednarodne veščine, podjetniške veščine in večjezičnost, odražati veliko evropsko dodano vrednost, ki jo ti instrumenti prinašajo, zato bi morala imeti v proračunu za leto 2011 prednost; |
| --- | --- |

25.

poudarja, da bi morala proračunska sredstva, ki bodo v prihodnje na voljo za instrumente, kot so program vseživljenjskega učenja in horizontalne veščine, na primer e-veščine, mednarodne veščine, podjetniške veščine in večjezičnost, odražati veliko evropsko dodano vrednost, ki jo ti instrumenti prinašajo, zato bi morala imeti v proračunu za leto 2011 prednost;

| 26. | je razočaran, ker turizem, ki posredno ustvarja več kot 10 % BDP EU in je z ratifikacijo Lizbonske pogodbe prešel v polno pristojnost EU, v predlogu proračuna 2011 ni jasno opredeljen; |
| --- | --- |

26.

je razočaran, ker turizem, ki posredno ustvarja več kot 10 % BDP EU in je z ratifikacijo Lizbonske pogodbe prešel v polno pristojnost EU, v predlogu proračuna 2011 ni jasno opredeljen;

| 27. | ugotavlja, da so bila tokrat prvič vključena sredstva za plačila iz Evropskega sklada za prilagajanje globalizaciji, in meni, da je to pomemben element splošnega razmisleka o upravljanju in prepoznavnosti tega sklada; vseeno meni, da ta plačila morda ne bodo zadostovala za vse zneske, potrebne za izvajanje omenjenega sklada v letu 2011; zato ponavlja svojo zahtevo, da se vloge za sredstva iz Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji ne smejo financirati le s prerazporeditvijo iz vrstic Evropskega socialnega sklada, in poziva Komisijo, naj v ta namen opredeli različne proračunske vrstice in jih začne nemudoma uporabljati; poudarja, da je treba uvesti poenostavljen in manj zamuden postopek za uporabo sredstev iz tega sklada (5); |
| --- | --- |

27.

ugotavlja, da so bila tokrat prvič vključena sredstva za plačila iz Evropskega sklada za prilagajanje globalizaciji, in meni, da je to pomemben element splošnega razmisleka o upravljanju in prepoznavnosti tega sklada; vseeno meni, da ta plačila morda ne bodo zadostovala za vse zneske, potrebne za izvajanje omenjenega sklada v letu 2011; zato ponavlja svojo zahtevo, da se vloge za sredstva iz Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji ne smejo financirati le s prerazporeditvijo iz vrstic Evropskega socialnega sklada, in poziva Komisijo, naj v ta namen opredeli različne proračunske vrstice in jih začne nemudoma uporabljati; poudarja, da je treba uvesti poenostavljen in manj zamuden postopek za uporabo sredstev iz tega sklada (5);

| 28. | je seznanjen z zelo skromnim povečanjem ali stagnacijo (v primerjavi s proračunom 2010) sredstev za prevzem obveznosti za EURES in za tri proračunske vrstice za odnose med delavci in delodajalci ter socialni dialog; meni, da bi bilo treba glede na sedanje okoliščine množičnega odpuščanja in prestrukturiranja zaradi krize te vrstice okrepiti; |
| --- | --- |

28.

je seznanjen z zelo skromnim povečanjem ali stagnacijo (v primerjavi s proračunom 2010) sredstev za prevzem obveznosti za EURES in za tri proračunske vrstice za odnose med delavci in delodajalci ter socialni dialog; meni, da bi bilo treba glede na sedanje okoliščine množičnega odpuščanja in prestrukturiranja zaradi krize te vrstice okrepiti;

Razdelek 1b

| 29. | ugotavlja, da je v predlogu proračuna za leto 2011 predvideno povečanje obveznosti za 3,2 % na skupaj 50 970 milijona EUR, od tega je strukturnim skladom (skladu za regionalni razvoj in socialnemu skladu) namenjenih 39 891,5 milijona EUR – to je podoben znesek kot v letu 2010 –, kohezijskemu skladu pa 11 078,6 milijona EUR; |
| --- | --- |

29.

ugotavlja, da je v predlogu proračuna za leto 2011 predvideno povečanje obveznosti za 3,2 % na skupaj 50 970 milijona EUR, od tega je strukturnim skladom (skladu za regionalni razvoj in socialnemu skladu) namenjenih 39 891,5 milijona EUR – to je podoben znesek kot v letu 2010 –, kohezijskemu skladu pa 11 078,6 milijona EUR;

| 30. | ugotavlja, da je ta predlog v skladu z dodeljenimi zneski v večletnem finančnem okviru, ob upoštevanju tehničnih prilagoditev okvira za leto 2011 (6) (povečanje za 336 milijone EUR), kot je predvideno v točki 17 medinstitucionalnega sporazuma; v tem smislu razume tudi razliko do zgornje meje v znesku 16,9 milijona EUR, ki je nastala predvsem zaradi dodeljenih sredstev za tehnično pomoč in predstavlja 0,3 % razdelka; |
| --- | --- |

30.

ugotavlja, da je ta predlog v skladu z dodeljenimi zneski v večletnem finančnem okviru, ob upoštevanju tehničnih prilagoditev okvira za leto 2011 (6) (povečanje za 336 milijone EUR), kot je predvideno v točki 17 medinstitucionalnega sporazuma; v tem smislu razume tudi razliko do zgornje meje v znesku 16,9 milijona EUR, ki je nastala predvsem zaradi dodeljenih sredstev za tehnično pomoč in predstavlja 0,3 % razdelka;

| 31. | pozdravlja povečanje plačil za 16,9 % na 42 541 milijonov EUR, predlagano za leto 2011, vendar je kljub temu zaskrbljen, ker so bile potrebe ocenjene na osnovi razmerja plačil in ustreznih prevzetih obveznosti v programskem obdobju 2000–2006, izvajanje programov pa je bilo v začetku obdobja 2007–2013 občutno počasnejše, torej bo treba nadoknaditi precejšen zaostanek, zlasti v letu 2011; |
| --- | --- |

31.

pozdravlja povečanje plačil za 16,9 % na 42 541 milijonov EUR, predlagano za leto 2011, vendar je kljub temu zaskrbljen, ker so bile potrebe ocenjene na osnovi razmerja plačil in ustreznih prevzetih obveznosti v programskem obdobju 2000–2006, izvajanje programov pa je bilo v začetku obdobja 2007–2013 občutno počasnejše, torej bo treba nadoknaditi precejšen zaostanek, zlasti v letu 2011;

| 32. | dvomi, da so opravljene prilagoditve, zlasti uvrstitev zapoznelih plačil kot deleža pričakovanih plačil v prihodnjih letih, povsem ustrezne za pokritje vseh dodatnih potreb po plačilih, ki so predvsem posledica naslednjega:






  — | nedavnih zakonodajnih sprememb, s katerimi naj bi olajšali upravljanje sredstev EU in pospešili naložbe; |
| --- | --- | --- |

32.

dvomi, da so opravljene prilagoditve, zlasti uvrstitev zapoznelih plačil kot deleža pričakovanih plačil v prihodnjih letih, povsem ustrezne za pokritje vseh dodatnih potreb po plačilih, ki so predvsem posledica naslednjega:

—

nedavnih zakonodajnih sprememb, s katerimi naj bi olajšali upravljanje sredstev EU in pospešili naložbe;

| — | dejstva, da bo leto 2011 prvo polno leto, ko bodo potrjeni vsi sistemi poslovodenja in kontrol, kar je pogoj za vmesna plačila in kar pomeni, da bo izvajanje programov doseglo normalno hitrost, poleg tega pa so bili do konca marca že izbrani projekti v vrednosti več kot 93 milijard EUR ali 27 % celotnih predvidenih sredstev za to obdobje; |
| --- | --- |

—

dejstva, da bo leto 2011 prvo polno leto, ko bodo potrjeni vsi sistemi poslovodenja in kontrol, kar je pogoj za vmesna plačila in kar pomeni, da bo izvajanje programov doseglo normalno hitrost, poleg tega pa so bili do konca marca že izbrani projekti v vrednosti več kot 93 milijard EUR ali 27 % celotnih predvidenih sredstev za to obdobje;

| — | dejstva, da se bo dokončevanje programov iz obdobja 2000–2006 predvidoma nadaljevalo v letu 2011, za kar bodo potrebna še zadnja plačila, vendar se bodo hkrati sprostila tudi sredstva za pospešeno izvajanje programov iz obdobja 2007–2013; |
| --- | --- |

—

dejstva, da se bo dokončevanje programov iz obdobja 2000–2006 predvidoma nadaljevalo v letu 2011, za kar bodo potrebna še zadnja plačila, vendar se bodo hkrati sprostila tudi sredstva za pospešeno izvajanje programov iz obdobja 2007–2013;

| 33. | meni še, da so zadostna sredstva za kohezijsko politiko osrednjega pomena za hitrejšo oživitev evropskega gospodarstva in prispevek k strategiji Evropa 2020 za regije; poudarja sinergijske učinke makroregionalnega sodelovanja EU pri doseganju ciljev strategije EU 2020 in opozarja, da je treba nameniti dovolj sredstev za izvajanje obstoječih makroregionalnih strategij; zato poziva Komisijo in Svet, naj nemudoma predložita in sprejmeta spremembo proračuna, če sredstva za plačila ne bodo zadostovala za vse potrebe; |
| --- | --- |

33.

meni še, da so zadostna sredstva za kohezijsko politiko osrednjega pomena za hitrejšo oživitev evropskega gospodarstva in prispevek k strategiji Evropa 2020 za regije; poudarja sinergijske učinke makroregionalnega sodelovanja EU pri doseganju ciljev strategije EU 2020 in opozarja, da je treba nameniti dovolj sredstev za izvajanje obstoječih makroregionalnih strategij; zato poziva Komisijo in Svet, naj nemudoma predložita in sprejmeta spremembo proračuna, če sredstva za plačila ne bodo zadostovala za vse potrebe;

| 34. | poziva Komisijo, naj še naprej tesno sodeluje z državami članicami, kjer je stopnja črpanja nizka, da se nadalje izboljša stanje v zvezi s črpanjem sredstev v državah; se zaveda, da počasna stopnja črpanja lahko ogrozi postopno izvajanje politik EU; |
| --- | --- |

34.

poziva Komisijo, naj še naprej tesno sodeluje z državami članicami, kjer je stopnja črpanja nizka, da se nadalje izboljša stanje v zvezi s črpanjem sredstev v državah; se zaveda, da počasna stopnja črpanja lahko ogrozi postopno izvajanje politik EU;

| 35. | Komisijo tudi poziva, naj še naprej razmišlja o tem, kako preurediti zapleteni sistem pravil in zahtev, ki jih je postavila sama in/ali države članice, da se bo mogoče bolj osredotočiti na doseganje ciljev in manj na zakonitost in pravilnost, brez oddaljevanja od temeljnega načela dobrega finančnega poslovodenja; poudarja, da bi moral ta razmislek prispevati tudi k boljši pripravi osnovne ureditve naslednjega programskega obdobja; v zvezi s tem spominja na skupno izjavo iz novembra 2009 o poenostavitvi in bolj ciljno usmerjeni uporabi strukturnih in kohezijskih skladov v času gospodarske krize: |
| --- | --- |

35.

Komisijo tudi poziva, naj še naprej razmišlja o tem, kako preurediti zapleteni sistem pravil in zahtev, ki jih je postavila sama in/ali države članice, da se bo mogoče bolj osredotočiti na doseganje ciljev in manj na zakonitost in pravilnost, brez oddaljevanja od temeljnega načela dobrega finančnega poslovodenja; poudarja, da bi moral ta razmislek prispevati tudi k boljši pripravi osnovne ureditve naslednjega programskega obdobja; v zvezi s tem spominja na skupno izjavo iz novembra 2009 o poenostavitvi in bolj ciljno usmerjeni uporabi strukturnih in kohezijskih skladov v času gospodarske krize:

Razdelek 2

| 36. | znova poudarja, da je ena od glavnih sprememb, ki jih uvaja Pogodba o delovanju Evropske unije, odprava razlikovanja med obveznimi in neobveznimi odhodki v proračunskem postopku, kar bo končno omogočilo, da se obe veji proračunskega organa enakovredno pogajata o letnih odobrenih proračunskih sredstvih; spominja, da so obvezni odhodki znašali skoraj 34 % celotnega proračuna, večinoma v razdelku 2; |
| --- | --- |

36.

znova poudarja, da je ena od glavnih sprememb, ki jih uvaja Pogodba o delovanju Evropske unije, odprava razlikovanja med obveznimi in neobveznimi odhodki v proračunskem postopku, kar bo končno omogočilo, da se obe veji proračunskega organa enakovredno pogajata o letnih odobrenih proračunskih sredstvih; spominja, da so obvezni odhodki znašali skoraj 34 % celotnega proračuna, večinoma v razdelku 2;

| 37. | poudarja, da je proračunski organ v zadnjih nekaj letih ta razdelek uporabljal za dosego sporazuma o celotnem letnem proračunu, in sicer z uporabo razlike do zgornje meje ali prerazporeditvijo sredstev, namenjenih drugim programom in ukrepom; |
| --- | --- |

37.

poudarja, da je proračunski organ v zadnjih nekaj letih ta razdelek uporabljal za dosego sporazuma o celotnem letnem proračunu, in sicer z uporabo razlike do zgornje meje ali prerazporeditvijo sredstev, namenjenih drugim programom in ukrepom;

| 38. | ugotavlja, da so se kljub trditvi, da se raven sredstev ni spremenila, namenski prejemki v letu zmanjšali za več kot 25 %, tržna podpora za skoraj 22 % (na 3 491 milijonov EUR), sredstva za veterinarske in fitosanitarne ukrepe pa za 7,8 %; izraža zaskrbljenost zaradi optimističnih predvidevanj Komisije (ob upoštevanju vse večje nestanovitnosti trga in občutljivosti kmetijske dejavnosti na zdravstvene nevarnosti) glede razvoja kmetijskih trgov v letu 2011, kar je privedlo do zmanjšanja tržnih odhodkov v približnem znesku 900 milijonov EUR; poziva Komisijo in Svet, naj budno spremljata dogajanje na kmetijskih trgih in naj bosta pripravljena na hitro in učinkovito odzivanje s potrebnimi varnostnimi ukrepi, s katerimi se bosta spopadla z neugodnimi razmerami na trgu in nestanovitnimi tržnimi cenami; izraža zaskrbljenost zaradi načrtovanega zmanjšanja sredstev za veterinarske in fitosanitarne ukrepe, saj moramo biti še naprej pozorni v zvezi z izkoreninjenjem živalskih bolezni; |
| --- | --- |

38.

ugotavlja, da so se kljub trditvi, da se raven sredstev ni spremenila, namenski prejemki v letu zmanjšali za več kot 25 %, tržna podpora za skoraj 22 % (na 3 491 milijonov EUR), sredstva za veterinarske in fitosanitarne ukrepe pa za 7,8 %; izraža zaskrbljenost zaradi optimističnih predvidevanj Komisije (ob upoštevanju vse večje nestanovitnosti trga in občutljivosti kmetijske dejavnosti na zdravstvene nevarnosti) glede razvoja kmetijskih trgov v letu 2011, kar je privedlo do zmanjšanja tržnih odhodkov v približnem znesku 900 milijonov EUR; poziva Komisijo in Svet, naj budno spremljata dogajanje na kmetijskih trgih in naj bosta pripravljena na hitro in učinkovito odzivanje s potrebnimi varnostnimi ukrepi, s katerimi se bosta spopadla z neugodnimi razmerami na trgu in nestanovitnimi tržnimi cenami; izraža zaskrbljenost zaradi načrtovanega zmanjšanja sredstev za veterinarske in fitosanitarne ukrepe, saj moramo biti še naprej pozorni v zvezi z izkoreninjenjem živalskih bolezni;

| 39. | pozdravlja povečanje sredstev za nevezano neposredno pomoč (9,7 %), program razdeljevanja sadja in zelenjave v šolah (do 50 % na 90 milijonov EUR) in program mleka za šole (5,3 %), pa tudi sredstev za program pomoči prikrajšanim osebam; z zadovoljstvom ugotavlja, da so se izvozna nadomestila od leta 2007 stalno zmanjševala (na 166 milijonov EUR v predlogu proračuna za leto 2011); |
| --- | --- |

39.

pozdravlja povečanje sredstev za nevezano neposredno pomoč (9,7 %), program razdeljevanja sadja in zelenjave v šolah (do 50 % na 90 milijonov EUR) in program mleka za šole (5,3 %), pa tudi sredstev za program pomoči prikrajšanim osebam; z zadovoljstvom ugotavlja, da so se izvozna nadomestila od leta 2007 stalno zmanjševala (na 166 milijonov EUR v predlogu proračuna za leto 2011);

| 40. | pozdravlja odločitev Komisije, da denar, ki ga številne države članice niso porabile, prerazporedi tistim državam članicam, ki ta program uspešno izvajajo; |
| --- | --- |

40.

pozdravlja odločitev Komisije, da denar, ki ga številne države članice niso porabile, prerazporedi tistim državam članicam, ki ta program uspešno izvajajo;

| 41. | ugotavlja, da so ukrepi proti podnebnim spremembam prednostna naloga, kot je opredeljeno v strategiji Evropa 2020, in da se je naslov 07 spremenil in se zdaj glasi „Okolje in podnebje“; je seznanjen s predlaganim povečanjem sredstev za izvajanje politike in zakonodaje EU v zvezi s podnebnimi spremembami ter novega pripravljalnega ukrepa za vključevanje podnebnih ukrepov in prilagajanja podnebnim spremembam; |
| --- | --- |

41.

ugotavlja, da so ukrepi proti podnebnim spremembam prednostna naloga, kot je opredeljeno v strategiji Evropa 2020, in da se je naslov 07 spremenil in se zdaj glasi „Okolje in podnebje“; je seznanjen s predlaganim povečanjem sredstev za izvajanje politike in zakonodaje EU v zvezi s podnebnimi spremembami ter novega pripravljalnega ukrepa za vključevanje podnebnih ukrepov in prilagajanja podnebnim spremembam;

| 42. | pozdravlja povečanje obveznosti za program LIFE+ na 333,5 milijona EUR (za 8,7 %) in precejšnje povečanje plačil (za 24,3 % na 268,2 milijona EUR), kar je v skladu z višjimi stopnjami izvrševanja, med drugim glede na nadaljnje ukrepe iz načrtovane strategije biotske raznovrstnosti za leto 2010, poudarja, da se EU sooča z velikanskimi okoljskimi izzivi, med drugim z onesnaženjem vode, ki zahtevajo dodatna finančna sredstva v okviru tega programa; |
| --- | --- |

42.

pozdravlja povečanje obveznosti za program LIFE+ na 333,5 milijona EUR (za 8,7 %) in precejšnje povečanje plačil (za 24,3 % na 268,2 milijona EUR), kar je v skladu z višjimi stopnjami izvrševanja, med drugim glede na nadaljnje ukrepe iz načrtovane strategije biotske raznovrstnosti za leto 2010, poudarja, da se EU sooča z velikanskimi okoljskimi izzivi, med drugim z onesnaženjem vode, ki zahtevajo dodatna finančna sredstva v okviru tega programa;

| 43. | opominja, da naj bi bil poseben ukrep za tržno podporo v mlekarskem sektorju, sprejet v okviru proračuna 2010 za blažitev posledic krize v mlekarskem sektorju, enkraten ukrep; |
| --- | --- |

43.

opominja, da naj bi bil poseben ukrep za tržno podporo v mlekarskem sektorju, sprejet v okviru proračuna 2010 za blažitev posledic krize v mlekarskem sektorju, enkraten ukrep;

| 44. | izraža zaskrbljenost, da predlog proračuna za leto 2011 ne odraža dovolj političnega pomena skupne ribiške politike; opozarja, da predlagana sredstva za oblikovanje celostne pomorske politike ne zadostujejo za najpomembnejše vidike zagona te nove politike; izraža zaskrbljenost glede dejstva, da bi se nova pomorska politika Evropske unije, kar zadeva financiranje iz proračuna, lahko razvijala v škodo obstoječih prednostnih področij skupne ribiške politike; poudarja, da bo treba to politiko ustrezno financirati iz več kot ene proračunske vrstice; |
| --- | --- |

44.

izraža zaskrbljenost, da predlog proračuna za leto 2011 ne odraža dovolj političnega pomena skupne ribiške politike; opozarja, da predlagana sredstva za oblikovanje celostne pomorske politike ne zadostujejo za najpomembnejše vidike zagona te nove politike; izraža zaskrbljenost glede dejstva, da bi se nova pomorska politika Evropske unije, kar zadeva financiranje iz proračuna, lahko razvijala v škodo obstoječih prednostnih področij skupne ribiške politike; poudarja, da bo treba to politiko ustrezno financirati iz več kot ene proračunske vrstice;

Razdelek 3a

| 45. | ugotavlja, da bi lahko splošno povečanje sredstev v tem razdelku (za 12,8 %) omogočilo praktično izvedbo ciljev za to področje, opredeljenih v Lizbonski pogodbi, in stockholmskega programa; |
| --- | --- |

45.

ugotavlja, da bi lahko splošno povečanje sredstev v tem razdelku (za 12,8 %) omogočilo praktično izvedbo ciljev za to področje, opredeljenih v Lizbonski pogodbi, in stockholmskega programa;

| 46. | poudarja, da je treba povečati sredstva za izboljšanje razmer v priporih; opominja, da je v stockholmskem programu navedeno, da je treba poskrbeti za ukrepe družbenega vključevanja in programe ponovne socializacije ter podpreti pobude proti drogam (vključno s preprečevanjem, rehabilitacijo in zmanjševanjem škode); |
| --- | --- |

46.

poudarja, da je treba povečati sredstva za izboljšanje razmer v priporih; opominja, da je v stockholmskem programu navedeno, da je treba poskrbeti za ukrepe družbenega vključevanja in programe ponovne socializacije ter podpreti pobude proti drogam (vključno s preprečevanjem, rehabilitacijo in zmanjševanjem škode);

| 47. | v zvezi s tem je seznanjen s sporočilom Komisije o akcijskem načrtu za uresničenje stockholmskega programa, na področju priseljevanja in podpore za integracijo priseljencev pa pozdravlja predlagano povečanje obveznosti za sklad za zunanje meje (za 254 milijonov EUR oz. 22 %), evropski sklad za vračanje (za 114 milijonov EUR oz. 29 %) in evropski sklad za begunce (za 94 milijonov EUR oz. 1,3 %); |
| --- | --- |

47.

v zvezi s tem je seznanjen s sporočilom Komisije o akcijskem načrtu za uresničenje stockholmskega programa, na področju priseljevanja in podpore za integracijo priseljencev pa pozdravlja predlagano povečanje obveznosti za sklad za zunanje meje (za 254 milijonov EUR oz. 22 %), evropski sklad za vračanje (za 114 milijonov EUR oz. 29 %) in evropski sklad za begunce (za 94 milijonov EUR oz. 1,3 %);

| 48. | potrjuje, da je predlagano zmanjšanje sredstev za Frontex v letu 2011 – čeprav se njegov obseg dela povečuje – posledica najnovejše ocene njegovih neporabljenih sredstev in letnih presežkov; |
| --- | --- |

48.

potrjuje, da je predlagano zmanjšanje sredstev za Frontex v letu 2011 – čeprav se njegov obseg dela povečuje – posledica najnovejše ocene njegovih neporabljenih sredstev in letnih presežkov;

| 49. | pozdravlja sprejetje uredbe o ustanovitvi Evropskega urada za podporo azilu (EASO) in poziva Komisijo, naj zagotovi, da bo urad začel delovati pravočasno, še pred letom 2011, in da bo imel dovolj finančnih sredstev, da bo lahko začel opravljati svojo funkcijo; |
| --- | --- |

49.

pozdravlja sprejetje uredbe o ustanovitvi Evropskega urada za podporo azilu (EASO) in poziva Komisijo, naj zagotovi, da bo urad začel delovati pravočasno, še pred letom 2011, in da bo imel dovolj finančnih sredstev, da bo lahko začel opravljati svojo funkcijo;

| 50. | obžaluje dejstvo, da se zato, ker še ni bil predstavljen predlog uredbe o Europolu (to naj bi se zgodilo leta 2013), obseg sredstev za to agencijo EU, ki se od leta 2010 financira iz proračuna EU, v letu 2011 (82,9 milijona EUR) v primerjavi z letom 2010 (79,7 milijona EUR) skorajda ni povečal, čeprav je v stockholmskem programu predvidena njena okrepitev; |
| --- | --- |

50.

obžaluje dejstvo, da se zato, ker še ni bil predstavljen predlog uredbe o Europolu (to naj bi se zgodilo leta 2013), obseg sredstev za to agencijo EU, ki se od leta 2010 financira iz proračuna EU, v letu 2011 (82,9 milijona EUR) v primerjavi z letom 2010 (79,7 milijona EUR) skorajda ni povečal, čeprav je v stockholmskem programu predvidena njena okrepitev;

| 51. | ugotavlja, da se kljub dejstvu, da je urnik za razvoj in začetek delovanja schengenskega informacijskega sistema II (SIS II) še vedno negotov, predlaga le neznatno zmanjšanje sredstev za prevzem obveznosti s 35 milijonov EUR na 30 milijonov EUR, sredstva za plačila pa naj bi se povečala z 19,5 milijona EUR na 21 milijonov EUR; opozarja, da je Komisija predvidela znesek 27, 91 milijona EUR do začetka delovanja SIS II v četrtem četrtletju leta 2011; poudarja, da razvoj SIS II že zaostaja za predvidenim rokom in najverjetneje v letu 2011 ne bo končan; glede na to, da je prehod na sistem SIS II vse manj verjeten in da se trenutno že pripravlja nadomestna možnost, meni, da je treba del teh sredstev uvrstiti v rezervo, dokler ne bodo opravljene nadaljnje analize; |
| --- | --- |

51.

ugotavlja, da se kljub dejstvu, da je urnik za razvoj in začetek delovanja schengenskega informacijskega sistema II (SIS II) še vedno negotov, predlaga le neznatno zmanjšanje sredstev za prevzem obveznosti s 35 milijonov EUR na 30 milijonov EUR, sredstva za plačila pa naj bi se povečala z 19,5 milijona EUR na 21 milijonov EUR; opozarja, da je Komisija predvidela znesek 27, 91 milijona EUR do začetka delovanja SIS II v četrtem četrtletju leta 2011; poudarja, da razvoj SIS II že zaostaja za predvidenim rokom in najverjetneje v letu 2011 ne bo končan; glede na to, da je prehod na sistem SIS II vse manj verjeten in da se trenutno že pripravlja nadomestna možnost, meni, da je treba del teh sredstev uvrstiti v rezervo, dokler ne bodo opravljene nadaljnje analize;

| 52. | poudarja, da financiranje načrtovane agencije za operativno upravljanje obsežnih informacijskih sistemov na področju svobode, varnosti in pravice ne sme privesti do razvoja dodatnih računalniških sistemov, dokler ne bosta začela delovati informacijski sistem SIS II oziroma njegova alternativa in sistem VIS; poziva, da se jasno opredelijo stroški te agencije in njenih projektov; |
| --- | --- |

52.

poudarja, da financiranje načrtovane agencije za operativno upravljanje obsežnih informacijskih sistemov na področju svobode, varnosti in pravice ne sme privesti do razvoja dodatnih računalniških sistemov, dokler ne bosta začela delovati informacijski sistem SIS II oziroma njegova alternativa in sistem VIS; poziva, da se jasno opredelijo stroški te agencije in njenih projektov;

Razdelek 3b

| 53. | opozarja, da se iz razdelka 3b financirajo področja, ki najbolj zadevajo državljane Evrope, na primer mladinski, izobraževalni in kulturni programi, javno zdravstvo, varstvo potrošnikov, civilna zaščita in komunikacijska politika; zato z zaskrbljenostjo ugotavlja, da so se skupna sredstva že drugo leto zapored zmanjšala, in sicer obveznosti za 0,03 % (na 667,8 milijona EUR), plačila pa za 3,1 % (na 638,9 milijona EUR) v primerjavi s proračunom za leto 2010, pri čemer razlika do zgornje meje znaša 15,2 milijona EUR; |
| --- | --- |

53.

opozarja, da se iz razdelka 3b financirajo področja, ki najbolj zadevajo državljane Evrope, na primer mladinski, izobraževalni in kulturni programi, javno zdravstvo, varstvo potrošnikov, civilna zaščita in komunikacijska politika; zato z zaskrbljenostjo ugotavlja, da so se skupna sredstva že drugo leto zapored zmanjšala, in sicer obveznosti za 0,03 % (na 667,8 milijona EUR), plačila pa za 3,1 % (na 638,9 milijona EUR) v primerjavi s proračunom za leto 2010, pri čemer razlika do zgornje meje znaša 15,2 milijona EUR;

| 54. | ugotavlja, da je bilo predlagano povečanje sredstev za nekatere programe (Media 2007, Kultura 2007, javno zdravje itd.) mogoče zaradi tega, ker niso bile prevzete obveznosti za več pilotnih projektov in pripravljalnih ukrepov; zato obžaluje dejstvo, da bo majhna razlika do zgornje meje omogočila malo manevrskega prostora pri odločitvah o dodatnem financiranju prednostnih nalog, ki neposredno koristijo državljanom, ter pri sprejemanju predlogov projektov in ukrepov; |
| --- | --- |

54.

ugotavlja, da je bilo predlagano povečanje sredstev za nekatere programe (Media 2007, Kultura 2007, javno zdravje itd.) mogoče zaradi tega, ker niso bile prevzete obveznosti za več pilotnih projektov in pripravljalnih ukrepov; zato obžaluje dejstvo, da bo majhna razlika do zgornje meje omogočila malo manevrskega prostora pri odločitvah o dodatnem financiranju prednostnih nalog, ki neposredno koristijo državljanom, ter pri sprejemanju predlogov projektov in ukrepov;

| 55. | znova poudarja, da je treba nemudoma začeti usklajeno in multidisciplinarno vlaganje v mladino kot temo, ki zajema več politik, v skladu s tem pa je treba predlagati tudi povečanje sredstev za instrument mladinske politike; obžaluje, da Komisija ni pokazala več volje, da bi ustrezno obravnavala to prednostno nalogo, in znova izraža pripravljenost spremeniti predlog proračuna, da se v ta namen zagotovi zadostna finančna sredstva; |
| --- | --- |

55.

znova poudarja, da je treba nemudoma začeti usklajeno in multidisciplinarno vlaganje v mladino kot temo, ki zajema več politik, v skladu s tem pa je treba predlagati tudi povečanje sredstev za instrument mladinske politike; obžaluje, da Komisija ni pokazala več volje, da bi ustrezno obravnavala to prednostno nalogo, in znova izraža pripravljenost spremeniti predlog proračuna, da se v ta namen zagotovi zadostna finančna sredstva;

| 56. | spominja, da je spodbujanje in pospeševanje sodelovanja na področju mladine in športa prednostna naloga proračuna za leto 2011, in poudarja, da je finančna podpora za posebne letne dogodke pomembno orodje v ta namen; obžaluje dejstvo, da v predlog proračuna za leto 2011 obveznosti v ta namen niso bile vključene (zaznamek (p.m.) pri obveznostih in samo 2,9 milijona EUR za plačila), v primerjavi z 9,8 milijona EUR in 10,25 milijona EUR v proračunu za leto 2010; |
| --- | --- |

56.

spominja, da je spodbujanje in pospeševanje sodelovanja na področju mladine in športa prednostna naloga proračuna za leto 2011, in poudarja, da je finančna podpora za posebne letne dogodke pomembno orodje v ta namen; obžaluje dejstvo, da v predlog proračuna za leto 2011 obveznosti v ta namen niso bile vključene (zaznamek (p.m.) pri obveznostih in samo 2,9 milijona EUR za plačila), v primerjavi z 9,8 milijona EUR in 10,25 milijona EUR v proračunu za leto 2010;

| 57. | pozdravlja evropsko leto prostovoljstva 2011, uvedeno na osnovi pripravljalnega ukrepa v proračunu za leto 2010, in spominja na sklep Parlamenta in Sveta, da bo skupna dodeljena sredstva, predvidena v zadevnem zakonodajnem aktu, povečal na 8 milijonov EUR; |
| --- | --- |

57.

pozdravlja evropsko leto prostovoljstva 2011, uvedeno na osnovi pripravljalnega ukrepa v proračunu za leto 2010, in spominja na sklep Parlamenta in Sveta, da bo skupna dodeljena sredstva, predvidena v zadevnem zakonodajnem aktu, povečal na 8 milijonov EUR;

| 58. | je zaskrbljen zaradi nizke ravni odobrenih sredstev – v nekaterih primerih so se celo zmanjšala v primerjavi s proračunom za leto 2010 – za programe spodbujanja evropskega državljanstva, obveščanja in informacij za medije; je prepričan, da so ti programi nujni za oblikovanje evropske identitete in obveščanje državljanov EU o evropskem projektu; |
| --- | --- |

58.

je zaskrbljen zaradi nizke ravni odobrenih sredstev – v nekaterih primerih so se celo zmanjšala v primerjavi s proračunom za leto 2010 – za programe spodbujanja evropskega državljanstva, obveščanja in informacij za medije; je prepričan, da so ti programi nujni za oblikovanje evropske identitete in obveščanje državljanov EU o evropskem projektu;

| 59. | obžaluje, da so se obveznosti za program DAPHNE zmanjšale, in poudarja, da bi to utegnilo imeti negativne posledice za boj proti nasilju; poziva k nadaljnjemu financiranju obstoječih in novih učinkovitih ukrepov za boj proti vsem oblikam nasilja nad otroki, mladimi in ženskami; |
| --- | --- |

59.

obžaluje, da so se obveznosti za program DAPHNE zmanjšale, in poudarja, da bi to utegnilo imeti negativne posledice za boj proti nasilju; poziva k nadaljnjemu financiranju obstoječih in novih učinkovitih ukrepov za boj proti vsem oblikam nasilja nad otroki, mladimi in ženskami;

Razdelek 4

| 60. | še enkrat opozarja na zelo majhno razliko do zgornje meje v razdelku 4, ki EU ne omogoča, da bi se ustrezno odzivala na nastajajoče in ponavljajoče se krize in izredne razmere; opozarja, da bo mogoče čedalje večje in nevzdržno neskladje med premajhnim financiranjem tega razdelka in novimi političnimi zavezami Sveta na svetovnem prizorišču mogoče odpraviti samo z revizijo zgornje meje v obstoječem večletnem finančnem okviru (7); |
| --- | --- |

60.

še enkrat opozarja na zelo majhno razliko do zgornje meje v razdelku 4, ki EU ne omogoča, da bi se ustrezno odzivala na nastajajoče in ponavljajoče se krize in izredne razmere; opozarja, da bo mogoče čedalje večje in nevzdržno neskladje med premajhnim financiranjem tega razdelka in novimi političnimi zavezami Sveta na svetovnem prizorišču mogoče odpraviti samo z revizijo zgornje meje v obstoječem večletnem finančnem okviru (7);

| 61. | pozdravlja predlagano povečanje proračunskih sredstev za evropsko sosedsko politiko na jugu in vzhodu, še zlasti za vzhodno partnerstvo v okviru slednje; je seznanjen s predlagano izpraznitvijo proračunske vrstice za strategijo EU za regijo Baltskega morja, vendar obžaluje, da za to ni bil namenjen enakovreden znesek v okviru sosedske politike na vzhodu; |
| --- | --- |

61.

pozdravlja predlagano povečanje proračunskih sredstev za evropsko sosedsko politiko na jugu in vzhodu, še zlasti za vzhodno partnerstvo v okviru slednje; je seznanjen s predlagano izpraznitvijo proračunske vrstice za strategijo EU za regijo Baltskega morja, vendar obžaluje, da za to ni bil namenjen enakovreden znesek v okviru sosedske politike na vzhodu;

| 62. | poziva Komisijo, naj za izpolnjevanje ciljev in zagotavljanje učinkovitega uresničevanja vzhodnega partnerstva poskrbi za dodatno finančno pomoč za nove večletne okvirne programe in nacionalne okvirne programe evropskega instrumenta sosedstva in partnerstva v obdobju 2011–2013, ki zajemajo države vzhodnega partnerstva; |
| --- | --- |

62.

poziva Komisijo, naj za izpolnjevanje ciljev in zagotavljanje učinkovitega uresničevanja vzhodnega partnerstva poskrbi za dodatno finančno pomoč za nove večletne okvirne programe in nacionalne okvirne programe evropskega instrumenta sosedstva in partnerstva v obdobju 2011–2013, ki zajemajo države vzhodnega partnerstva;

| 63. | opozarja, da, četudi bi bila EU pripravljena razširiti svoj sveženj pomoči na Palestince, ta obveza ni odprta, in poudarja, da čeprav mora humanitarna pomoč ostati brezpogojna, mora EU igrati politično vlogo, ki bo dala konkretne rezultate na poti k oblikovanju palestinske države, kar je v skladu z njeno znatno finančno pomočjo in gospodarsko težo v regiji; |
| --- | --- |

63.

opozarja, da, četudi bi bila EU pripravljena razširiti svoj sveženj pomoči na Palestince, ta obveza ni odprta, in poudarja, da čeprav mora humanitarna pomoč ostati brezpogojna, mora EU igrati politično vlogo, ki bo dala konkretne rezultate na poti k oblikovanju palestinske države, kar je v skladu z njeno znatno finančno pomočjo in gospodarsko težo v regiji;

| 64. | v zvezi s tem poudarja, da ne bi bilo mogoče doseči ravni obveznosti iz leta 2010 (295 milijonov EUR v letu 2010 v primerjavi s pogojnimi 270 milijoni EUR v letu 2011), četudi bi vso razliko do zgornje meje v razdelku 4 porabili izključno za finančno pomoč Palestini; |
| --- | --- |

64.

v zvezi s tem poudarja, da ne bi bilo mogoče doseči ravni obveznosti iz leta 2010 (295 milijonov EUR v letu 2010 v primerjavi s pogojnimi 270 milijoni EUR v letu 2011), četudi bi vso razliko do zgornje meje v razdelku 4 porabili izključno za finančno pomoč Palestini;

| 65. | je seznanjen s precejšnjim povečanjem proračunskih sredstev (13,2 %) za proces širitve, saj se v letu 2011 pričakuje napredek (nadaljevanje oziroma morebitni začetek pogajanj s Hrvaško, Islandijo, Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo, Turčijo in državami zahodnega Balkana); |
| --- | --- |

65.

je seznanjen s precejšnjim povečanjem proračunskih sredstev (13,2 %) za proces širitve, saj se v letu 2011 pričakuje napredek (nadaljevanje oziroma morebitni začetek pogajanj s Hrvaško, Islandijo, Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo, Turčijo in državami zahodnega Balkana);

| 66. | meni, da je predlagano povečanje sredstev za instrument razvojnega sodelovanja ustrezno, toda obžaluje, da je Komisija pripravila zavajajočo predstavitev, kjer je izpostavila povečanje sredstev za okolje in trajnostno upravljanje naravnih virov za 65 milijonov EUR kot ukrep na podlagi københavnskega dogovora, saj to povečanje temelji na finančnem načrtu, ne na proračunu za leto 2010 (v predlogu proračuna za leto 2011 je pravzaprav v tej vrstici predvideno zmanjšanje za 1,2 milijona EUR v primerjavi s proračunom za leto 2010, kar je razlog za skrb); vztraja, da mora biti podnebni finančni sveženj za hiter začetek dejansko dodaten, ne pa da bi ga sprejeli na račun obstoječih programov za razvojno sodelovanje; izraža zaskrbljenost glede doslednosti in vidnosti finančnega prispevka Evropske unije za hiter začetek in poziva države članice, naj Komisiji takoj zagotovijo podatke, da se zagotovi popolna preglednost in dodatnost prispevka Evropske unije; |
| --- | --- |

66.

meni, da je predlagano povečanje sredstev za instrument razvojnega sodelovanja ustrezno, toda obžaluje, da je Komisija pripravila zavajajočo predstavitev, kjer je izpostavila povečanje sredstev za okolje in trajnostno upravljanje naravnih virov za 65 milijonov EUR kot ukrep na podlagi københavnskega dogovora, saj to povečanje temelji na finančnem načrtu, ne na proračunu za leto 2010 (v predlogu proračuna za leto 2011 je pravzaprav v tej vrstici predvideno zmanjšanje za 1,2 milijona EUR v primerjavi s proračunom za leto 2010, kar je razlog za skrb); vztraja, da mora biti podnebni finančni sveženj za hiter začetek dejansko dodaten, ne pa da bi ga sprejeli na račun obstoječih programov za razvojno sodelovanje; izraža zaskrbljenost glede doslednosti in vidnosti finančnega prispevka Evropske unije za hiter začetek in poziva države članice, naj Komisiji takoj zagotovijo podatke, da se zagotovi popolna preglednost in dodatnost prispevka Evropske unije;

| 67. | poudarja, da je treba povečati proračun Skupnosti za financiranje ukrepov, namenjenih obravnavanju preseljevanja, da bi izboljšali upravljanje zakonitih migracij, upočasnili nezakonito priseljevanje in dosegli najboljši možni učinek preseljevanja na razvoj; |
| --- | --- |

67.

poudarja, da je treba povečati proračun Skupnosti za financiranje ukrepov, namenjenih obravnavanju preseljevanja, da bi izboljšali upravljanje zakonitih migracij, upočasnili nezakonito priseljevanje in dosegli najboljši možni učinek preseljevanja na razvoj;

| 68. | znova izraža podporo finančni pomoči državam AKP, glavnim izvoznicam banan, vendar potrjuje svoje odločno nasprotovanje financiranju spremljevalnih ukrepov za banane iz razlike do zgornje meje; ponavlja, da omejena razlika do zgornje meje v tem razdelku ne dopušča financiranja takšnih ukrepov, ki ob sprejetju večletnega finančnega okvira v letu 2006 niso bili predvideni; odločno nasprotuje tudi vsakršnemu prerazporejanju sredstev, predvidenih za obstoječe instrumente v razdelku 4, ki bi ogrozilo obstoječe prednostne naloge; zato nasprotuje zamisli iz predloga proračuna, da bi v ta namen prerazporedili 13 milijonov EUR iz instrumenta za razvojno sodelovanje, 5 milijonov EUR pa iz finančnega instrumenta za civilno zaščito; |
| --- | --- |

68.

znova izraža podporo finančni pomoči državam AKP, glavnim izvoznicam banan, vendar potrjuje svoje odločno nasprotovanje financiranju spremljevalnih ukrepov za banane iz razlike do zgornje meje; ponavlja, da omejena razlika do zgornje meje v tem razdelku ne dopušča financiranja takšnih ukrepov, ki ob sprejetju večletnega finančnega okvira v letu 2006 niso bili predvideni; odločno nasprotuje tudi vsakršnemu prerazporejanju sredstev, predvidenih za obstoječe instrumente v razdelku 4, ki bi ogrozilo obstoječe prednostne naloge; zato nasprotuje zamisli iz predloga proračuna, da bi v ta namen prerazporedili 13 milijonov EUR iz instrumenta za razvojno sodelovanje, 5 milijonov EUR pa iz finančnega instrumenta za civilno zaščito;

| 69. | pozdravlja predlog spremembe uredbe o oblikovanju instrumenta za industrializirane države (ICI+), vendar odločno nasprotuje temu, da bi se financiral s sredstvi, predvidenimi za uporabo v okviru instrumenta za razvojno sodelovanje; poudarja, da morajo biti sredstva za razvojno sodelovanje namenjena zmanjšanju revščine; je izjemno nezadovoljen s tem, da je od 70,6 milijona EUR sredstev, namenjenih novemu instrumentu v predlogu proračuna, 45 milijonov EUR vzetih iz instrumenta za razvojno sodelovanje; |
| --- | --- |

69.

pozdravlja predlog spremembe uredbe o oblikovanju instrumenta za industrializirane države (ICI+), vendar odločno nasprotuje temu, da bi se financiral s sredstvi, predvidenimi za uporabo v okviru instrumenta za razvojno sodelovanje; poudarja, da morajo biti sredstva za razvojno sodelovanje namenjena zmanjšanju revščine; je izjemno nezadovoljen s tem, da je od 70,6 milijona EUR sredstev, namenjenih novemu instrumentu v predlogu proračuna, 45 milijonov EUR vzetih iz instrumenta za razvojno sodelovanje;

| 70. | znova poudarja svoj namen, da Evropski službi za zunanje delovanje zagotovi potrebna upravna sredstva za opravljanje njenih nalog; vendar ob tem poudarja, da morajo biti nova dodeljena sredstva za vključitev uslužbencev iz diplomatskih služb držav članic in stroški potrebne infrastrukture povezani z ustreznim povečanjem proračuna EU za zunanje delovanje; |
| --- | --- |

70.

znova poudarja svoj namen, da Evropski službi za zunanje delovanje zagotovi potrebna upravna sredstva za opravljanje njenih nalog; vendar ob tem poudarja, da morajo biti nova dodeljena sredstva za vključitev uslužbencev iz diplomatskih služb držav članic in stroški potrebne infrastrukture povezani z ustreznim povečanjem proračuna EU za zunanje delovanje;

| 71. | pozdravlja povečanje sredstev za skupno zunanjo in varnostno politiko na 327,4 milijona EUR (obveznosti), skladno s finančnim načrtom in z vse večjo vlogo, ki jo EU želi imeti na območjih, kjer poteka stabilizacija razmer oziroma konflikti in krize; je seznanjen z izpraznitvijo proračunske vrstice za posebne predstavnike EU, kot je predvideno v povezavi z ustanovitvijo službe za zunanje delovanje, in znova opozarja, da bo treba posebne določbe o skupni zunanji in varnostni politiki v medinstitucionalnem sporazumu na pogajanjih o reviziji tega sporazuma in ob sprejemanju predlogov glede službe za zunanje delovanje temeljito vsebinsko pretehtati; |
| --- | --- |

71.

pozdravlja povečanje sredstev za skupno zunanjo in varnostno politiko na 327,4 milijona EUR (obveznosti), skladno s finančnim načrtom in z vse večjo vlogo, ki jo EU želi imeti na območjih, kjer poteka stabilizacija razmer oziroma konflikti in krize; je seznanjen z izpraznitvijo proračunske vrstice za posebne predstavnike EU, kot je predvideno v povezavi z ustanovitvijo službe za zunanje delovanje, in znova opozarja, da bo treba posebne določbe o skupni zunanji in varnostni politiki v medinstitucionalnem sporazumu na pogajanjih o reviziji tega sporazuma in ob sprejemanju predlogov glede službe za zunanje delovanje temeljito vsebinsko pretehtati;

| 72. | je seznanjen s predlaganim povišanjem proračunske vrstice za makrofinančno pomoč (01 03 02) v predlogu proračuna za leto 2011 v primerjavi s proračunom za leto 2010; spominja, da za uporabo tega instrumenta za tretje države velja redni zakonodajni postopek, in od Komisije zahteva, naj dodatno pojasni svoj predlog za povišanje; |
| --- | --- |

72.

je seznanjen s predlaganim povišanjem proračunske vrstice za makrofinančno pomoč (01 03 02) v predlogu proračuna za leto 2011 v primerjavi s proračunom za leto 2010; spominja, da za uporabo tega instrumenta za tretje države velja redni zakonodajni postopek, in od Komisije zahteva, naj dodatno pojasni svoj predlog za povišanje;

| 73. | pozdravlja uvedbo pripravljalnega ukrepa za evropski prostovoljski zbor za humanitarno pomoč, ki izhaja iz začetka veljavnosti Pogodbe o delovanju Evropske unije (člen 214) in je v skladu z evropskim letom prostovoljstva 2011; |
| --- | --- |

73.

pozdravlja uvedbo pripravljalnega ukrepa za evropski prostovoljski zbor za humanitarno pomoč, ki izhaja iz začetka veljavnosti Pogodbe o delovanju Evropske unije (člen 214) in je v skladu z evropskim letom prostovoljstva 2011;

Razdelek 5

| 74. | ugotavlja, da so skupni upravni odhodki za vse institucije ocenjeni na 8 266,6 milijona EUR, kar je za 4,5 % več kot lani, pri čemer ostaja na voljo razlika do zgornje meje v znesku 149 milijonov EUR; |
| --- | --- |

74.

ugotavlja, da so skupni upravni odhodki za vse institucije ocenjeni na 8 266,6 milijona EUR, kar je za 4,5 % več kot lani, pri čemer ostaja na voljo razlika do zgornje meje v znesku 149 milijonov EUR;

| 75. | poudarja, da je treba v načrtu prihodkov in odhodkov posameznih institucij in v spremembah proračuna, predloženih v letu 2010, upoštevati vse dodatne potrebe zaradi začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe, zlasti v Parlamentu, Svetu, Evropskem ekonomsko-socialnem odboru in Odboru regij; v zvezi s tem opozarja na skupno izjavo o razdelku 5 iz novembra 2009, v kateri so bile vse institucije pozvane, naj si skušajo čim bolj prizadevati za financiranje upravnih potreb, povezanih s plačami zaposlenih, v okviru sredstev, odobrenih v njim namenjenih oddelkih proračuna za leto 2010; |
| --- | --- |

75.

poudarja, da je treba v načrtu prihodkov in odhodkov posameznih institucij in v spremembah proračuna, predloženih v letu 2010, upoštevati vse dodatne potrebe zaradi začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe, zlasti v Parlamentu, Svetu, Evropskem ekonomsko-socialnem odboru in Odboru regij; v zvezi s tem opozarja na skupno izjavo o razdelku 5 iz novembra 2009, v kateri so bile vse institucije pozvane, naj si skušajo čim bolj prizadevati za financiranje upravnih potreb, povezanih s plačami zaposlenih, v okviru sredstev, odobrenih v njim namenjenih oddelkih proračuna za leto 2010;

| 76. | je seznanjen z 2,9-odstotnim povečanjem deleža Komisije v proračunu za upravo; ugotavlja pa, da na tej stopnji še niso vključeni vsi stroški za vzpostavitev in delovanje službe za zunanje delovanje; meni, da morebitne dodatne zahteve glede tega ne bi smele negativno vplivati na trenutne dejavnosti institucij; zato odločno poudarja, da je treba vzpostaviti učinkovito strukturo z jasno opredeljenimi odgovornostmi, da se bo mogoče izogniti prekrivanju nalog in nepotrebnim (upravnim) obremenitvam proračuna, ki bi lahko še nadalje poslabšale finančno stanje v tem razdelku; |
| --- | --- |

76.

je seznanjen z 2,9-odstotnim povečanjem deleža Komisije v proračunu za upravo; ugotavlja pa, da na tej stopnji še niso vključeni vsi stroški za vzpostavitev in delovanje službe za zunanje delovanje; meni, da morebitne dodatne zahteve glede tega ne bi smele negativno vplivati na trenutne dejavnosti institucij; zato odločno poudarja, da je treba vzpostaviti učinkovito strukturo z jasno opredeljenimi odgovornostmi, da se bo mogoče izogniti prekrivanju nalog in nepotrebnim (upravnim) obremenitvam proračuna, ki bi lahko še nadalje poslabšale finančno stanje v tem razdelku;

| 77. | se strinja s Komisijo, da je treba kot previdnostni ukrep v proračunu predvideti 3,7-odstotno prilagoditev plač, predlagano za leto 2009, ki jo bo treba v celoti izplačati, če Sodišče Evropskih skupnosti odloči v prid Komisije; ugotavlja, da bi – četudi bi se kot osnova za prihodnost upoštevala tako visoka raven – predvidena prilagoditev plač konec leta 2010 znašala 2,2 %, glede na gospodarsko in socialno krizo, konec leta 2011 pa bi padla na 1,3 %; poziva Komisijo, naj prilagodi svoje izračune; |
| --- | --- |

77.

se strinja s Komisijo, da je treba kot previdnostni ukrep v proračunu predvideti 3,7-odstotno prilagoditev plač, predlagano za leto 2009, ki jo bo treba v celoti izplačati, če Sodišče Evropskih skupnosti odloči v prid Komisije; ugotavlja, da bi – četudi bi se kot osnova za prihodnost upoštevala tako visoka raven – predvidena prilagoditev plač konec leta 2010 znašala 2,2 %, glede na gospodarsko in socialno krizo, konec leta 2011 pa bi padla na 1,3 %; poziva Komisijo, naj prilagodi svoje izračune;

| 78. | se zaveda prizadevanj Komisije, da ne bi zaprosila za dodatna delovna mesta, vendar nekoliko dvomi o njeni zavezi, da bo vsem potrebam, vključno s tistimi zaradi novih prednostnih nalog in začetka veljavnosti Pogodbe o delovanju Evropske unije, zadostila izključno s prerazporeditvijo obstoječih človeških virov; |
| --- | --- |

78.

se zaveda prizadevanj Komisije, da ne bi zaprosila za dodatna delovna mesta, vendar nekoliko dvomi o njeni zavezi, da bo vsem potrebam, vključno s tistimi zaradi novih prednostnih nalog in začetka veljavnosti Pogodbe o delovanju Evropske unije, zadostila izključno s prerazporeditvijo obstoječih človeških virov;

| 79. | je globoko zaskrbljen, ker sta naklonjenost Komisije zunanjemu izvajanju in pretvorba delovnih mest v sredstva za pogodbene sodelavce privedla do stanja, da vse več zaposlenih v institucijah EU ni prikazanih v kadrovskih načrtih, kot jih je sprejel proračunski organ, in tudi ni plačanih iz razdelka 5; zato meni, da spremembe števila zaposlenih v Komisiji ni mogoče obravnavati samo na podlagi kadrovskega načrta, temveč tudi ob upoštevanju drugih zaposlenih, med drugim uslužbencev izvajalskih in decentraliziranih agencij, če opravljajo naloge, ki jih je nanje prenesla Komisija; meni, da bo pretvorba delovnih mest iz kadrovskega načrta v mesta za zunanje sodelavce, čeprav omogoča prihranke pri plačah, najverjetneje vplivala na kakovost in neodvisnost evropskih javnih služb; |
| --- | --- |

79.

je globoko zaskrbljen, ker sta naklonjenost Komisije zunanjemu izvajanju in pretvorba delovnih mest v sredstva za pogodbene sodelavce privedla do stanja, da vse več zaposlenih v institucijah EU ni prikazanih v kadrovskih načrtih, kot jih je sprejel proračunski organ, in tudi ni plačanih iz razdelka 5; zato meni, da spremembe števila zaposlenih v Komisiji ni mogoče obravnavati samo na podlagi kadrovskega načrta, temveč tudi ob upoštevanju drugih zaposlenih, med drugim uslužbencev izvajalskih in decentraliziranih agencij, če opravljajo naloge, ki jih je nanje prenesla Komisija; meni, da bo pretvorba delovnih mest iz kadrovskega načrta v mesta za zunanje sodelavce, čeprav omogoča prihranke pri plačah, najverjetneje vplivala na kakovost in neodvisnost evropskih javnih služb;

| 80. | ugotavlja, da se je proračun za urad EPSO zmanjšal za 13 %, kar je posledica manjših finančnih potreb za natečaje v novem sistemu, ki ga EPSO predlaga v razvojnem programu, vendar vztraja, da to zmanjšanje ne sme škodovati kakovosti, preglednosti, poštenosti, nepristranskosti in večjezičnemu značaju vseh izbirnih postopkov EU; urad EPSO opominja, da imajo po uredbi (ES) št. 45/2001 kandidati neodtujljivo pravico do dostopa do svojih osebnih podatkov, vključno z vprašanji in odgovori, ter urad EPSO poziva, naj to pravico zagotavlja; pričakuje trdna zagotovila Komisije v zvezi s tem; |
| --- | --- |

80.

ugotavlja, da se je proračun za urad EPSO zmanjšal za 13 %, kar je posledica manjših finančnih potreb za natečaje v novem sistemu, ki ga EPSO predlaga v razvojnem programu, vendar vztraja, da to zmanjšanje ne sme škodovati kakovosti, preglednosti, poštenosti, nepristranskosti in večjezičnemu značaju vseh izbirnih postopkov EU; urad EPSO opominja, da imajo po uredbi (ES) št. 45/2001 kandidati neodtujljivo pravico do dostopa do svojih osebnih podatkov, vključno z vprašanji in odgovori, ter urad EPSO poziva, naj to pravico zagotavlja; pričakuje trdna zagotovila Komisije v zvezi s tem;

| 81. | pozdravlja uspeh Komisije pri doseganju splošnih ciljev pri zaposlovanju državljanov novih držav članic, pa tudi njeno zavezo, da bo natančno in redno spremljala zaposlovanje iz držav EU-12, da bo zagotovila skladnost s cilji zaposlovanja in uravnoteženo zastopanost državljanov držav EU-2 in EU-10 v vseh funkcijskih skupinah; |
| --- | --- |

81.

pozdravlja uspeh Komisije pri doseganju splošnih ciljev pri zaposlovanju državljanov novih držav članic, pa tudi njeno zavezo, da bo natančno in redno spremljala zaposlovanje iz držav EU-12, da bo zagotovila skladnost s cilji zaposlovanja in uravnoteženo zastopanost državljanov držav EU-2 in EU-10 v vseh funkcijskih skupinah;

| 82. | je seznanjen z večjimi odhodki za pokojnine in evropske šole zaradi generacijske menjave v institucijah EU, ki je posledica upokojevanja uradnikov, rojenih v 50. letih prejšnjega stoletja, in zaposlovanja novih uslužbencev; pričakuje, da bo Komisija pripravila poglobljeno analizo o dolgoročnih proračunskih posledicah tega procesa; |
| --- | --- |

82.

je seznanjen z večjimi odhodki za pokojnine in evropske šole zaradi generacijske menjave v institucijah EU, ki je posledica upokojevanja uradnikov, rojenih v 50. letih prejšnjega stoletja, in zaposlovanja novih uslužbencev; pričakuje, da bo Komisija pripravila poglobljeno analizo o dolgoročnih proračunskih posledicah tega procesa;

| 83. | od Komisije zahteva, naj v opombah k ustreznim proračunskim vrsticam navede proračunska sredstva, namenjena vsem nepremičninskim projektom, ki imajo bistvene finančne posledice za proračun in o katerih se je po členu 179(3) finančne uredbe treba posvetovati s proračunskim organom; |
| --- | --- |

83.

od Komisije zahteva, naj v opombah k ustreznim proračunskim vrsticam navede proračunska sredstva, namenjena vsem nepremičninskim projektom, ki imajo bistvene finančne posledice za proračun in o katerih se je po členu 179(3) finančne uredbe treba posvetovati s proračunskim organom;

Pilotni projekti in pripravljalni ukrepi

| 84. | znova opozarja, da bi morala Komisija v skladu s točko 46(a) medinstitucionalnega sporazuma predložiti večletne ocene in razlike, ki ostanejo do odobrenih zgornjih meja; |
| --- | --- |

84.

znova opozarja, da bi morala Komisija v skladu s točko 46(a) medinstitucionalnega sporazuma predložiti večletne ocene in razlike, ki ostanejo do odobrenih zgornjih meja;

| 85. | poudarja pomen pilotnih projektov in pripravljalnih ukrepov kot osrednjih orodij za opredeljevanje političnih prednostnih nalog in za utiranje poti novim pobudam, ki utegnejo postati dejavnosti in programi EU, ki bodo izboljšali življenje državljanov EU; zato že v tej fazi postopka potrjuje, da je odločen uporabiti vsa sredstva, ki jih ima na voljo, da bo zagotovil sprejetje svojih predlogov v zvezi s pilotnimi projekti in pripravljalnimi ukrepi v proračunu za leto 2011; |
| --- | --- |

85.

poudarja pomen pilotnih projektov in pripravljalnih ukrepov kot osrednjih orodij za opredeljevanje političnih prednostnih nalog in za utiranje poti novim pobudam, ki utegnejo postati dejavnosti in programi EU, ki bodo izboljšali življenje državljanov EU; zato že v tej fazi postopka potrjuje, da je odločen uporabiti vsa sredstva, ki jih ima na voljo, da bo zagotovil sprejetje svojih predlogov v zvezi s pilotnimi projekti in pripravljalnimi ukrepi v proračunu za leto 2011;

| 86. | opominja, da je bilo za pilotne projekte in pripravljalne ukrepe v proračunu za leto 2010 v vseh razdelkih skupaj namenjeno 103,25 milijona EUR v obveznostih; poudarja, da če bi proračunski organ za leto 2011 potrdil pilotne projekte in pripravljalne ukrepe v približno enaki vrednosti in z enako razporeditvijo po razdelkih, bi bilo s tem porabljenih že 56 % razlike do zgornje meje v razdelku 1a (33 % v razdelku 1b, 59 % v razdelku 3b in 37 % v razdelku 4), čeprav skupni znesek v ta namen v proračunu 2010 sploh ni dosegel najvišje vrednosti, ki jo dopušča medinstitucionalni sporazum (103,25 milijona EUR v primerjavi s 140 milijoni EUR); |
| --- | --- |

86.

opominja, da je bilo za pilotne projekte in pripravljalne ukrepe v proračunu za leto 2010 v vseh razdelkih skupaj namenjeno 103,25 milijona EUR v obveznostih; poudarja, da če bi proračunski organ za leto 2011 potrdil pilotne projekte in pripravljalne ukrepe v približno enaki vrednosti in z enako razporeditvijo po razdelkih, bi bilo s tem porabljenih že 56 % razlike do zgornje meje v razdelku 1a (33 % v razdelku 1b, 59 % v razdelku 3b in 37 % v razdelku 4), čeprav skupni znesek v ta namen v proračunu 2010 sploh ni dosegel najvišje vrednosti, ki jo dopušča medinstitucionalni sporazum (103,25 milijona EUR v primerjavi s 140 milijoni EUR);

| 87. | namerava Komisiji v skladu z delom D priloge II medinstitucionalnega sporazuma posredovati prvi začasni seznam morebitnih pilotnih projektov in pripravljalnih ukrepov za proračun 2011, da bo Komisija prispevala k njegovi opredelitvi celovitega in uravnoteženega končnega svežnja projektov in ukrepov; pričakuje, da bo Komisija pripravila utemeljeno analizo okvirnih predlogov Parlamenta; poudarja, da začasni seznam ne preprečuje uradne predložitve in sprejetja sprememb v zvezi pilotnimi projekti in pripravljalnimi ukrepi med obravnavo proračuna v Parlamentu; |
| --- | --- |

87.

namerava Komisiji v skladu z delom D priloge II medinstitucionalnega sporazuma posredovati prvi začasni seznam morebitnih pilotnih projektov in pripravljalnih ukrepov za proračun 2011, da bo Komisija prispevala k njegovi opredelitvi celovitega in uravnoteženega končnega svežnja projektov in ukrepov; pričakuje, da bo Komisija pripravila utemeljeno analizo okvirnih predlogov Parlamenta; poudarja, da začasni seznam ne preprečuje uradne predložitve in sprejetja sprememb v zvezi pilotnimi projekti in pripravljalnimi ukrepi med obravnavo proračuna v Parlamentu;

Agencije

| 88. | pozdravlja splošno ustalitev odhodkov iz proračuna EU za decentralizirane agencije pri vrednosti 679,2 milijona EUR; se zaveda, da ustanavljanje novih agencij zahteva dodatna finančna sredstva, kot je predlagano za pet novih agencij (8) in tri agencije v začetni fazi delovanja (9); poudarja, da je treba ustrezno prilagoditi ustrezna dodeljena sredstva, če bodo naloge katere od decentraliziranih agencij (vključno s finančnimi nadzornimi organi) večje, kot je bilo prvotno predlagano; ne odobrava pristopa Komisije, ki umetno zvišuje zgornje meje, kar zadeva namenske prejemke od pristojbin odvisnih agencij; |
| --- | --- |

88.

pozdravlja splošno ustalitev odhodkov iz proračuna EU za decentralizirane agencije pri vrednosti 679,2 milijona EUR; se zaveda, da ustanavljanje novih agencij zahteva dodatna finančna sredstva, kot je predlagano za pet novih agencij (8) in tri agencije v začetni fazi delovanja (9); poudarja, da je treba ustrezno prilagoditi ustrezna dodeljena sredstva, če bodo naloge katere od decentraliziranih agencij (vključno s finančnimi nadzornimi organi) večje, kot je bilo prvotno predlagano; ne odobrava pristopa Komisije, ki umetno zvišuje zgornje meje, kar zadeva namenske prejemke od pristojbin odvisnih agencij;

| 89. | ugotavlja, da bo od 258 novih delovnih mest v kadrovskem načrtu agencij 231 mest dodeljenih novim agencijam in agencijam v začetni fazi delovanja; |
| --- | --- |

89.

ugotavlja, da bo od 258 novih delovnih mest v kadrovskem načrtu agencij 231 mest dodeljenih novim agencijam in agencijam v začetni fazi delovanja;

| 90. | se sprašuje, zakaj niso predvideni namenski prejemki iz presežkov nekaterih agencij, in poziva Komisijo, naj dopolni predlagane prispevke iz proračuna EU ob upoštevanju na novo prejetih informacij, zlasti ko bodo sprejeti zaključni računi agencij; hkrati je zaskrbljen zaradi stalnih presežkov nekaterih agencij ob koncu leta, ki kažejo na slabo proračunsko in gotovinsko poslovanje ter kršijo določbe okvirne finančne uredbe; |
| --- | --- |

90.

se sprašuje, zakaj niso predvideni namenski prejemki iz presežkov nekaterih agencij, in poziva Komisijo, naj dopolni predlagane prispevke iz proračuna EU ob upoštevanju na novo prejetih informacij, zlasti ko bodo sprejeti zaključni računi agencij; hkrati je zaskrbljen zaradi stalnih presežkov nekaterih agencij ob koncu leta, ki kažejo na slabo proračunsko in gotovinsko poslovanje ter kršijo določbe okvirne finančne uredbe;

| 91. | je prepričan, da je finančni načrt agencije za kemikalije za obdobje 2011–2013 preveč optimističen, in meni, da je neutemeljeno pričakovati, da se bo agencija v letu 2011 že financirala sama; poudarja, da pričakovani prihodek od pristojbin v letu 2011 temelji na ocenah, opravljenih leta 2006; poziva, da se predvidijo previdnostni ukrepi, ki bodo uporabljeni po potrebi; |
| --- | --- |

91.

je prepričan, da je finančni načrt agencije za kemikalije za obdobje 2011–2013 preveč optimističen, in meni, da je neutemeljeno pričakovati, da se bo agencija v letu 2011 že financirala sama; poudarja, da pričakovani prihodek od pristojbin v letu 2011 temelji na ocenah, opravljenih leta 2006; poziva, da se predvidijo previdnostni ukrepi, ki bodo uporabljeni po potrebi;

*

* *

| 92. | spominja, da naj bi vpletene institucije glede na postopkovne vidike spravnega odbora dosegle dogovor na tristranskih pogovorih, predvidenih v juliju; vztraja pri tem, naj v teh tristranskih pogovorih sodeluje prihodnje predsedstvo Sveta Ecofin, ki naj bi sprejelo proračun; meni, da bi lahko bile te točke za tristranske pogovore, ki naj bi potekali 30. junija 2010, še posebej zanimive:






  — | proračunske posledice evropskega mehanizma za finančno stabilizacijo, |
| --- | --- | --- |

92.

spominja, da naj bi vpletene institucije glede na postopkovne vidike spravnega odbora dosegle dogovor na tristranskih pogovorih, predvidenih v juliju; vztraja pri tem, naj v teh tristranskih pogovorih sodeluje prihodnje predsedstvo Sveta Ecofin, ki naj bi sprejelo proračun; meni, da bi lahko bile te točke za tristranske pogovore, ki naj bi potekali 30. junija 2010, še posebej zanimive:

—

proračunske posledice evropskega mehanizma za finančno stabilizacijo,

| — | proračunske posledice strategije EU 2020, |
| --- | --- |

—

proračunske posledice strategije EU 2020,

| — | programi za mladino, |
| --- | --- |

—

programi za mladino,

| — | finančna trajnost in upravljivost razdelka 1a, vključno s spremembami zaradi Lizbonske pogodbe, |
| --- | --- |

—

finančna trajnost in upravljivost razdelka 1a, vključno s spremembami zaradi Lizbonske pogodbe,

| — | razdelek 4, vključno z ustanovitvijo Evropske službe za zunanje delovanje, |
| --- | --- |

—

razdelek 4, vključno z ustanovitvijo Evropske službe za zunanje delovanje,

| — | omejene razlike do zgornje meje v predlogu proračuna za leto 2011 in nujna revizija obstoječega večletnega finančnega okvira; |
| --- | --- |

—

omejene razlike do zgornje meje v predlogu proračuna za leto 2011 in nujna revizija obstoječega večletnega finančnega okvira;

| 93. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

93.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL C 139, 14.6.2006, str. 1.

(2)  Glej sprejeta besedila z dne 17.12.2009, P7_TA(2009)0115.

(3)  Sprejeta besedila, P7_TA(2010)0086.

(4)  Ne vključuje energetskih projektov evropskega programa za oživitev gospodarstva.

(5)  Kot je omenjeno v poročilu Komisije o delovanju medinstitucionalnega sporazuma o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (COM(2010)0185).

(6)  COM(2010)0160, 16.4.2010.

(7)  Kot je omenjeno v poročilu Komisije o delovanju medinstitucionalnega sporazuma o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (COM(2010)0185).

(8)  Agencija za operativno upravljanje obsežnih informacijskih sistemov na področju svobode, varnosti in pravice; Evropski urad za podporo azilu; Evropski bančni organ; Evropski organ za vrednostne papirje in trge; Evropski organ za zavarovanja in poklicne pokojnine.

(9)  Evropska agencija za sodelovanje energetskih regulatorjev; Organ evropskih regulatorjev za elektronske komunikacije; Evropski inštitut za enakost spolov.

---

| 12.8.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 236/17 |
| --- | --- | --- | --- |

12.8.2011

SL

Uradni list Evropske unije

CE 236/17

---

Torek, 15. junij 2010Trgi izvedenih finančnih instrumentov: prihodnji politični ukrepi

P7_TA(2010)0206

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. junija 2010 o trgih izvedenih finančnih instrumentov: prihodnji ukrepi politike (2010/2008(INI))

2011/C 236 E/03

Evropski parlament,

ob upoštevanju sporočil Komisije z naslovom „Zagotavljanje učinkovitih, varnih in stabilnih trgov izvedenih finančnih instrumentov: prihodnji ukrepi politike (KOM(2009)0563 in KOM(2009)0332),

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Evropski finančni nadzor“ (KOM(2009)0252),

ob upoštevanju predloga Komisije za uredbo o makrobonitetnem nadzoru finančnega sistema v Skupnosti in o ustanovitvi Evropskega odbora za sistemska tveganja (KOM(2009)0499),

ob upoštevanju predlogov Komisije, ki spreminjajo kapitalski direktivi (2006/48/ES in 2006/49/ES),

ob upoštevanju sporočila in priporočila Komisije o politikah prejemkov v sektorju finančnih storitev (KOM(2009)0211),

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 23. septembra 2008 s priporočili Komisiji o hedge skladih in skladih zasebnega kapitala (1),

ob upoštevanju sklepov skupine G20, sprejetih v Pittsburghu 24. in 25. septembra 2009, ki navajajo, da je treba „z vsemi standardiziranimi pogodbami za izvedene finančne instrumente na prostem trgu (OTC) trgovati na borzah ali elektronskih tržnih platformah“, in trenutnega razvoja nacionalne zakonodaje v zvezi z izvedenimi finančnimi instrumenti v Evropi, ZDA in Aziji,

ob upoštevanju dela Foruma regulativnih organov za izvedene finančne instrumente OTC za vzpostavitev globalno skladnih standardov poročanja za registre trgovanja,

ob upoštevanju nasveta Odbora evropskih regulativnih organov za vrednostne papirje (CESR) in Skupine evropskih regulativnih organov za električno energijo in plin (ERGEG) Evropski komisiji v okviru tretjega energetskega svežnja (ref.: CESR/08-739, E08-FIS-07-04),

ob upoštevanju člena 48 svojega poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve in mnenja Odbora za razvoj (A7–0187/2010),

| A. | ker imajo izvedeni finančni instrumenti koristno vlogo pri omogočanju prenosa finančnih tveganj v gospodarstvu, vendar se v odvisnosti od vrste proizvoda in osnovnega razreda finančnih instrumentov zelo razlikujejo glede na tveganje, operativne režime in udeležence na trgu; in ker sta pomanjkljiva preglednost in regulacija na trgu izvedenih finančnih instrumentov še stopnjevali finančno krizo, |
| --- | --- |

A.

ker imajo izvedeni finančni instrumenti koristno vlogo pri omogočanju prenosa finančnih tveganj v gospodarstvu, vendar se v odvisnosti od vrste proizvoda in osnovnega razreda finančnih instrumentov zelo razlikujejo glede na tveganje, operativne režime in udeležence na trgu; in ker sta pomanjkljiva preglednost in regulacija na trgu izvedenih finančnih instrumentov še stopnjevali finančno krizo,

| B. | ker je treba upoštevati potrebo podjetij, da bodo lahko tudi v prihodnje na lastno odgovornost ciljno in s sprejemljivimi cenami upravljala poslovna tveganja, in ker bi morala podjetja, ob upoštevanju posebnosti malih in srednjih podjetij, pri dvostranskih izvedenih finančnih instrumentih prevzeti odgovornost za tveganje, |
| --- | --- |

B.

ker je treba upoštevati potrebo podjetij, da bodo lahko tudi v prihodnje na lastno odgovornost ciljno in s sprejemljivimi cenami upravljala poslovna tveganja, in ker bi morala podjetja, ob upoštevanju posebnosti malih in srednjih podjetij, pri dvostranskih izvedenih finančnih instrumentih prevzeti odgovornost za tveganje,

| C. | ker je globalni obseg trgovanja z izvedenimi finančnimi instrumenti v zadnjem desetletju zelo narasel, zaradi česar je izjemno napredovalo tudi ločevanje gospodarskih dejavnosti in finančnih proizvodov, |
| --- | --- |

C.

ker je globalni obseg trgovanja z izvedenimi finančnimi instrumenti v zadnjem desetletju zelo narasel, zaradi česar je izjemno napredovalo tudi ločevanje gospodarskih dejavnosti in finančnih proizvodov,

| D. | ker bi bilo za poslovanje z izvedenimi finančnimi instrumenti v mednarodnem prostoru treba vzpostaviti podlago za mednarodno sodelovanje, da bi tako kot minimum dosegli mednarodne standarde in režime izmenjave informacij med centralnimi nasprotnimi strankami (Central Counter-party – CCP), |
| --- | --- |

D.

ker bi bilo za poslovanje z izvedenimi finančnimi instrumenti v mednarodnem prostoru treba vzpostaviti podlago za mednarodno sodelovanje, da bi tako kot minimum dosegli mednarodne standarde in režime izmenjave informacij med centralnimi nasprotnimi strankami (Central Counter-party – CCP),

| E. | ker je konec junija 2009 nominalni znesek vseh vrst pogodb na prostem trgu znašal 605 000 milijard USD, bruto tržna vrednost, ki je merilo tržnega tveganja, 25 000 milijard USD ter bruto kreditna izpostavljenost, ki upošteva dvostranske pogodbe o pobotu, 3 700 milijard USD; in ker so v okviru pretiranega učinka finančnega vzvoda, podkapitaliziranega bančnega sistema in izgub, ki so posledica strukturiranih finančnih instrumentov, izvedeni finančni instrumenti OTC prispevali k medsebojni odvisnosti velikih udeležencev na trgu, tudi če so bili regulirani subjekti, |
| --- | --- |

E.

ker je konec junija 2009 nominalni znesek vseh vrst pogodb na prostem trgu znašal 605 000 milijard USD, bruto tržna vrednost, ki je merilo tržnega tveganja, 25 000 milijard USD ter bruto kreditna izpostavljenost, ki upošteva dvostranske pogodbe o pobotu, 3 700 milijard USD; in ker so v okviru pretiranega učinka finančnega vzvoda, podkapitaliziranega bančnega sistema in izgub, ki so posledica strukturiranih finančnih instrumentov, izvedeni finančni instrumenti OTC prispevali k medsebojni odvisnosti velikih udeležencev na trgu, tudi če so bili regulirani subjekti,

| F. | ker je ogromna rast obsega trgovanja v preteklih letih privedla do povečanega prevzemanja tveganja brez dejanskih naložb v osnovni instrument in posledično do velikega učinka finančnega vzvoda, |
| --- | --- |

F.

ker je ogromna rast obsega trgovanja v preteklih letih privedla do povečanega prevzemanja tveganja brez dejanskih naložb v osnovni instrument in posledično do velikega učinka finančnega vzvoda,

| G. | ker so nekateri izvedeni finančni instrumenti OTC postali vse bolj zapleteni ter kreditno tveganje nasprotne stranke ni bilo vedno pravilno ocenjeno in zanj ni bila določena ustrezna cena ter ker pri organiziranosti trga izvedenih finančnih instrumentov obstajajo znatne pomanjkljivosti in slaba preglednost, zaradi česar je potrebna nadaljnja standardizacija pravnih pogojev in ekonomskega namena instrumentov, |
| --- | --- |

G.

ker so nekateri izvedeni finančni instrumenti OTC postali vse bolj zapleteni ter kreditno tveganje nasprotne stranke ni bilo vedno pravilno ocenjeno in zanj ni bila določena ustrezna cena ter ker pri organiziranosti trga izvedenih finančnih instrumentov obstajajo znatne pomanjkljivosti in slaba preglednost, zaradi česar je potrebna nadaljnja standardizacija pravnih pogojev in ekonomskega namena instrumentov,

| H. | ker mora regulacija centralnih nasprotnih strank zagotoviti nediskriminatoren dostop mest trgovanja, da se zagotovi pošteno in učinkovito delovanje trgov, |
| --- | --- |

H.

ker mora regulacija centralnih nasprotnih strank zagotoviti nediskriminatoren dostop mest trgovanja, da se zagotovi pošteno in učinkovito delovanje trgov,

| I. | ker v transakcijah na prostem trgu identiteta vključenih akterjev/strank in njihova izpostavljenost nista znani, |
| --- | --- |

I.

ker v transakcijah na prostem trgu identiteta vključenih akterjev/strank in njihova izpostavljenost nista znani,

| J. | ker so številni prosti trgi izvedenih finančnih instrumentov in zlasti trg zamenjave neplačil zelo koncentrirani z nekaj večjimi podjetji, ki prevladujejo na trgu, |
| --- | --- |

J.

ker so številni prosti trgi izvedenih finančnih instrumentov in zlasti trg zamenjave neplačil zelo koncentrirani z nekaj večjimi podjetji, ki prevladujejo na trgu,

| K. | ker so zadnji dogodki v zvezi z zamenjavami neplačil na državni dolg, ki so jih uporabljali finančni špekulanti, privedli do neupravičeno visokih ravni več nacionalnih pribitkov; ker so ti dogodki in prakse poudarili potrebo po nadaljnjem izboljšanju preglednosti trga in krepitvi evropskih predpisov na področju trgovanja z zamenjavami neplačil, zlasti tistih, ki so povezane z državnimi dolgovi, |
| --- | --- |

K.

ker so zadnji dogodki v zvezi z zamenjavami neplačil na državni dolg, ki so jih uporabljali finančni špekulanti, privedli do neupravičeno visokih ravni več nacionalnih pribitkov; ker so ti dogodki in prakse poudarili potrebo po nadaljnjem izboljšanju preglednosti trga in krepitvi evropskih predpisov na področju trgovanja z zamenjavami neplačil, zlasti tistih, ki so povezane z državnimi dolgovi,

| L. | ker morajo imeti nadzorniki neomejen dostop do ustreznih podatkov v registru in ker morajo registri konsolidirati pozicijo in podatke o trgovanju na globalni podlagi po razredih finančnih instrumentov, da bi lahko registri trgovanja imeli osrednjo vlogo pri zagotavljanju preglednosti za nadzornike na trgih izvedenih finančnih instrumentov, |
| --- | --- |

L.

ker morajo imeti nadzorniki neomejen dostop do ustreznih podatkov v registru in ker morajo registri konsolidirati pozicijo in podatke o trgovanju na globalni podlagi po razredih finančnih instrumentov, da bi lahko registri trgovanja imeli osrednjo vlogo pri zagotavljanju preglednosti za nadzornike na trgih izvedenih finančnih instrumentov,

| M. | ker Parlament pozdravlja spremembo paradigme Komisije v smeri večje regulacije trgov izvedenih finančnih instrumentov in opustitve prevladujočega mnenja, da za izvedene finančne instrumente ni potrebna dodatna regulacija, predvsem ker so namenjeni profesionalni in strokovni uporabi; zato poziva k temu, da mora prihodnja zakonodaja zagotoviti ne samo preglednost na trgih izvedenih instrumentov, ampak tudi dobro regulacijo, |
| --- | --- |

M.

ker Parlament pozdravlja spremembo paradigme Komisije v smeri večje regulacije trgov izvedenih finančnih instrumentov in opustitve prevladujočega mnenja, da za izvedene finančne instrumente ni potrebna dodatna regulacija, predvsem ker so namenjeni profesionalni in strokovni uporabi; zato poziva k temu, da mora prihodnja zakonodaja zagotoviti ne samo preglednost na trgih izvedenih instrumentov, ampak tudi dobro regulacijo,

| N. | ker mora Evropa vzpostaviti celovito strategijo zavarovanja za trge izvedenih finančnih instrumentov, ki mora upoštevati edinstveni položaj poslovnih končnih uporabnikov v nasprotju z velikimi udeleženci na trgu in finančnimi institucijami, |
| --- | --- |

N.

ker mora Evropa vzpostaviti celovito strategijo zavarovanja za trge izvedenih finančnih instrumentov, ki mora upoštevati edinstveni položaj poslovnih končnih uporabnikov v nasprotju z velikimi udeleženci na trgu in finančnimi institucijami,

| O. | ker je večina izvedenih finančnih instrumentov, ki jih uporabljajo nefinančni končni uporabniki, posamezno povezana z omejenimi sistemsko pomembnimi tveganji in ker v pretežni meri služi zgolj za zavarovanje realnih poslov ter ker so nefinančne institucije podjetja, ki ne sodijo na področje uporabe direktive MiFID (podjetja, ki jih ne ureja MiFID), na primer letalske družbe, proizvajalci avtomobilov ter trgovci z blagom, ki niso niti ustvarili sistemskega tveganja za finančne trge niti jim finančna kriza ni neposredno škodila, |
| --- | --- |

O.

ker je večina izvedenih finančnih instrumentov, ki jih uporabljajo nefinančni končni uporabniki, posamezno povezana z omejenimi sistemsko pomembnimi tveganji in ker v pretežni meri služi zgolj za zavarovanje realnih poslov ter ker so nefinančne institucije podjetja, ki ne sodijo na področje uporabe direktive MiFID (podjetja, ki jih ne ureja MiFID), na primer letalske družbe, proizvajalci avtomobilov ter trgovci z blagom, ki niso niti ustvarili sistemskega tveganja za finančne trge niti jim finančna kriza ni neposredno škodila,

| P. | ker trdni trgi izvedenih finančnih instrumentov zahtevajo celovito zavarovalno politiko, ki obsega tako centralne kot tudi dvostranske klirinške režime, |
| --- | --- |

P.

ker trdni trgi izvedenih finančnih instrumentov zahtevajo celovito zavarovalno politiko, ki obsega tako centralne kot tudi dvostranske klirinške režime,

| Q. | ker je treba malim in srednjim podjetjem, ki uporabljajo izvedene finančne instrumente zgolj za zavarovanje poslovnih tveganj med opravljanjem glavne dejavnosti, odobriti izjeme glede kliringa in zavarovanja v zvezi s kapitalskimi zahtevami, pod pogojem, da obseg, v katerem se uporabljajo določeni izvedeni finančni instrumenti, ne ustvarja sistemskega tveganja (v skladu z zahtevo, da Komisija te izjeme redno preverja), in da sta obseg in narava transakcij sorazmerna in ustrezna glede na resnična tveganja, katerim so izpostavljeni končni uporabniki; ker morajo biti minimalni standardi zajamčeni tudi pri pogodbah po meri, ki zadevajo zlasti zavarovanje izvedenih finančnih instrumentov in kapitalske zahteve, |
| --- | --- |

Q.

ker je treba malim in srednjim podjetjem, ki uporabljajo izvedene finančne instrumente zgolj za zavarovanje poslovnih tveganj med opravljanjem glavne dejavnosti, odobriti izjeme glede kliringa in zavarovanja v zvezi s kapitalskimi zahtevami, pod pogojem, da obseg, v katerem se uporabljajo določeni izvedeni finančni instrumenti, ne ustvarja sistemskega tveganja (v skladu z zahtevo, da Komisija te izjeme redno preverja), in da sta obseg in narava transakcij sorazmerna in ustrezna glede na resnična tveganja, katerim so izpostavljeni končni uporabniki; ker morajo biti minimalni standardi zajamčeni tudi pri pogodbah po meri, ki zadevajo zlasti zavarovanje izvedenih finančnih instrumentov in kapitalske zahteve,

| R. | ker je za izvedene finančne instrumente OTC, ki jih uporabljajo nefinančni končni uporabniki, potrebna sorazmerna regulacija, vendar ker je treba registrom poslovanja posredovati vsaj potrebne podrobne podatke o transakcijah, |
| --- | --- |

R.

ker je za izvedene finančne instrumente OTC, ki jih uporabljajo nefinančni končni uporabniki, potrebna sorazmerna regulacija, vendar ker je treba registrom poslovanja posredovati vsaj potrebne podrobne podatke o transakcijah,

| S. | ker za trgovanje z zamenjavami neplačil, ki so finančni zavarovalni proizvodi, trenutno ni prave regulacije, |
| --- | --- |

S.

ker za trgovanje z zamenjavami neplačil, ki so finančni zavarovalni proizvodi, trenutno ni prave regulacije,

| T. | ker nasvet Odbora evropskih regulativnih organov za vrednostne papirje (CESR) in Skupine evropskih regulativnih organov za električno energijo in plin (ERGEG) (ref.: CESR/08-739, E08-FIS-07-04) priporoča oblikovanje okvira neokrnjenosti in preglednosti trga po meri za trg električne energije in plina, |
| --- | --- |

T.

ker nasvet Odbora evropskih regulativnih organov za vrednostne papirje (CESR) in Skupine evropskih regulativnih organov za električno energijo in plin (ERGEG) (ref.: CESR/08-739, E08-FIS-07-04) priporoča oblikovanje okvira neokrnjenosti in preglednosti trga po meri za trg električne energije in plina,

| U. | ker bodo vsi napovedani ukrepi vključevali tesno in celovito sodelovanje z državami G20 in organi ZDA z namenom preprečevanja možnosti regulatorne arbitraže med državami, kjer bo to le mogoče, in spodbujanja izmenjave informacij, |
| --- | --- |

U.

ker bodo vsi napovedani ukrepi vključevali tesno in celovito sodelovanje z državami G20 in organi ZDA z namenom preprečevanja možnosti regulatorne arbitraže med državami, kjer bo to le mogoče, in spodbujanja izmenjave informacij,

| V. | ker so za sistemsko tveganje, povezano s klirinškimi hišami, potrebni trdni regulativni in nadzorni standardi ter neomejen dostop regulativnih organov do informacij o transakcijah v realnem času, |
| --- | --- |

V.

ker so za sistemsko tveganje, povezano s klirinškimi hišami, potrebni trdni regulativni in nadzorni standardi ter neomejen dostop regulativnih organov do informacij o transakcijah v realnem času,

| W. | ker morajo cene izvedenih finančnih instrumentov ustrezati tveganju in ker morajo stroške prihodnje tržne infrastrukture kriti udeleženci na trgu, |
| --- | --- |

W.

ker morajo cene izvedenih finančnih instrumentov ustrezati tveganju in ker morajo stroške prihodnje tržne infrastrukture kriti udeleženci na trgu,

| X. | ker je nedavno drastično povečanje donosov državnih obveznic nekaterih držav euroobmočja na nevzdržne ravni razkrilo problematične ekonomske spodbude v zvezi s pogodbami o zamenjavi neplačil na državni dolg ter jasno pokazalo, da je treba okrepiti finančno stabilnost in preglednost trga, tako da se zahteva popolno razkritje informacij regulativnim organom in nadzornikom ter prepove trgovanje z zamenjavami neplačil na državni dolg, |
| --- | --- |

X.

ker je nedavno drastično povečanje donosov državnih obveznic nekaterih držav euroobmočja na nevzdržne ravni razkrilo problematične ekonomske spodbude v zvezi s pogodbami o zamenjavi neplačil na državni dolg ter jasno pokazalo, da je treba okrepiti finančno stabilnost in preglednost trga, tako da se zahteva popolno razkritje informacij regulativnim organom in nadzornikom ter prepove trgovanje z zamenjavami neplačil na državni dolg,

| Y. | ugotavlja, da sta za vse transakcije z izvedenimi finančnimi instrumenti, izdanimi v valuti EU, ki zadevajo podjetje EU in je ena od strank finančna institucija EU, potrebna kliring, če je zanje ta primeren, in prijava v klirinških hišah in registrih s sedežem v EU ter s pooblastili in pod nadzorom EU, ki jih pokriva evropska zakonodaja o varstvu podatkov; ugotavlja, da bi morala prihodnja nova regulacija določati jasna merila za oceno enakovrednosti centralnih nasprotnih strank in registrov s sedežem v tretjih državah za trgovinske posle, za katere ni bil opravljen kliring ali niso bili prijavljeni v EU, |
| --- | --- |

Y.

ugotavlja, da sta za vse transakcije z izvedenimi finančnimi instrumenti, izdanimi v valuti EU, ki zadevajo podjetje EU in je ena od strank finančna institucija EU, potrebna kliring, če je zanje ta primeren, in prijava v klirinških hišah in registrih s sedežem v EU ter s pooblastili in pod nadzorom EU, ki jih pokriva evropska zakonodaja o varstvu podatkov; ugotavlja, da bi morala prihodnja nova regulacija določati jasna merila za oceno enakovrednosti centralnih nasprotnih strank in registrov s sedežem v tretjih državah za trgovinske posle, za katere ni bil opravljen kliring ali niso bili prijavljeni v EU,

| 1. | pozdravlja pobudo Komisije o boljši regulaciji izvedenih finančnih instrumentov in zlasti izvedenih finančnih instrumentov OTC, da se zmanjša učinek tveganj na prostih trgih izvedenih finančnih instrumentov na stabilnost finančnih trgov kot celote, ter podpira zahteve po pravni standardizaciji pogodb na izvedene finančne instrumente (tudi z regulativnimi pobudami v direktivi o kapitalskih zahtevah glede operativnega tveganja), uporabi registrov trgovanja in centraliziranega shranjevanja podatkov, krepitvi centralnih klirinških družb in večji uporabi organiziranih mest trgovanja; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja pobudo Komisije o boljši regulaciji izvedenih finančnih instrumentov in zlasti izvedenih finančnih instrumentov OTC, da se zmanjša učinek tveganj na prostih trgih izvedenih finančnih instrumentov na stabilnost finančnih trgov kot celote, ter podpira zahteve po pravni standardizaciji pogodb na izvedene finančne instrumente (tudi z regulativnimi pobudami v direktivi o kapitalskih zahtevah glede operativnega tveganja), uporabi registrov trgovanja in centraliziranega shranjevanja podatkov, krepitvi centralnih klirinških družb in večji uporabi organiziranih mest trgovanja;

| 2. | pozdravlja nedavno delo foruma regulativnih organov OTC v odziv na poziv skupine G20 k nadaljnjim ukrepom za povečanje preglednosti in trdnosti prostih trgov izvedenih finančnih instrumentov; |
| --- | --- |

2.

pozdravlja nedavno delo foruma regulativnih organov OTC v odziv na poziv skupine G20 k nadaljnjim ukrepom za povečanje preglednosti in trdnosti prostih trgov izvedenih finančnih instrumentov;

| 3. | poziva k večji preglednosti transakcij pred trgovanjem za vse instrumente, ki izpolnjujejo pogoje za široko uporabo organiziranih mest trgovanja, ter k povečani preglednosti po trgovanju, tako da se v korist regulativnih organov in vlagateljev registrom poroča o vseh transakcijah; |
| --- | --- |

3.

poziva k večji preglednosti transakcij pred trgovanjem za vse instrumente, ki izpolnjujejo pogoje za široko uporabo organiziranih mest trgovanja, ter k povečani preglednosti po trgovanju, tako da se v korist regulativnih organov in vlagateljev registrom poroča o vseh transakcijah;

| 4. | podpira zahtevo, da se za vse izvedene finančne instrumente, ki so primerni za kliring, uvede kliring med finančnimi institucijami prek centralne nasprotne stranke, da bi izboljšali ocenjevanje kreditnega tveganja nasprotnih strank, in podpira cilj, da se s čim več primernimi izvedenimi finančnimi instrumenti trguje na organiziranih trgih; poziva k zagotavljanju spodbud za trgovanje z izvedenimi finančnimi instrumenti, ki so primerni za kliring, na mestih trgovanja, ki jih ureja MiFID, tj. na reguliranih trgih in v večstranskih sistemih trgovanja (MTF); ugotavlja, da mora biti likvidnost eno od meril primernosti za kliring; |
| --- | --- |

4.

podpira zahtevo, da se za vse izvedene finančne instrumente, ki so primerni za kliring, uvede kliring med finančnimi institucijami prek centralne nasprotne stranke, da bi izboljšali ocenjevanje kreditnega tveganja nasprotnih strank, in podpira cilj, da se s čim več primernimi izvedenimi finančnimi instrumenti trguje na organiziranih trgih; poziva k zagotavljanju spodbud za trgovanje z izvedenimi finančnimi instrumenti, ki so primerni za kliring, na mestih trgovanja, ki jih ureja MiFID, tj. na reguliranih trgih in v večstranskih sistemih trgovanja (MTF); ugotavlja, da mora biti likvidnost eno od meril primernosti za kliring;

| 5. | zahteva, da se mora v prihodnosti tveganje bolje odražati v cenah izvedenih finančnih instrumentov in da morajo stroške prihodnje infrastrukture trga nositi udeleženci na trgu in ne davkoplačevalci; |
| --- | --- |

5.

zahteva, da se mora v prihodnosti tveganje bolje odražati v cenah izvedenih finančnih instrumentov in da morajo stroške prihodnje infrastrukture trga nositi udeleženci na trgu in ne davkoplačevalci;

| 6. | meni, da so za zavarovanje pred posebnimi tveganji potrebni individualno dogovorjeni izvedeni finančni instrumenti, zato nasprotuje obvezni standardizaciji vseh izvedenih finančnih instrumentov; |
| --- | --- |

6.

meni, da so za zavarovanje pred posebnimi tveganji potrebni individualno dogovorjeni izvedeni finančni instrumenti, zato nasprotuje obvezni standardizaciji vseh izvedenih finančnih instrumentov;

| 7. | poziva Komisijo, naj za številne razpoložljive vrste izvedenih finančnih instrumentov uporabi različne pristope, ob upoštevanju različnih profilov tveganj, obsega uporabe za namene legitimnega zavarovanja in njihove vloge v finančni krizi; |
| --- | --- |

7.

poziva Komisijo, naj za številne razpoložljive vrste izvedenih finančnih instrumentov uporabi različne pristope, ob upoštevanju različnih profilov tveganj, obsega uporabe za namene legitimnega zavarovanja in njihove vloge v finančni krizi;

| 8. | ugotavlja, da je treba v okviru regulacije razlikovati med izvedenimi finančnimi instrumenti, ki se uporabljajo kot orodje za zavarovanje resničnih tveganj, ki jim je izpostavljen uporabnik, in izvedenimi finančnimi instrumenti za izključno špekulativne namene, ter meni, da je razlikovanje oteženo zaradi pomanjkanja informacij in konkretnih podatkov o transakcijah na prostem trgu; |
| --- | --- |

8.

ugotavlja, da je treba v okviru regulacije razlikovati med izvedenimi finančnimi instrumenti, ki se uporabljajo kot orodje za zavarovanje resničnih tveganj, ki jim je izpostavljen uporabnik, in izvedenimi finančnimi instrumenti za izključno špekulativne namene, ter meni, da je razlikovanje oteženo zaradi pomanjkanja informacij in konkretnih podatkov o transakcijah na prostem trgu;

| 9. | poziva Komisijo, naj preuči načine za občutno zmanjšanje skupnega obsega izvedenih finančnih instrumentov, tako da bo obseg sorazmeren z osnovnimi vrednostnimi papirji, da bi preprečili izkrivljanje cenovnih signalov ter zmanjšali tveganje za neokrnjenost trga in sistemska tveganja; |
| --- | --- |

9.

poziva Komisijo, naj preuči načine za občutno zmanjšanje skupnega obsega izvedenih finančnih instrumentov, tako da bo obseg sorazmeren z osnovnimi vrednostnimi papirji, da bi preprečili izkrivljanje cenovnih signalov ter zmanjšali tveganje za neokrnjenost trga in sistemska tveganja;

| 10. | meni, da je treba posebno pozornost nameniti izvedenim finančnim instrumentom podjetij, pri katerih je nasprotna stranka finančna institucija, da se prepreči zloraba takih pogodb kot instrumentov finančnega trga, namesto njihove uporabe kot instrumentov poslovnega tveganja; |
| --- | --- |

10.

meni, da je treba posebno pozornost nameniti izvedenim finančnim instrumentom podjetij, pri katerih je nasprotna stranka finančna institucija, da se prepreči zloraba takih pogodb kot instrumentov finančnega trga, namesto njihove uporabe kot instrumentov poslovnega tveganja;

| 11. | poziva h krepitvi upravljanja tveganj in preglednosti kot pomembnih orodij za večjo varnost na finančnih trgih, ob tem pa se ne sme zanemariti individualna odgovornost za prevzem tveganja; |
| --- | --- |

11.

poziva h krepitvi upravljanja tveganj in preglednosti kot pomembnih orodij za večjo varnost na finančnih trgih, ob tem pa se ne sme zanemariti individualna odgovornost za prevzem tveganja;

| 12. | ugotavlja, da so za tveganja, specifična za podjetje, potrebni izvedeni finančni instrumenti po meri, ki lahko delujejo kot učinkoviti instrumenti upravljanja tveganj, ki so prilagojeni posameznim potrebam; |
| --- | --- |

12.

ugotavlja, da so za tveganja, specifična za podjetje, potrebni izvedeni finančni instrumenti po meri, ki lahko delujejo kot učinkoviti instrumenti upravljanja tveganj, ki so prilagojeni posameznim potrebam;

| 13. | poziva Komisijo, naj v okviru prihodnje zakonodaje na področju centralnega kliringa izboljša standarde upravljanja tveganj z dvostranskim kliringom; |
| --- | --- |

13.

poziva Komisijo, naj v okviru prihodnje zakonodaje na področju centralnega kliringa izboljša standarde upravljanja tveganj z dvostranskim kliringom;

| 14. | meni, da je mogoče s pomočjo kliringa, zavarovanja s prilagoditvijo kapitalskih zahtev in drugih regulativnih orodij zmanjšati kreditno tveganje nasprotnih strank; podpira namen Komisije, da predlaga višje kapitalske zahteve za finančne institucije pri dvostranskih pogodbah na izvedene finančne instrumente, ki niso primerne za centralni kliring, na podlagi pristopa, ki je sorazmeren s tveganji, in ob upoštevanju učinkov pobota, zavarovanj, začetnega kritja, dnevnega usklajevanja portfeljev, dnevnega izračuna zahtev glede kritja, samodejnega gibanja vrednosti zavarovanj ter drugih tehnik upravljanja tveganj nasprotnih strank v dvostranskih odnosih pri zmanjševanju tveganj nasprotnih strank; |
| --- | --- |

14.

meni, da je mogoče s pomočjo kliringa, zavarovanja s prilagoditvijo kapitalskih zahtev in drugih regulativnih orodij zmanjšati kreditno tveganje nasprotnih strank; podpira namen Komisije, da predlaga višje kapitalske zahteve za finančne institucije pri dvostranskih pogodbah na izvedene finančne instrumente, ki niso primerne za centralni kliring, na podlagi pristopa, ki je sorazmeren s tveganji, in ob upoštevanju učinkov pobota, zavarovanj, začetnega kritja, dnevnega usklajevanja portfeljev, dnevnega izračuna zahtev glede kritja, samodejnega gibanja vrednosti zavarovanj ter drugih tehnik upravljanja tveganj nasprotnih strank v dvostranskih odnosih pri zmanjševanju tveganj nasprotnih strank;

| 15. | poziva, naj se za izvedene finančne instrumente, ki ne izpolnjujejo zahtev mednarodnega standarda računovodskega poročanja št. 39 (IFRS 39) in jih zato revizor ni ocenil, zahteva centralni kliring prek centralne nasprotne stranke, ko presežejo prag, ki ga določi Komisija; nadalje poziva, naj se za jasnejše ločevanje preveri, ali bi lahko nefinančna institucija tudi v bodoče sklepala dvostranske pogodbe ob predložitvi neodvisne ocene pogodbe na izvedene finančne instrumente OTC s strani revizorja; |
| --- | --- |

15.

poziva, naj se za izvedene finančne instrumente, ki ne izpolnjujejo zahtev mednarodnega standarda računovodskega poročanja št. 39 (IFRS 39) in jih zato revizor ni ocenil, zahteva centralni kliring prek centralne nasprotne stranke, ko presežejo prag, ki ga določi Komisija; nadalje poziva, naj se za jasnejše ločevanje preveri, ali bi lahko nefinančna institucija tudi v bodoče sklepala dvostranske pogodbe ob predložitvi neodvisne ocene pogodbe na izvedene finančne instrumente OTC s strani revizorja;

| 16. | poziva Komisijo, naj Evropskemu organu za vrednostne papirje in trge (ESMA) zagotovi pomembno vlogo pri pooblaščanju klirinških hiš iz Evropske unije, in meni, da je koristno, da jih nadzoruje ta isti organ, med drugim zaradi združevanja strokovnega znanja na področju nadzora v enem organu in zaradi čezmejnega tveganja, povezanega s centralno nasprotno stranko; |
| --- | --- |

16.

poziva Komisijo, naj Evropskemu organu za vrednostne papirje in trge (ESMA) zagotovi pomembno vlogo pri pooblaščanju klirinških hiš iz Evropske unije, in meni, da je koristno, da jih nadzoruje ta isti organ, med drugim zaradi združevanja strokovnega znanja na področju nadzora v enem organu in zaradi čezmejnega tveganja, povezanega s centralno nasprotno stranko;

| 17. | meni, da dostop centralnih nasprotnih strank do denarja centralne banke učinkovito prispeva k varnosti in neokrnjenosti kliringa; |
| --- | --- |

17.

meni, da dostop centralnih nasprotnih strank do denarja centralne banke učinkovito prispeva k varnosti in neokrnjenosti kliringa;

| 18. | zahteva, da bremena centralnih nasprotnih strank ne nosijo v celoti uporabniki in da si njihovi sistemi upravljanja tveganj ne smejo medsebojno konkurirati ter da je treba predvideti regulativna pravila za stroške kliringa; poziva Komisijo, naj ta vprašanja reši v zakonodajnem predlogu in za klirinške hiše določi pravila o upravljanju in lastništvu, tudi ob upoštevanju neodvisnosti direktorjev, članstva in natančnega nadzora regulativnih organov; |
| --- | --- |

18.

zahteva, da bremena centralnih nasprotnih strank ne nosijo v celoti uporabniki in da si njihovi sistemi upravljanja tveganj ne smejo medsebojno konkurirati ter da je treba predvideti regulativna pravila za stroške kliringa; poziva Komisijo, naj ta vprašanja reši v zakonodajnem predlogu in za klirinške hiše določi pravila o upravljanju in lastništvu, tudi ob upoštevanju neodvisnosti direktorjev, članstva in natančnega nadzora regulativnih organov;

| 19. | ugotavlja, da bodo skupni tehnični standardi glede zadev, kot sta izračun kritja in protokoli za izmenjavo informacij, predstavljali pomemben del zagotavljanja poštenega in nediskriminatornega dostopa mest trgovanja do centralnih nasprotnih strank; nadalje ugotavlja, da mora biti Komisija pozorna na morebitni razvoj tehnoloških razlik, diskriminatornih praks in ovir za nemoteno delo, ki so škodljivi za konkurenco; |
| --- | --- |

19.

ugotavlja, da bodo skupni tehnični standardi glede zadev, kot sta izračun kritja in protokoli za izmenjavo informacij, predstavljali pomemben del zagotavljanja poštenega in nediskriminatornega dostopa mest trgovanja do centralnih nasprotnih strank; nadalje ugotavlja, da mora biti Komisija pozorna na morebitni razvoj tehnoloških razlik, diskriminatornih praks in ovir za nemoteno delo, ki so škodljivi za konkurenco;

| 20. | poziva k izvajanju pravil o poslovanju in dostopu, ki urejajo centralne nasprotne stranke, de se zagotovi nediskriminatorni dostop mest trgovanja, obravnavana vprašanja pa morajo vključevati tudi diskriminatorne načine oblikovanja cen; |
| --- | --- |

20.

poziva k izvajanju pravil o poslovanju in dostopu, ki urejajo centralne nasprotne stranke, de se zagotovi nediskriminatorni dostop mest trgovanja, obravnavana vprašanja pa morajo vključevati tudi diskriminatorne načine oblikovanja cen;

| 21. | podpira uvedbo registrov za vse pozicije v izvedenih finančnih instrumentih, najbolje ob upoštevanju razlikovanja med razredi finančnih instrumentov, ki se regulirajo in nadzorujejo pod vodstvom Evropskega organa za vrednostne papirje in trge; poziva, naj se uvedejo zavezujoča postopkovna pravila za preprečevanje izkrivljanja konkurence, zagotovi enotna razlaga v državah članicah in naj ima Evropski organ za vrednostne papirje in trge največja pooblastila pri odločanju v sporih; poziva Komisijo, naj nacionalnim nadzornim organom zagotovi dostop v realnem času do posamičnih podatkov v registrih, povezanih z udeleženci na trgu s sedežem na območju pod njihovo pristojnostjo, in do podatkov, povezanih z morebitnim sistemskim tveganjem, ki se lahko pojavi na območju pod njihovo pristojnostjo, ter do podatkov v zbirni obliki iz vseh registrov, vključno s podatki v registrih v tretjih državah; ugotavlja, da bi morale biti cene storitev registrov oblikovane pregledno, glede na njihovo javno-storitveno funkcijo; |
| --- | --- |

21.

podpira uvedbo registrov za vse pozicije v izvedenih finančnih instrumentih, najbolje ob upoštevanju razlikovanja med razredi finančnih instrumentov, ki se regulirajo in nadzorujejo pod vodstvom Evropskega organa za vrednostne papirje in trge; poziva, naj se uvedejo zavezujoča postopkovna pravila za preprečevanje izkrivljanja konkurence, zagotovi enotna razlaga v državah članicah in naj ima Evropski organ za vrednostne papirje in trge največja pooblastila pri odločanju v sporih; poziva Komisijo, naj nacionalnim nadzornim organom zagotovi dostop v realnem času do posamičnih podatkov v registrih, povezanih z udeleženci na trgu s sedežem na območju pod njihovo pristojnostjo, in do podatkov, povezanih z morebitnim sistemskim tveganjem, ki se lahko pojavi na območju pod njihovo pristojnostjo, ter do podatkov v zbirni obliki iz vseh registrov, vključno s podatki v registrih v tretjih državah; ugotavlja, da bi morale biti cene storitev registrov oblikovane pregledno, glede na njihovo javno-storitveno funkcijo;

| 22. | poziva Komisijo, naj pripravi standarde poročanja za vse izvedene finančne instrumente, ki so skladni s standardi, pripravljenimi na mednarodni ravni, in zagotovi, da so ti podatki posredovani centralnim registrom trgovanja, centralnim nasprotnim strankam in finančnim institucijam ter dostopni Evropskemu organu za vrednostne papirje in trge ter nacionalnim regulativnim organom in Evropskemu odboru za sistemska tveganja, če je to potrebno; |
| --- | --- |

22.

poziva Komisijo, naj pripravi standarde poročanja za vse izvedene finančne instrumente, ki so skladni s standardi, pripravljenimi na mednarodni ravni, in zagotovi, da so ti podatki posredovani centralnim registrom trgovanja, centralnim nasprotnim strankam in finančnim institucijam ter dostopni Evropskemu organu za vrednostne papirje in trge ter nacionalnim regulativnim organom in Evropskemu odboru za sistemska tveganja, če je to potrebno;

| 23. | poziva Komisijo, naj razvije ukrepe, ki bodo regulatorjem omogočali, da določajo omejitve pozicij in tako preprečujejo nesorazmerno gibanje cen in nastanek špekulativnih mehurčkov; |
| --- | --- |

23.

poziva Komisijo, naj razvije ukrepe, ki bodo regulatorjem omogočali, da določajo omejitve pozicij in tako preprečujejo nesorazmerno gibanje cen in nastanek špekulativnih mehurčkov;

| 24. | poziva Komisijo, naj zlasti zagotovi neodvisno in pregledno vrednotenje vseh izvedenih finančnih instrumentov, s katerimi se ne trguje na borzi, pri katerem ne bo prihajalo do navzkrižja interesov; |
| --- | --- |

24.

poziva Komisijo, naj zlasti zagotovi neodvisno in pregledno vrednotenje vseh izvedenih finančnih instrumentov, s katerimi se ne trguje na borzi, pri katerem ne bo prihajalo do navzkrižja interesov;

| 25. | meni, da je treba v tesnem sodelovanju z nacionalnimi regulativnimi organi natančno pojasniti vse tehnične podrobnosti, zlasti glede standardov in razlikovanja med proizvodi finančnih trgov in proizvodi nefinančnih trgov, ter pozdravlja dejstvo, da se je Komisija tega vprašanja že lotila; poziva Komisijo, naj Svet in Parlament vključi že na začetni stopnji; |
| --- | --- |

25.

meni, da je treba v tesnem sodelovanju z nacionalnimi regulativnimi organi natančno pojasniti vse tehnične podrobnosti, zlasti glede standardov in razlikovanja med proizvodi finančnih trgov in proizvodi nefinančnih trgov, ter pozdravlja dejstvo, da se je Komisija tega vprašanja že lotila; poziva Komisijo, naj Svet in Parlament vključi že na začetni stopnji;

| 26. | podpira Komisijo pri njenih prizadevanjih za vzpostavitev centralnih nasprotnih strank v skladu s standardi, dogovorjenimi na evropski ravni, pod nadzorom Evropskega organa za vrednostne papirje in trge; zahteva, da pomembni udeleženci na trgu ne bi smeli imeti obvladujočega vpliva na in obvladovanje tveganj centralnih nasprotnih strank, ampak bi morali sodelovati v odboru za obvladovanje tveganj; poleg tega meni, da je treba predlagati mehanizme za koristno prispevanje k obvladovanju tveganj; |
| --- | --- |

26.

podpira Komisijo pri njenih prizadevanjih za vzpostavitev centralnih nasprotnih strank v skladu s standardi, dogovorjenimi na evropski ravni, pod nadzorom Evropskega organa za vrednostne papirje in trge; zahteva, da pomembni udeleženci na trgu ne bi smeli imeti obvladujočega vpliva na in obvladovanje tveganj centralnih nasprotnih strank, ampak bi morali sodelovati v odboru za obvladovanje tveganj; poleg tega meni, da je treba predlagati mehanizme za koristno prispevanje k obvladovanju tveganj;

| 27. | vztraja, da so potrebni regulativni standardi za zagotavljanje odpornosti centralnih nasprotnih strank za širši nabor tveganj, tudi za sočasni neuspeh več udeležencev, nenadno prodajo finančnih sredstev in hitro zmanjšanje likvidnosti trga; |
| --- | --- |

27.

vztraja, da so potrebni regulativni standardi za zagotavljanje odpornosti centralnih nasprotnih strank za širši nabor tveganj, tudi za sočasni neuspeh več udeležencev, nenadno prodajo finančnih sredstev in hitro zmanjšanje likvidnosti trga;

| 28. | meni, da je treba razrede izvedenih finančnih instrumentov, zasnovo centralnih nasprotnih strank, register za preglednost, kapitalske zahteve, vzpostavitev neodvisnih mest trgovanja ali uporabo obstoječih borz, izvzetja za mala in srednja podjetja in vse tehnične podrobnosti opredeliti v tesnem sodelovanju med nacionalnimi regulativnimi organi, mednarodnimi institucijami in prihodnjim evropskim nadzornim organom ESMA; |
| --- | --- |

28.

meni, da je treba razrede izvedenih finančnih instrumentov, zasnovo centralnih nasprotnih strank, register za preglednost, kapitalske zahteve, vzpostavitev neodvisnih mest trgovanja ali uporabo obstoječih borz, izvzetja za mala in srednja podjetja in vse tehnične podrobnosti opredeliti v tesnem sodelovanju med nacionalnimi regulativnimi organi, mednarodnimi institucijami in prihodnjim evropskim nadzornim organom ESMA;

| 29. | zato poziva k jasnim pravilom ravnanja in potrebnim obveznim standardom za zasnovo centralnih nasprotnih strank (vključevanje uporabnikov) ter postopke odločanja in sisteme upravljanja tveganj, ki jih uporabljajo; podpira namen Komisije, da predlaga uredbo o klirinških hišah; |
| --- | --- |

29.

zato poziva k jasnim pravilom ravnanja in potrebnim obveznim standardom za zasnovo centralnih nasprotnih strank (vključevanje uporabnikov) ter postopke odločanja in sisteme upravljanja tveganj, ki jih uporabljajo; podpira namen Komisije, da predlaga uredbo o klirinških hišah;

| 30. | podpira namen Komisije, da določi izjeme in nižje kapitalske zahteve za dvostranske izvedene finančne instrumente malih in srednjih podjetij, če izvedeni finančni instrumenti ne predstavljajo pomembne postavke v bilanci stanja teh podjetij in da pozicija izvedenega finančnega instrumenta ne ustvarja sistemskega tveganja; |
| --- | --- |

30.

podpira namen Komisije, da določi izjeme in nižje kapitalske zahteve za dvostranske izvedene finančne instrumente malih in srednjih podjetij, če izvedeni finančni instrumenti ne predstavljajo pomembne postavke v bilanci stanja teh podjetij in da pozicija izvedenega finančnega instrumenta ne ustvarja sistemskega tveganja;

| 31. | zahteva, da zamenjave neplačil nujno postanejo predmet neodvisnega centralnega kliringa in da se kliring za čim več izvedenih finančnih instrumentov izvaja centralno prek centralne nasprotne stranke; meni, da bi smele biti posamezne vrste izvedenih finančnih instrumentov s tveganji, ki se kopičijo, po potrebi dovoljene samo pod določenimi pogoji ali bi morale biti v posameznih primerih celo prepovedane; meni, da bi zlasti moral biti zahtevan zadosten kapital in rezerve za pokritje zamenjave neplačil v primeru kreditnega dogodka; |
| --- | --- |

31.

zahteva, da zamenjave neplačil nujno postanejo predmet neodvisnega centralnega kliringa in da se kliring za čim več izvedenih finančnih instrumentov izvaja centralno prek centralne nasprotne stranke; meni, da bi smele biti posamezne vrste izvedenih finančnih instrumentov s tveganji, ki se kopičijo, po potrebi dovoljene samo pod določenimi pogoji ali bi morale biti v posameznih primerih celo prepovedane; meni, da bi zlasti moral biti zahtevan zadosten kapital in rezerve za pokritje zamenjave neplačil v primeru kreditnega dogodka;

| 32. | poziva Komisijo, naj nemudoma in temeljito razišče stopnje koncentracije na prostih trgih izvedenih finančnih instrumentov in zlasti zamenjav neplačil ter tako zagotovi, da ne bo tveganj tržne manipulacije ali navzkrižja interesov; |
| --- | --- |

32.

poziva Komisijo, naj nemudoma in temeljito razišče stopnje koncentracije na prostih trgih izvedenih finančnih instrumentov in zlasti zamenjav neplačil ter tako zagotovi, da ne bo tveganj tržne manipulacije ali navzkrižja interesov;

| 33. | poziva Evropsko komisijo, naj pripravi ustrezne zakonodajne predloge za regulacijo finančnih transakcij prodaje izvedenih finančnih instrumentov brez znanega kritja ter tako zagotovi finančno stabilnost in preglednost cen; meni, da bi morala do takrat kliring zamenjav neplačil izvajati evropska centralna nasprotna stranka, tako da se zmanjšajo tveganja nasprotnih strank, poveča preglednost in zmanjšajo splošna tveganja; |
| --- | --- |

33.

poziva Evropsko komisijo, naj pripravi ustrezne zakonodajne predloge za regulacijo finančnih transakcij prodaje izvedenih finančnih instrumentov brez znanega kritja ter tako zagotovi finančno stabilnost in preglednost cen; meni, da bi morala do takrat kliring zamenjav neplačil izvajati evropska centralna nasprotna stranka, tako da se zmanjšajo tveganja nasprotnih strank, poveča preglednost in zmanjšajo splošna tveganja;

| 34. | zahteva, da se zavarovanje z zamenjavo neplačil plačuje šele ob predložitvi dokazila o transakciji z osnovno obveznico ter da se omeji na znesek te transakcije; |
| --- | --- |

34.

zahteva, da se zavarovanje z zamenjavo neplačil plačuje šele ob predložitvi dokazila o transakciji z osnovno obveznico ter da se omeji na znesek te transakcije;

| 35. | meni, da morajo biti vsi izvedeni finančni instrumenti na področju javnih financ v EU (vključno z državnimi dolgovi držav članic in bilancami lokalnih uprav) standardizirani, z njimi pa je treba trgovati na borzah ali drugih reguliranih tržnih platformah, da se spodbudi preglednost trga izvedenih finančnih instrumentov za javnost; |
| --- | --- |

35.

meni, da morajo biti vsi izvedeni finančni instrumenti na področju javnih financ v EU (vključno z državnimi dolgovi držav članic in bilancami lokalnih uprav) standardizirani, z njimi pa je treba trgovati na borzah ali drugih reguliranih tržnih platformah, da se spodbudi preglednost trga izvedenih finančnih instrumentov za javnost;

| 36. | poziva k prepovedi transakcij z zamenjavami neplačil brez osnovnega kredita, ki so v celoti špekulativne in vključujejo stave na neplačilo kreditnih obveznosti ter tako vodijo v umetno zvišanje stroškov zavarovanja za neizpolnitev kreditnih obveznosti in posledično do povečanih sistemskih tveganj, ki jih povzroči dejanska neizpolnitev kreditnih obveznosti; poziva, naj se za prodaje vrednostnih papirjev in izvedenih finančnih instrumentov brez kritja določijo vsaj daljša obdobja lastništva; poziva Komisijo, naj preuči zgornje meje tveganj za izvedene finančne instrumente, zlasti za zamenjave neplačil, ter se o njih dogovori z mednarodnimi partnerji; |
| --- | --- |

36.

poziva k prepovedi transakcij z zamenjavami neplačil brez osnovnega kredita, ki so v celoti špekulativne in vključujejo stave na neplačilo kreditnih obveznosti ter tako vodijo v umetno zvišanje stroškov zavarovanja za neizpolnitev kreditnih obveznosti in posledično do povečanih sistemskih tveganj, ki jih povzroči dejanska neizpolnitev kreditnih obveznosti; poziva, naj se za prodaje vrednostnih papirjev in izvedenih finančnih instrumentov brez kritja določijo vsaj daljša obdobja lastništva; poziva Komisijo, naj preuči zgornje meje tveganj za izvedene finančne instrumente, zlasti za zamenjave neplačil, ter se o njih dogovori z mednarodnimi partnerji;

| 37. | meni, da bi morala Komisija raziskati uporabo omejitev pozicij za preprečevanje tržnih manipulacij, zlasti ko se približuje dospetje („squeezes“ in „corners“); ugotavlja, da je na omejitve pozicij treba gledati kot na dinamična regulativna orodja in ne kot na absolutna ter da jih morajo, kadar je to potrebno, uporabljati nacionalni nadzorniki v skladu s smernicami Evropskega organa za vrednostne papirje in trge; |
| --- | --- |

37.

meni, da bi morala Komisija raziskati uporabo omejitev pozicij za preprečevanje tržnih manipulacij, zlasti ko se približuje dospetje („squeezes“ in „corners“); ugotavlja, da je na omejitve pozicij treba gledati kot na dinamična regulativna orodja in ne kot na absolutna ter da jih morajo, kadar je to potrebno, uporabljati nacionalni nadzorniki v skladu s smernicami Evropskega organa za vrednostne papirje in trge;

| 38. | poziva, naj se za vse pozicije izvedenih finančnih instrumentov, bodisi finančnih bodisi nefinančnih institucij nad določenim pragom, ki ga določi Evropski organ za vrednostne papirje in trge, izvaja centralni kliring, in sicer prek centralne nasprotne stranke; |
| --- | --- |

38.

poziva, naj se za vse pozicije izvedenih finančnih instrumentov, bodisi finančnih bodisi nefinančnih institucij nad določenim pragom, ki ga določi Evropski organ za vrednostne papirje in trge, izvaja centralni kliring, in sicer prek centralne nasprotne stranke;

| 39. | poziva, naj načrtovana regulacija izvedenih finančnih instrumentov vključi pravila o prepovedi trgovanja z blagom in kmetijskimi proizvodi, ki je v celoti špekulativno, in določi strogo omejitev pozicij, zlasti v zvezi z njihovim morebitnim vplivom na cene osnovnih živil v državah v razvoju in dovoljenja za emisije toplogrednih plinov; poziva, naj se Evropskemu organu za vrednostne papirje in trge ter pristojnim organom podeli pooblastila, ki jim bodo omogočala učinkovito odpravljanje nepravilnosti na trgih izvedenih finančnih instrumentov, na primer z začasno prepovedjo prodaje zamenjav neplačil brez znanega kritja ali zahtevo po fizičnem pobotu izvedenih finančnih instrumentov ter določitvijo omejitev pozicij za preprečevanje neupravičene koncentracije prodajalcev v nekaterih segmentih trga; |
| --- | --- |

39.

poziva, naj načrtovana regulacija izvedenih finančnih instrumentov vključi pravila o prepovedi trgovanja z blagom in kmetijskimi proizvodi, ki je v celoti špekulativno, in določi strogo omejitev pozicij, zlasti v zvezi z njihovim morebitnim vplivom na cene osnovnih živil v državah v razvoju in dovoljenja za emisije toplogrednih plinov; poziva, naj se Evropskemu organu za vrednostne papirje in trge ter pristojnim organom podeli pooblastila, ki jim bodo omogočala učinkovito odpravljanje nepravilnosti na trgih izvedenih finančnih instrumentov, na primer z začasno prepovedjo prodaje zamenjav neplačil brez znanega kritja ali zahtevo po fizičnem pobotu izvedenih finančnih instrumentov ter določitvijo omejitev pozicij za preprečevanje neupravičene koncentracije prodajalcev v nekaterih segmentih trga;

| 40. | poziva, naj prihodnji zakonodajni predlogi na področju trgov izvedenih finančnih instrumentov sledijo funkcionalnemu pristopu, po katerem za enake dejavnosti veljajo enaka ali podobna pravila; |
| --- | --- |

40.

poziva, naj prihodnji zakonodajni predlogi na področju trgov izvedenih finančnih instrumentov sledijo funkcionalnemu pristopu, po katerem za enake dejavnosti veljajo enaka ali podobna pravila;

| 41. | poudarja potrebo po evropski regulaciji izvedenih finančnih instrumentov in poziva Komisijo h kar največjemu usklajevanju ukrepov z evropskimi partnerji, da se zagotovi čim bolj mednarodno enotna in usklajena regulacija; poudarja pomen preprečevanja regulatorne arbitraže zaradi neustreznega usklajevanja; |
| --- | --- |

41.

poudarja potrebo po evropski regulaciji izvedenih finančnih instrumentov in poziva Komisijo h kar največjemu usklajevanju ukrepov z evropskimi partnerji, da se zagotovi čim bolj mednarodno enotna in usklajena regulacija; poudarja pomen preprečevanja regulatorne arbitraže zaradi neustreznega usklajevanja;

| 42. | poziva k podpori panožnih pobud in priznanju njihove vrednosti, saj so lahko v nekaterih primerih enako primerne kot zakonodajni ukrepi oziroma lahko slednje dopolnijo; |
| --- | --- |

42.

poziva k podpori panožnih pobud in priznanju njihove vrednosti, saj so lahko v nekaterih primerih enako primerne kot zakonodajni ukrepi oziroma lahko slednje dopolnijo;

| 43. | poziva k povezanemu pristopu v Evropi, da se izkoristijo prednosti posameznih finančnih središč in priložnosti, ki jo ponuja kriza, da se naredi korak naprej pri povezovanju in razvoju učinkovitega evropskega finančnega trga; |
| --- | --- |

43.

poziva k povezanemu pristopu v Evropi, da se izkoristijo prednosti posameznih finančnih središč in priložnosti, ki jo ponuja kriza, da se naredi korak naprej pri povezovanju in razvoju učinkovitega evropskega finančnega trga;

| 44. | pozdravlja namen Komisije o predložitvi zakonodajnih predlogov za klirinške družbe in registre trgovanja že sredi leta 2010 in o zgodnji razpravi glede tehničnih podrobnosti z vsemi institucijami na nacionalni in evropski ravni ter zlasti z zakonodajalcema Svetom in Parlamentom; |
| --- | --- |

44.

pozdravlja namen Komisije o predložitvi zakonodajnih predlogov za klirinške družbe in registre trgovanja že sredi leta 2010 in o zgodnji razpravi glede tehničnih podrobnosti z vsemi institucijami na nacionalni in evropski ravni ter zlasti z zakonodajalcema Svetom in Parlamentom;

| 45. | pozdravlja namero Komisije, da predloži zakonodajne predloge o zamenjavah neplačil; |
| --- | --- |

45.

pozdravlja namero Komisije, da predloži zakonodajne predloge o zamenjavah neplačil;

| 46. | poudarja pomen rednega preverjanja učinkovitosti prihodnje zakonodaje v sodelovanju z vsemi udeleženci na trgu in prilagajanja teh novih regulativnih določb, kjer bo to potrebno; |
| --- | --- |

46.

poudarja pomen rednega preverjanja učinkovitosti prihodnje zakonodaje v sodelovanju z vsemi udeleženci na trgu in prilagajanja teh novih regulativnih določb, kjer bo to potrebno;

| 47. | poziva k čim prejšnjemu izvajanju te resolucije; |
| --- | --- |

47.

poziva k čim prejšnjemu izvajanju te resolucije;

| 48. | ugotavlja, da je treba za trgovanje z blagom in kmetijskimi proizvodi kot tudi z dovoljenji za emisije toplogrednih plinov zagotoviti pregledno delovanje trga in omejevanje špekulacij; v zvezi s tem poziva k preučitvi zgornjih omejitev za posamezne proizvode glede na tveganje; |
| --- | --- |

48.

ugotavlja, da je treba za trgovanje z blagom in kmetijskimi proizvodi kot tudi z dovoljenji za emisije toplogrednih plinov zagotoviti pregledno delovanje trga in omejevanje špekulacij; v zvezi s tem poziva k preučitvi zgornjih omejitev za posamezne proizvode glede na tveganje;

| 49. | naroča svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Komisiji, Svetu in nacionalnim regulativnim organom in Evropski centralni banki. |
| --- | --- |

49.

naroča svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Komisiji, Svetu in nacionalnim regulativnim organom in Evropski centralni banki.

---

(1)  UL C 8 E, 14.1.2010, str. 26.

---

| 12.8.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 236/24 |
| --- | --- | --- | --- |

12.8.2011

SL

Uradni list Evropske unije

CE 236/24

---

Torek, 15. junij 2010Internet stvari

P7_TA(2010)0207

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. junija 2010 o internetu stvari (2009/2224(INI))

2011/C 236 E/04

Evropski parlament,

ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o internetu stvari – akcijski načrt za Evropo z dne 18. junija 2009 (KOM(2009)0278),

ob upoštevanju delovnega programa, ki ga je predstavilo špansko predsedstvo EU 27. novembra 2009, zlasti cilja o razvoju interneta prihodnosti,

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 28. januarja 2009 Naložbe danes za Evropo jutri (KOM(2009)0036),

ob upoštevanju priporočila Komisije o izvajanju načel varstva zasebnosti in varstva podatkov v aplikacijah, podprtih z radiofrekvenčno identifikacijo (C(2009)3200),

ob upoštevanju 95/46/ES Direktive Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov,

ob upoštevanju Direktive 2002/58/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. julija 2002 o obdelavi osebnih podatkov in varstvu zasebnosti na področju elektronskih komunikacij,

ob upoštevanju Evropskega načrta za oživitev gospodarstva za spodbuditev ponovne gospodarske rasti (KOM(2008)0800),

ob upoštevanju poročila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko o določitvi nove digitalne agende za Evropo: 2015.eu (1),

ob upoštevanju člena 48 svojega poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko ter mnenj Odbora za mednarodno trgovino, Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov ter Odbora za pravne zadeve (A7-0154/2010),

| A. | ker se je internet v zadnjih petindvajsetih letih hitro razvijal, po napovedih pa se bo razvoj še nadaljeval tako na ravni razširjenosti zaradi razvoja širokopasovnih povezav kot na ravni novih aplikacij, |
| --- | --- |

A.

ker se je internet v zadnjih petindvajsetih letih hitro razvijal, po napovedih pa se bo razvoj še nadaljeval tako na ravni razširjenosti zaradi razvoja širokopasovnih povezav kot na ravni novih aplikacij,

| B. | ker lahko internet stvari izpolni pričakovanja družbe in državljanov, potrebne pa so raziskave, da bi razumeli, kakšna so ta pričakovanja ter na katerih področjih bi lahko občutljivost ter skrb za zasebnost in informacije preprečili aplikacije, |
| --- | --- |

B.

ker lahko internet stvari izpolni pričakovanja družbe in državljanov, potrebne pa so raziskave, da bi razumeli, kakšna so ta pričakovanja ter na katerih področjih bi lahko občutljivost ter skrb za zasebnost in informacije preprečili aplikacije,

| C. | ker so informacijske in komunikacijske tehnologije pomembne, saj podpirajo družbeni razvoj in gospodarsko rast ter spodbujajo raziskave, inovacije in ustvarjalnost v evropskih javnih in zasebnih subjektih, |
| --- | --- |

C.

ker so informacijske in komunikacijske tehnologije pomembne, saj podpirajo družbeni razvoj in gospodarsko rast ter spodbujajo raziskave, inovacije in ustvarjalnost v evropskih javnih in zasebnih subjektih,

| D. | ker mora EU oblikovati skupen referenčni okvir za ureditev in okrepitev upravljanja sistema, zaupnosti, varnosti informacij, etičnosti upravljanja, spoštovanja zasebnosti, zbiranja in hrambe osebnih podatkov ter obveščanja potrošnikov, |
| --- | --- |

D.

ker mora EU oblikovati skupen referenčni okvir za ureditev in okrepitev upravljanja sistema, zaupnosti, varnosti informacij, etičnosti upravljanja, spoštovanja zasebnosti, zbiranja in hrambe osebnih podatkov ter obveščanja potrošnikov,

| E. | ker se izraz „internet stvari“ nanaša na splošni pojem predmetov (tako elektronskih artefaktov kot predmetov vsakdanje uporabe), ki jih lahko beremo, prepoznavamo, naslavljamo, iščemo in/ali upravljamo na daljavo prek interneta, |
| --- | --- |

E.

ker se izraz „internet stvari“ nanaša na splošni pojem predmetov (tako elektronskih artefaktov kot predmetov vsakdanje uporabe), ki jih lahko beremo, prepoznavamo, naslavljamo, iščemo in/ali upravljamo na daljavo prek interneta,

| F. | ker je v prihodnjih letih pričakovati hiter razvoj interneta stvari, ta pa terja varno, pregledno in večstransko upravljanje, |
| --- | --- |

F.

ker je v prihodnjih letih pričakovati hiter razvoj interneta stvari, ta pa terja varno, pregledno in večstransko upravljanje,

| G. | ker bo internet v prihodnosti prerasel sedanje tradicionalne meje virtualnega sveta zaradi povezave s svetom fizičnih predmetov, |
| --- | --- |

G.

ker bo internet v prihodnosti prerasel sedanje tradicionalne meje virtualnega sveta zaradi povezave s svetom fizičnih predmetov,

| H. | ker ponujajo tehnologije radiofrekvenčne identifikacije (RFID) ter druge tehnologije, povezane z internetom stvari, prednosti v primerjavi s črtnimi kodami in magnetnimi zapisi ter omogočajo številne aplikacije, ki jih je mogoče povezati z drugimi omrežji (na primer mobilnimi telefonskimi omrežji) in še nadalje razviti, ko bo ustvarjena povezava s senzorji, ki merijo vidike, kot so geografski položaj (na primer satelitski sistem Galileo), temperatura, svetloba, tlak in gravitacijske sile; ker bi se morala z obsežnim uvajanjem čipov radiofrekvenčne identifikacije znatno zmanjšati njihova cena na enoto ter stroški njihovih čitalnikov, |
| --- | --- |

H.

ker ponujajo tehnologije radiofrekvenčne identifikacije (RFID) ter druge tehnologije, povezane z internetom stvari, prednosti v primerjavi s črtnimi kodami in magnetnimi zapisi ter omogočajo številne aplikacije, ki jih je mogoče povezati z drugimi omrežji (na primer mobilnimi telefonskimi omrežji) in še nadalje razviti, ko bo ustvarjena povezava s senzorji, ki merijo vidike, kot so geografski položaj (na primer satelitski sistem Galileo), temperatura, svetloba, tlak in gravitacijske sile; ker bi se morala z obsežnim uvajanjem čipov radiofrekvenčne identifikacije znatno zmanjšati njihova cena na enoto ter stroški njihovih čitalnikov,

| I. | ker lahko tehnologija radiofrekvenčne identifikacije katalizira in pospeši gospodarski razvoj informacijske in komunikacijske industrije, |
| --- | --- |

I.

ker lahko tehnologija radiofrekvenčne identifikacije katalizira in pospeši gospodarski razvoj informacijske in komunikacijske industrije,

| J. | ker se tehnologija radiofrekvenčne identifikacije in druge tehnologije, povezane z internetom stvari, že uporabljajo na področju proizvodnje, logistike in dobavne verige, ker ponujajo prednosti v zvezi z identifikacijo in sledljivostjo proizvodov in ker obetajo pomembne razvojne možnosti na številnih drugih področjih, kot so zdravstvo, prevoz in energijska učinkovitost, okolje, maloprodaja in boj proti ponarejanju, |
| --- | --- |

J.

ker se tehnologija radiofrekvenčne identifikacije in druge tehnologije, povezane z internetom stvari, že uporabljajo na področju proizvodnje, logistike in dobavne verige, ker ponujajo prednosti v zvezi z identifikacijo in sledljivostjo proizvodov in ker obetajo pomembne razvojne možnosti na številnih drugih področjih, kot so zdravstvo, prevoz in energijska učinkovitost, okolje, maloprodaja in boj proti ponarejanju,

| K. | ker zasnova, razvoj in izvedba sistemov z radiofrekvenčno identifikacijo kot pri vseh sistemih e-zdravstva zahteva neposredno vključenost strokovnjakov s področja zdravstvenega varstva, bolnikov in ustreznih odborov (na primer na področju varstva podatkov in etike), |
| --- | --- |

K.

ker zasnova, razvoj in izvedba sistemov z radiofrekvenčno identifikacijo kot pri vseh sistemih e-zdravstva zahteva neposredno vključenost strokovnjakov s področja zdravstvenega varstva, bolnikov in ustreznih odborov (na primer na področju varstva podatkov in etike),

| L. | ker lahko radiofrekvenčna identifikacija pripomore k povečanju energijske učinkovitosti in zmanjšanju emisij toplogrednih plinov ter omogoči obračunavanje ogljika na ravni proizvoda, |
| --- | --- |

L.

ker lahko radiofrekvenčna identifikacija pripomore k povečanju energijske učinkovitosti in zmanjšanju emisij toplogrednih plinov ter omogoči obračunavanje ogljika na ravni proizvoda,

| M. | ker lahko tehnologija radiofrekvenčne identifikacije in druge tehnologije, povezane z internetom stvari, državljanom prinesejo koristi z vidika kakovosti življenja, varnosti, zaščite in dobrega počutja, če bodo ustrezno upravljani vidiki, povezani z varstvom zasebnosti in osebnih podatkov, |
| --- | --- |

M.

ker lahko tehnologija radiofrekvenčne identifikacije in druge tehnologije, povezane z internetom stvari, državljanom prinesejo koristi z vidika kakovosti življenja, varnosti, zaščite in dobrega počutja, če bodo ustrezno upravljani vidiki, povezani z varstvom zasebnosti in osebnih podatkov,

| N. | ker obstaja potreba po trajnostnih in energijsko učinkovitih komunikacijskih standardih, ki so osredotočeni na varnost ter zasebnost in ki uporabljajo združljive ali identične protokole na različnih ravneh, |
| --- | --- |

N.

ker obstaja potreba po trajnostnih in energijsko učinkovitih komunikacijskih standardih, ki so osredotočeni na varnost ter zasebnost in ki uporabljajo združljive ali identične protokole na različnih ravneh,

| O. | ker bi lahko bili prej ali slej vsi predmeti v vsakdanjem življenju (vozovnice, oblačila, mobilni telefoni, avtomobili itd.) opremljeni s čipom RFID, ki bodo zaradi svoje raznovrstne uporabnosti hitro pridobili izjemen gospodarski pomen, |
| --- | --- |

O.

ker bi lahko bili prej ali slej vsi predmeti v vsakdanjem življenju (vozovnice, oblačila, mobilni telefoni, avtomobili itd.) opremljeni s čipom RFID, ki bodo zaradi svoje raznovrstne uporabnosti hitro pridobili izjemen gospodarski pomen,

| P. | ker bo internet stvari omogočil povezavo milijard naprav, ki jim bo z brezžičnimi tehnologijami v kombinaciji s protokoli za logično in fizično naslavljanje omogočena medsebojna komunikacija in interakcija; ker mora internet stvari s pomočjo elektronskih sistemov za identifikacijo in brezžičnih mobilnih naprav omogočati neposredno in nedvoumno identifikacijo digitalnih subjektov in fizičnih predmetov za neprekinjeno zbiranje, hrambo, prenos in obdelavo z njimi povezanih podatkov, |
| --- | --- |

P.

ker bo internet stvari omogočil povezavo milijard naprav, ki jim bo z brezžičnimi tehnologijami v kombinaciji s protokoli za logično in fizično naslavljanje omogočena medsebojna komunikacija in interakcija; ker mora internet stvari s pomočjo elektronskih sistemov za identifikacijo in brezžičnih mobilnih naprav omogočati neposredno in nedvoumno identifikacijo digitalnih subjektov in fizičnih predmetov za neprekinjeno zbiranje, hrambo, prenos in obdelavo z njimi povezanih podatkov,

| Q. | ker je pomanjšanje izdelkov, ki se uporabljajo na internetu stvari, povezano s tehnološkimi izzivi, kot je vgradnja elektronike, senzorjev ter sistema za napajanje in prenos radiofrekvenčne identifikacije v čip, ki je velik le nekaj milimetrov, |
| --- | --- |

Q.

ker je pomanjšanje izdelkov, ki se uporabljajo na internetu stvari, povezano s tehnološkimi izzivi, kot je vgradnja elektronike, senzorjev ter sistema za napajanje in prenos radiofrekvenčne identifikacije v čip, ki je velik le nekaj milimetrov,

| R. | ker prihodnost obljublja vse bolj raznoliko uporabo čipov RFID, ta tehnologija pa vseeno povzroča nove težave na področju varstva osebnih podatkov; najbolj problematično je dejstvo, da so čipi nevidni ali skoraj nevidni, |
| --- | --- |

R.

ker prihodnost obljublja vse bolj raznoliko uporabo čipov RFID, ta tehnologija pa vseeno povzroča nove težave na področju varstva osebnih podatkov; najbolj problematično je dejstvo, da so čipi nevidni ali skoraj nevidni,

| S. | ker so industrijski standardi zelo pomembni, ker mora standardizacija RFID dozoreti in ker bo zato mandat za standardizacijo radiofrekvenčne identifikacije, ki je skupna naloga za CEN in ETSI (evropska standardizacijska organa), leta 2009 prispeval k bolj inovativnim izdelkom in storitvam, ki uporabljajo radiofrekvenčno identifikacijo, |
| --- | --- |

S.

ker so industrijski standardi zelo pomembni, ker mora standardizacija RFID dozoreti in ker bo zato mandat za standardizacijo radiofrekvenčne identifikacije, ki je skupna naloga za CEN in ETSI (evropska standardizacijska organa), leta 2009 prispeval k bolj inovativnim izdelkom in storitvam, ki uporabljajo radiofrekvenčno identifikacijo,

| T. | ker je pomembno ozaveščati evropske državljane o novih tehnologijah in njihovih aplikacijah, kar vključuje njihov družbeni in okoljski vpliv, ter spodbujati digitalno pismenost in e-znanja potrošnikov, |
| --- | --- |

T.

ker je pomembno ozaveščati evropske državljane o novih tehnologijah in njihovih aplikacijah, kar vključuje njihov družbeni in okoljski vpliv, ter spodbujati digitalno pismenost in e-znanja potrošnikov,

| U. | ker bi moral biti razvoj interneta stvari vključujoč in dostopen vsem državljanom EU ter podprt z učinkovitimi politikami za zmanjševanje digitalne vrzeli v EU ter zagotavljanje e-znanj in poznavanja digitalnega okolja več državljanom, |
| --- | --- |

U.

ker bi moral biti razvoj interneta stvari vključujoč in dostopen vsem državljanom EU ter podprt z učinkovitimi politikami za zmanjševanje digitalne vrzeli v EU ter zagotavljanje e-znanj in poznavanja digitalnega okolja več državljanom,

| V. | ker je treba koristi tehnologij, povezanih z internetom stvari, okrepiti z resnično varnostjo, ki je bistven element vsakega razvoja, ki bi lahko ogrožal varstvo osebnih podatkov in javno zaupanje v tiste, ki hranijo osebne podatke, |
| --- | --- |

V.

ker je treba koristi tehnologij, povezanih z internetom stvari, okrepiti z resnično varnostjo, ki je bistven element vsakega razvoja, ki bi lahko ogrožal varstvo osebnih podatkov in javno zaupanje v tiste, ki hranijo osebne podatke,

| W. | ker družbeni učinek razvoja interneta stvari ni znan, lahko pa poveča sedanji digitalni razkorak ali ustvari novega, |
| --- | --- |

W.

ker družbeni učinek razvoja interneta stvari ni znan, lahko pa poveča sedanji digitalni razkorak ali ustvari novega,

| 1. | pozdravlja sporočilo Evropske Komisije in se načelno strinja s smernicami akcijskega načrta za spodbujanje interneta stvari; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja sporočilo Evropske Komisije in se načelno strinja s smernicami akcijskega načrta za spodbujanje interneta stvari;

| 2. | meni, da bo širitev interneta stvari omogočilo boljšo interakcijo med osebami in stvarmi ter med samimi stvarmi, kar lahko prinese ogromne koristi državljanom EU, če se spoštujejo varnost, varstvo podatkov in zasebnost; |
| --- | --- |

2.

meni, da bo širitev interneta stvari omogočilo boljšo interakcijo med osebami in stvarmi ter med samimi stvarmi, kar lahko prinese ogromne koristi državljanom EU, če se spoštujejo varnost, varstvo podatkov in zasebnost;

| 3. | odobrava pozornost, ki jo je Komisija namenila varnosti, zaščiti, varstvu osebnih podatkov in zasebnosti državljanov ter upravljanju interneta stvari, saj so spoštovanje zasebnosti in varstvo osebnih podatkov ter odprtost in interoperabilnost edini način za doseganje širše družbene sprejemljivosti interneta stvari; poziva Komisijo, naj spodbuja vse evropske in mednarodne zainteresirane strani k obravnavi groženj, povezanih z računalniško varnostjo; zato poziva Komisijo, naj države članice spodbuja k izvajanju vseh veljavnih mednarodnih določb o računalniški varnosti, tudi konvencijo Sveta Evrope o kibernetski kriminaliteti; |
| --- | --- |

3.

odobrava pozornost, ki jo je Komisija namenila varnosti, zaščiti, varstvu osebnih podatkov in zasebnosti državljanov ter upravljanju interneta stvari, saj so spoštovanje zasebnosti in varstvo osebnih podatkov ter odprtost in interoperabilnost edini način za doseganje širše družbene sprejemljivosti interneta stvari; poziva Komisijo, naj spodbuja vse evropske in mednarodne zainteresirane strani k obravnavi groženj, povezanih z računalniško varnostjo; zato poziva Komisijo, naj države članice spodbuja k izvajanju vseh veljavnih mednarodnih določb o računalniški varnosti, tudi konvencijo Sveta Evrope o kibernetski kriminaliteti;

| 4. | izraža trdno prepričanje, da je varovanje zasebnosti temeljna vrednota in da morajo imeti vsi uporabniki možnost nadzorovati svoje osebne podatke; zato poziva, naj se direktiva o varstvu podatkov prilagodi današnjemu digitalnemu okolju; |
| --- | --- |

4.

izraža trdno prepričanje, da je varovanje zasebnosti temeljna vrednota in da morajo imeti vsi uporabniki možnost nadzorovati svoje osebne podatke; zato poziva, naj se direktiva o varstvu podatkov prilagodi današnjemu digitalnemu okolju;

| 5. | ceni pravočasen odziv Komisije na novosti na tem področju, s čimer političnemu sistemu omogoča, da dovolj zgodaj določi pravila; |
| --- | --- |

5.

ceni pravočasen odziv Komisije na novosti na tem področju, s čimer političnemu sistemu omogoča, da dovolj zgodaj določi pravila;

| 6. | poudarja, da je pogoj za spodbujanje tehnologije uvedba zakonskih določb za okrepitev spoštovanja temeljnih vrednot ter varstvo osebnih podatkov in zasebnosti; |
| --- | --- |

6.

poudarja, da je pogoj za spodbujanje tehnologije uvedba zakonskih določb za okrepitev spoštovanja temeljnih vrednot ter varstvo osebnih podatkov in zasebnosti;

| 7. | poudarja, da je treba vprašanja varnosti in zasebnosti obravnavati v prihodnjih standardih, ki morajo določiti različne varnostne zahteve za zagotavljanje zaupnosti, celovitosti ali razpoložljivosti storitev; |
| --- | --- |

7.

poudarja, da je treba vprašanja varnosti in zasebnosti obravnavati v prihodnjih standardih, ki morajo določiti različne varnostne zahteve za zagotavljanje zaupnosti, celovitosti ali razpoložljivosti storitev;

| 8. | poziva Komisijo, naj svoje delo na področju interneta stvari usklajuje s svojim splošnim delom na področju digitalne agende; |
| --- | --- |

8.

poziva Komisijo, naj svoje delo na področju interneta stvari usklajuje s svojim splošnim delom na področju digitalne agende;

| 9. | poziva Komisijo, naj izvede oceno učinka uporabe sedanje infrastrukture „internetnega“ omrežja za aplikacije in strojno opremo interneta stvari, kar zadeva prezasedenost omrežja in varnost podatkov, da bi ugotovila, ali so aplikacije in strojna oprema interneta stvari združljive in ustrezne; |
| --- | --- |

9.

poziva Komisijo, naj izvede oceno učinka uporabe sedanje infrastrukture „internetnega“ omrežja za aplikacije in strojno opremo interneta stvari, kar zadeva prezasedenost omrežja in varnost podatkov, da bi ugotovila, ali so aplikacije in strojna oprema interneta stvari združljive in ustrezne;

| 10. | meni, da bo v prihodnjih letih razvoj interneta stvari in z njim povezanih aplikacij bistveno vplival na vsakdanje življenje evropskih državljanov in na njihove navade, kar bo privedlo do vrste gospodarskih in družbenih sprememb; |
| --- | --- |

10.

meni, da bo v prihodnjih letih razvoj interneta stvari in z njim povezanih aplikacij bistveno vplival na vsakdanje življenje evropskih državljanov in na njihove navade, kar bo privedlo do vrste gospodarskih in družbenih sprememb;

| 11. | meni, da je treba vzpostaviti vključujoč internet stvari in da se je treba že na začetku izogniti tveganju za neenak razvoj, širjenje in uporabo tehnologij interneta stvari, tako na ravni držav članic kot na regionalni ravni; ugotavlja, da Komisija v svojem sporočilu ne namenja dovolj pozornosti tem vprašanjem, ki bi morala biti v najboljšem primeru obdelana pred nadaljnjim razvojem; |
| --- | --- |

11.

meni, da je treba vzpostaviti vključujoč internet stvari in da se je treba že na začetku izogniti tveganju za neenak razvoj, širjenje in uporabo tehnologij interneta stvari, tako na ravni držav članic kot na regionalni ravni; ugotavlja, da Komisija v svojem sporočilu ne namenja dovolj pozornosti tem vprašanjem, ki bi morala biti v najboljšem primeru obdelana pred nadaljnjim razvojem;

| 12. | poziva Komisijo, naj pri načrtovanju informacijske in komunikacijske tehnologije ter interneta stvari upošteva manj razvite regije v Uniji; poziva države članice, naj zagotovijo sredstva za sofinanciranje uvedbe teh tehnologij ter drugih projektov informacijske in komunikacijske tehnologije v teh regijah, s čimer bi zagotovile njihovo udeležbo in preprečila njihovo izključitev iz skupnih evropskih projektov; |
| --- | --- |

12.

poziva Komisijo, naj pri načrtovanju informacijske in komunikacijske tehnologije ter interneta stvari upošteva manj razvite regije v Uniji; poziva države članice, naj zagotovijo sredstva za sofinanciranje uvedbe teh tehnologij ter drugih projektov informacijske in komunikacijske tehnologije v teh regijah, s čimer bi zagotovile njihovo udeležbo in preprečila njihovo izključitev iz skupnih evropskih projektov;

| 13. | poudarja, da je lahko uporaba čipov RFID učinkovita v boju proti ponarejanju, preprečevanju ugrabitev dojenčkov v porodnišnicah, za identifikacijo živali ter na vrsti drugih področij, lahko pa je tudi nevarna in povzroča etične težave za posameznike in družbo, zato bo treba vzpostaviti ustrezne varstvene ukrepe; |
| --- | --- |

13.

poudarja, da je lahko uporaba čipov RFID učinkovita v boju proti ponarejanju, preprečevanju ugrabitev dojenčkov v porodnišnicah, za identifikacijo živali ter na vrsti drugih področij, lahko pa je tudi nevarna in povzroča etične težave za posameznike in družbo, zato bo treba vzpostaviti ustrezne varstvene ukrepe;

| 14. | poudarja, da je pomembno preučiti družbene, etične in kulturne posledice interneta stvari glede na možnost daljnosežne civilizacijske preobrazbe, ki jo bodo povzročile te tehnologije; zato meni, da morajo družbeno-ekonomske raziskave in politična razprava o internetu stvari potekati vzporedno s tehnološkimi raziskavami in njihovim napredkom, ter poziva Komisijo, da ustanovi skupino strokovnjakov, ki bodo opravili podrobno oceno teh vidikov ter predlagali etični okvir za razvoj ustreznih tehnologij in aplikacij; |
| --- | --- |

14.

poudarja, da je pomembno preučiti družbene, etične in kulturne posledice interneta stvari glede na možnost daljnosežne civilizacijske preobrazbe, ki jo bodo povzročile te tehnologije; zato meni, da morajo družbeno-ekonomske raziskave in politična razprava o internetu stvari potekati vzporedno s tehnološkimi raziskavami in njihovim napredkom, ter poziva Komisijo, da ustanovi skupino strokovnjakov, ki bodo opravili podrobno oceno teh vidikov ter predlagali etični okvir za razvoj ustreznih tehnologij in aplikacij;

| 15. | poudarja, da se lahko tehnologija radiofrekvenčne identifikacije in druge tehnologije za pametno označevanje izdelkov in potrošniškega blaga, povezane z internetom stvari, uporabijo kjerkoli, so pa dejansko nevidne in tihe; zato poziva, naj Evropska komisija omenjeno tehnologijo dodatno in podrobneje oceni, zlasti:






  — | vpliv radijskih valov in drugih sredstev, ki omogočajo tehnologije identifikacije, na zdravje, |
| --- | --- | --- |

15.

poudarja, da se lahko tehnologija radiofrekvenčne identifikacije in druge tehnologije za pametno označevanje izdelkov in potrošniškega blaga, povezane z internetom stvari, uporabijo kjerkoli, so pa dejansko nevidne in tihe; zato poziva, naj Evropska komisija omenjeno tehnologijo dodatno in podrobneje oceni, zlasti:

—

vpliv radijskih valov in drugih sredstev, ki omogočajo tehnologije identifikacije, na zdravje,

| — | vpliv čipov in njihove reciklaže na okolje, |
| --- | --- |

—

vpliv čipov in njihove reciklaže na okolje,

| — | zasebnost in zaupanje uporabnikov, |
| --- | --- |

—

zasebnost in zaupanje uporabnikov,

| — | povečana tveganja za računalniško varnost, |
| --- | --- |

—

povečana tveganja za računalniško varnost,

| — | prisotnost pametnih čipov v izdelkih, |
| --- | --- |

—

prisotnost pametnih čipov v izdelkih,

| — | pravico do „utišanja čipov“, kar daje uporabnikom moč in nadzor, |
| --- | --- |

—

pravico do „utišanja čipov“, kar daje uporabnikom moč in nadzor,

| — | zagotovila državljanom glede varstva med zbiranjem in obdelavo osebnih podatkov, |
| --- | --- |

—

zagotovila državljanom glede varstva med zbiranjem in obdelavo osebnih podatkov,

| — | razvoj dodatne omrežne strukture in infrastrukture za aplikacije in strojno opremo interneta stvari, |
| --- | --- |

—

razvoj dodatne omrežne strukture in infrastrukture za aplikacije in strojno opremo interneta stvari,

| — | zagotovila za najboljšo možno zaščito državljanov in podjetij EU pred različnimi kibernetskimi napadi na spletu, |
| --- | --- |

—

zagotovila za najboljšo možno zaščito državljanov in podjetij EU pred različnimi kibernetskimi napadi na spletu,

| — | vpliv elektromagnetnih polj na živali, zlasti na ptice v mestih, |
| --- | --- |

—

vpliv elektromagnetnih polj na živali, zlasti na ptice v mestih,

| — | uskladitev regionalnih standardov, |
| --- | --- |

—

uskladitev regionalnih standardov,

| — | razvoj odprtih tehnoloških standardov in interoperabilnost med različnimi sistemi, |
| --- | --- |

—

razvoj odprtih tehnoloških standardov in interoperabilnost med različnimi sistemi,

zanjo pa naj po potrebi veljajo posebni predpisi na evropski ravni;

| 16. | poudarja, da imajo potrošniki pravico do zasebnosti po načelu privolitve v sodelovanje (opt-in) in/ali po načelu vgrajene zasebnosti (privacy by design), zlasti z uporabo samodejnega izklopa oznak na točki prodaje, razen če se potrošnik izrecno strinja z drugačnim ravnanjem; v zvezi s tem opozarja na mnenje Evropskega nadzornika za varnost podatkov; poudarja, da je treba zasebnost in varnost upoštevati v čim bolj zgodnjih fazah razvoja in uporabe tehnologij interneta stvari; poudarja, da je treba aplikacije radiofrekvenčne identifikacije upravljati v skladu s pravili o varovanju zasebnosti in podatkov, ki jih določata člena 7 in 8 Listine o temeljnih pravicah Evropske unije; poziva Komisijo, naj razmisli o pravici državljanov do izbire izdelkov, ki niso opremljeni z internetom stvari, ali do izklopa povezave z omrežnim okoljem, kadar koli to želijo; |
| --- | --- |

16.

poudarja, da imajo potrošniki pravico do zasebnosti po načelu privolitve v sodelovanje (opt-in) in/ali po načelu vgrajene zasebnosti (privacy by design), zlasti z uporabo samodejnega izklopa oznak na točki prodaje, razen če se potrošnik izrecno strinja z drugačnim ravnanjem; v zvezi s tem opozarja na mnenje Evropskega nadzornika za varnost podatkov; poudarja, da je treba zasebnost in varnost upoštevati v čim bolj zgodnjih fazah razvoja in uporabe tehnologij interneta stvari; poudarja, da je treba aplikacije radiofrekvenčne identifikacije upravljati v skladu s pravili o varovanju zasebnosti in podatkov, ki jih določata člena 7 in 8 Listine o temeljnih pravicah Evropske unije; poziva Komisijo, naj razmisli o pravici državljanov do izbire izdelkov, ki niso opremljeni z internetom stvari, ali do izklopa povezave z omrežnim okoljem, kadar koli to želijo;

| 17. | ugotavlja, da imajo pasivne oznake radiofrekvenčne identifikacije omejen domet, aktivne oznake radiofrekvenčne identifikacije pa omogočajo prenos podatkov na veliko večje razdalje; v zvezi s tem poudarja, da morajo biti določene jasne smernice za vsak posamezen tip radiofrekvenčne identifikacije; |
| --- | --- |

17.

ugotavlja, da imajo pasivne oznake radiofrekvenčne identifikacije omejen domet, aktivne oznake radiofrekvenčne identifikacije pa omogočajo prenos podatkov na veliko večje razdalje; v zvezi s tem poudarja, da morajo biti določene jasne smernice za vsak posamezen tip radiofrekvenčne identifikacije;

| 18. | poziva Komisijo, naj pojasni, čigavi so samodejno pridobljeni in strojno obdelani podatki ter kdo razpolaga z njimi; |
| --- | --- |

18.

poziva Komisijo, naj pojasni, čigavi so samodejno pridobljeni in strojno obdelani podatki ter kdo razpolaga z njimi;

| 19. | poziva proizvajalce, naj zagotovijo „pravico do utišanja čipa“, s tem da potrošnikom omogočijo, da oznake radiofrekvenčne identifikacije odstranijo ali na drug način po nakupu enostavno odklopijo; poudarja, da morajo biti potrošniki obveščeni o prisotnosti pasivnih ali aktivnih oznak radiofrekvenčne identifikacije, domet branja, vrsti izmenjanih podatkov (sprejetih ali oddanih) z napravo in o uporabi teh podatkov ter da mora biti ta informacija jasno navedena na embalaži in podrobneje opisana v dokumentaciji; |
| --- | --- |

19.

poziva proizvajalce, naj zagotovijo „pravico do utišanja čipa“, s tem da potrošnikom omogočijo, da oznake radiofrekvenčne identifikacije odstranijo ali na drug način po nakupu enostavno odklopijo; poudarja, da morajo biti potrošniki obveščeni o prisotnosti pasivnih ali aktivnih oznak radiofrekvenčne identifikacije, domet branja, vrsti izmenjanih podatkov (sprejetih ali oddanih) z napravo in o uporabi teh podatkov ter da mora biti ta informacija jasno navedena na embalaži in podrobneje opisana v dokumentaciji;

| 20. | poziva upravljavce aplikacij z radiofrekvenčno identifikacijo, naj sprejmejo vse primerne ukrepe, da bi zagotovili, da se podatki ne nanašajo na določeno ali prek kakršnihkoli sredstev, ki bi jih lahko upravljavec aplikacije z radiofrekvenčno identifikacijo ali druga oseba uporabila, določljivo fizično osebo, razen če se taki podatki obdelujejo skladno z ustreznimi načeli in pravnimi predpisi glede varovanja podatkov; |
| --- | --- |

20.

poziva upravljavce aplikacij z radiofrekvenčno identifikacijo, naj sprejmejo vse primerne ukrepe, da bi zagotovili, da se podatki ne nanašajo na določeno ali prek kakršnihkoli sredstev, ki bi jih lahko upravljavec aplikacije z radiofrekvenčno identifikacijo ali druga oseba uporabila, določljivo fizično osebo, razen če se taki podatki obdelujejo skladno z ustreznimi načeli in pravnimi predpisi glede varovanja podatkov;

| 21. | poudarja, da bi moralo biti v primeru, da čipi, s katerimi so opremljeni prodani izdelki, niso namenjeni uporabi zunaj prodajnih mest, mogoče, da se jih pri izdelavi opremi z napravo, s katero se deaktivirajo in s tem omeji hramba podatkov; |
| --- | --- |

21.

poudarja, da bi moralo biti v primeru, da čipi, s katerimi so opremljeni prodani izdelki, niso namenjeni uporabi zunaj prodajnih mest, mogoče, da se jih pri izdelavi opremi z napravo, s katero se deaktivirajo in s tem omeji hramba podatkov;

| 22. | meni, da je treba potrošnikom zagotoviti možnost, da privolijo v sodelovanje (opt-in) v internetu stvari ali se iz njega odjavijo (opt-out), vključno z zmožnostjo odjave od posameznih tehnologij interneta stvari, ne da bi pri tem v celoti odklopili druge aplikacije ali napravo kot celoto; |
| --- | --- |

22.

meni, da je treba potrošnikom zagotoviti možnost, da privolijo v sodelovanje (opt-in) v internetu stvari ali se iz njega odjavijo (opt-out), vključno z zmožnostjo odjave od posameznih tehnologij interneta stvari, ne da bi pri tem v celoti odklopili druge aplikacije ali napravo kot celoto;

| 23. | poudarja potrebo po vključitvi največje možne stopnje zaščite naprav in varnih prenosnih sistemov v vse tehnologije interneta stvari, da bi preprečili goljufije in omogočili ustrezno potrjevanje pristnosti in odobritev identitete naprav; ugotavlja, da so možne goljufije v zvezi z identifikacijo in izdelki s kloniranjem oznak interneta stvari ali prestrezanjem podatkov, ki se jih izmenjuje; zato poziva Komisijo, da zagotovi razvoj preglednega sistema interneta stvari, ki bo upošteval zlasti naslednje vidike:






  — | izrecna omemba prisotnosti sredstev, ki omogočajo identifikacijo in sledljivost; |
| --- | --- | --- |

23.

poudarja potrebo po vključitvi največje možne stopnje zaščite naprav in varnih prenosnih sistemov v vse tehnologije interneta stvari, da bi preprečili goljufije in omogočili ustrezno potrjevanje pristnosti in odobritev identitete naprav; ugotavlja, da so možne goljufije v zvezi z identifikacijo in izdelki s kloniranjem oznak interneta stvari ali prestrezanjem podatkov, ki se jih izmenjuje; zato poziva Komisijo, da zagotovi razvoj preglednega sistema interneta stvari, ki bo upošteval zlasti naslednje vidike:

—

izrecna omemba prisotnosti sredstev, ki omogočajo identifikacijo in sledljivost;

| — | varnostni ukrepi, ki dostop do podatkov zagotavljajo samo pooblaščenim uporabnikom; |
| --- | --- |

—

varnostni ukrepi, ki dostop do podatkov zagotavljajo samo pooblaščenim uporabnikom;

| — | omogočanje potrošnikom in organom, ki podeljujejo oznake, da preverijo čitljivost podatkov in delovanje sistema; |
| --- | --- |

—

omogočanje potrošnikom in organom, ki podeljujejo oznake, da preverijo čitljivost podatkov in delovanje sistema;

| 24. | meni, da je treba prednostno zagotoviti globalen regulativni okvir in določen časovni okvir na evropski ravni, da bi spodbudili in omogočili javne in zasebne naložbe na področju interneta stvari ter v pametna omrežja, ki so potrebna za podporo razvoju novih tehnologij; |
| --- | --- |

24.

meni, da je treba prednostno zagotoviti globalen regulativni okvir in določen časovni okvir na evropski ravni, da bi spodbudili in omogočili javne in zasebne naložbe na področju interneta stvari ter v pametna omrežja, ki so potrebna za podporo razvoju novih tehnologij;

| 25. | ugotavlja, da so tehnologije radiofrekvenčne identifikacije sicer pomembne, vendar internet stvari zajema tudi druge tehnologije; poudarja, da je treba vprašanja raziskav, financiranja in upravljanja usmeriti tudi v te tehnologije; |
| --- | --- |

25.

ugotavlja, da so tehnologije radiofrekvenčne identifikacije sicer pomembne, vendar internet stvari zajema tudi druge tehnologije; poudarja, da je treba vprašanja raziskav, financiranja in upravljanja usmeriti tudi v te tehnologije;

| 26. | poziva Komisijo, naj preuči uporabo aplikacij interneta stvari za napredovanje številnih tekočih pobud EU, kot so „informacijska in komunikacijska tehnologija za energijsko učinkovitost“, „pametno merjenje“, „energetsko označevanje“, „energijska učinkovitost stavb“, „zaščita pred ponarejenimi zdravili in drugimi izdelki“; |
| --- | --- |

26.

poziva Komisijo, naj preuči uporabo aplikacij interneta stvari za napredovanje številnih tekočih pobud EU, kot so „informacijska in komunikacijska tehnologija za energijsko učinkovitost“, „pametno merjenje“, „energetsko označevanje“, „energijska učinkovitost stavb“, „zaščita pred ponarejenimi zdravili in drugimi izdelki“;

| 27. | poziva Komisijo, naj nadzoruje morebitne nove grožnje, ki jih predstavlja ranljivost medsebojno močno povezanih sistemov; |
| --- | --- |

27.

poziva Komisijo, naj nadzoruje morebitne nove grožnje, ki jih predstavlja ranljivost medsebojno močno povezanih sistemov;

| 28. | poziva Komisijo, naj si še naprej prizadeva zagotoviti, da bodo tehnologije, povezane z internetom stvari, vključevale zahteve uporabnikov (npr. možnost izklopa sledljivosti) ter spoštovale osebne pravice in svoboščine; v zvezi s tem opozarja na pomembno vlogo Evropske agencije za varovanje omrežij in podatkov (ENISA) pri varnosti omrežij in informacij ter posledično interneta stvari, kar bo omogočilo vzpostavitev sprejemanja in zaupanja pri potrošnikih; |
| --- | --- |

28.

poziva Komisijo, naj si še naprej prizadeva zagotoviti, da bodo tehnologije, povezane z internetom stvari, vključevale zahteve uporabnikov (npr. možnost izklopa sledljivosti) ter spoštovale osebne pravice in svoboščine; v zvezi s tem opozarja na pomembno vlogo Evropske agencije za varovanje omrežij in podatkov (ENISA) pri varnosti omrežij in informacij ter posledično interneta stvari, kar bo omogočilo vzpostavitev sprejemanja in zaupanja pri potrošnikih;

| 29. | meni, da bodo razvoj novih aplikacij ter delovanje in poslovni potencial interneta stvari odvisni od zaupanja, ki ga bodo imeli evropski potrošniki v sistem, ter opozarja, da je zaupanje vzpostavljeno šele takrat, ko ni več dvomov o možnem ogrožanju zasebnosti in zdravja; |
| --- | --- |

29.

meni, da bodo razvoj novih aplikacij ter delovanje in poslovni potencial interneta stvari odvisni od zaupanja, ki ga bodo imeli evropski potrošniki v sistem, ter opozarja, da je zaupanje vzpostavljeno šele takrat, ko ni več dvomov o možnem ogrožanju zasebnosti in zdravja;

| 30. | poudarja, da mora to zaupanje temeljiti na jasnem pravnem okviru s pravili za nadzor, zbiranje, obdelavo in uporabo podatkov, zbranih in prenesenih na internetu stvari, ter vrsti potrebnih privolitev s strani potrošnikov; |
| --- | --- |

30.

poudarja, da mora to zaupanje temeljiti na jasnem pravnem okviru s pravili za nadzor, zbiranje, obdelavo in uporabo podatkov, zbranih in prenesenih na internetu stvari, ter vrsti potrebnih privolitev s strani potrošnikov;

| 31. | meni, da internet stvari zajema številne koristi za invalide in da je lahko način za izpolnjevanje potreb starajočega se prebivalstva in zagotavljanje pozitivnih skrbstvenih storitev; v zvezi s tem poudarja, da lahko ta tehnologija prek elektronskih pripomočkov slepim in slabovidnim osebam omogoči popolnejše doživljanje okolja; ob tem pa poudarja, da je treba sprejeti ukrepe za zagotavljanje varovanja zasebnosti, preprosto nameščanje in upravljanje ter zagotavljanje informacij potrošnikom o teh storitvah; |
| --- | --- |

31.

meni, da internet stvari zajema številne koristi za invalide in da je lahko način za izpolnjevanje potreb starajočega se prebivalstva in zagotavljanje pozitivnih skrbstvenih storitev; v zvezi s tem poudarja, da lahko ta tehnologija prek elektronskih pripomočkov slepim in slabovidnim osebam omogoči popolnejše doživljanje okolja; ob tem pa poudarja, da je treba sprejeti ukrepe za zagotavljanje varovanja zasebnosti, preprosto nameščanje in upravljanje ter zagotavljanje informacij potrošnikom o teh storitvah;

| 32. | poudarja, da morajo biti posledični stroški, na primer v zvezi s porabo električne energije med uporabo in delovanjem stvari, za potrošnike pregledni; |
| --- | --- |

32.

poudarja, da morajo biti posledični stroški, na primer v zvezi s porabo električne energije med uporabo in delovanjem stvari, za potrošnike pregledni;

| 33. | meni, da internet stvari in projekti informacijske in komunikacijske tehnologije na splošno zahtevajo obširne informacijske kampanje, ki državljanom pojasnjujejo namen izvajanja teh projektov; poudarja, da je obveščanje in izobraževanje družbe o možnostih uporabe in jasnih koristih tehnologij, kot je radiofrekvenčna identifikacija, bistveno, če se želimo izogniti napačnim predstavam in slabi podpori tega projekta med državljani; poudarja, da je treba uporabnikom zagotoviti e-znanja, potrebna za razumevanje teh novih tehnologij, poleg tega pa morajo biti motivirani in usposobljeni za njihovo pravilno uporabo, če naj bi v celoti izkoristili internet stvari, tako v posameznikovo kot skupno korist; |
| --- | --- |

33.

meni, da internet stvari in projekti informacijske in komunikacijske tehnologije na splošno zahtevajo obširne informacijske kampanje, ki državljanom pojasnjujejo namen izvajanja teh projektov; poudarja, da je obveščanje in izobraževanje družbe o možnostih uporabe in jasnih koristih tehnologij, kot je radiofrekvenčna identifikacija, bistveno, če se želimo izogniti napačnim predstavam in slabi podpori tega projekta med državljani; poudarja, da je treba uporabnikom zagotoviti e-znanja, potrebna za razumevanje teh novih tehnologij, poleg tega pa morajo biti motivirani in usposobljeni za njihovo pravilno uporabo, če naj bi v celoti izkoristili internet stvari, tako v posameznikovo kot skupno korist;

| 34. | ugotavlja, da bo internet stvari privedel v zbiranje resnično ogromnih količin podatkov; v zvezi s tem poziva Komisijo, naj pripravi predlog za prilagoditev evropske direktive o varstvu podatkov, tako da bo obravnavala podatke, zbrane in prenesene na internetu stvari; |
| --- | --- |

34.

ugotavlja, da bo internet stvari privedel v zbiranje resnično ogromnih količin podatkov; v zvezi s tem poziva Komisijo, naj pripravi predlog za prilagoditev evropske direktive o varstvu podatkov, tako da bo obravnavala podatke, zbrane in prenesene na internetu stvari;

| 35. | meni, da je treba sprejeti splošno načelo, po katerem bodo tehnologije interneta stvari zasnovane za zbiranje in uporabo le najbolj omejene količine podatkov, ki so potrebni za opravljanje njihovih funkcij, ne bodo pa mogle zbirati dodatnih podatkov; |
| --- | --- |

35.

meni, da je treba sprejeti splošno načelo, po katerem bodo tehnologije interneta stvari zasnovane za zbiranje in uporabo le najbolj omejene količine podatkov, ki so potrebni za opravljanje njihovih funkcij, ne bodo pa mogle zbirati dodatnih podatkov;

| 36. | poziva k temu, da velika količina podatkov, ki se izmenjujejo na internetu stvari, pred prenosom postane anonimna, da se zagotovi varovanje zasebnosti; |
| --- | --- |

36.

poziva k temu, da velika količina podatkov, ki se izmenjujejo na internetu stvari, pred prenosom postane anonimna, da se zagotovi varovanje zasebnosti;

| 37. | opozarja Komisijo, da drugi deli sveta, zlasti Azija, dosegajo večji napredek na tem področju in da je torej treba imeti pri določanju pravil za politični sistem in pri sestavljanju določb, ki bodo urejale tehnično plat interneta stvari, dinamičen pristop in zagotoviti tesno sodelovanje s preostalim svetom; |
| --- | --- |

37.

opozarja Komisijo, da drugi deli sveta, zlasti Azija, dosegajo večji napredek na tem področju in da je torej treba imeti pri določanju pravil za politični sistem in pri sestavljanju določb, ki bodo urejale tehnično plat interneta stvari, dinamičen pristop in zagotoviti tesno sodelovanje s preostalim svetom;

| 38. | poudarja, da je treba za oživitev evropskega gospodarstva vlagati v nove informacijske in komunikacijske tehnologije kot orodje za spodbujanje gospodarske rasti z zagotavljanjem dostopa do novih sistemov in aplikacij za vse večje število evropskih državljanov in podjetij; poudarja, da bi morala biti Evropa v samem vrhu pri razvoju internetnih tehnologij; predlaga, da se proračunska sredstva EU, namenjena raziskavam informacijske in komunikacijske tehnologije, podvojijo, sredstva v naslednji finančni perspektivi za uveljavitev informacijske in komunikacijske tehnologije pa štirikrat povečajo; |
| --- | --- |

38.

poudarja, da je treba za oživitev evropskega gospodarstva vlagati v nove informacijske in komunikacijske tehnologije kot orodje za spodbujanje gospodarske rasti z zagotavljanjem dostopa do novih sistemov in aplikacij za vse večje število evropskih državljanov in podjetij; poudarja, da bi morala biti Evropa v samem vrhu pri razvoju internetnih tehnologij; predlaga, da se proračunska sredstva EU, namenjena raziskavam informacijske in komunikacijske tehnologije, podvojijo, sredstva v naslednji finančni perspektivi za uveljavitev informacijske in komunikacijske tehnologije pa štirikrat povečajo;

| 39. | poudarja, da bodo raziskave spodbudile konkurenco med ponudniki računalniške zmogljivosti, ki je potrebna za delovanje aplikacij interneta stvari v realnem času; |
| --- | --- |

39.

poudarja, da bodo raziskave spodbudile konkurenco med ponudniki računalniške zmogljivosti, ki je potrebna za delovanje aplikacij interneta stvari v realnem času;

| 40. | poziva Komisijo, naj še naprej financira projekte sedmega okvirnega programa na področju interneta stvari ter to financiranje še poveča, da bi okrepila evropski sektor informacijskih in komunikacijskih tehnologij, ter se strinja z uporabo okvirnega programa za konkurenčnost in inovacije za spodbujanje njegove širitve; zlasti poziva k razvoju pilotnih projektov, ki lahko takoj pozitivno vplivajo na vsakdanje življenje evropskih državljanov na področjih e-zdravstva, e-učenja, e-trgovine, e-dostopnosti in energijske učinkovitosti; obenem je zaskrbljen zaradi odvečne birokracije, povezane z okvirnim programom, in poziva Komisijo, naj jo odpravi s preoblikovanjem postopkov okvirnega programa in oblikovanjem odbora uporabnikov; |
| --- | --- |

40.

poziva Komisijo, naj še naprej financira projekte sedmega okvirnega programa na področju interneta stvari ter to financiranje še poveča, da bi okrepila evropski sektor informacijskih in komunikacijskih tehnologij, ter se strinja z uporabo okvirnega programa za konkurenčnost in inovacije za spodbujanje njegove širitve; zlasti poziva k razvoju pilotnih projektov, ki lahko takoj pozitivno vplivajo na vsakdanje življenje evropskih državljanov na področjih e-zdravstva, e-učenja, e-trgovine, e-dostopnosti in energijske učinkovitosti; obenem je zaskrbljen zaradi odvečne birokracije, povezane z okvirnim programom, in poziva Komisijo, naj jo odpravi s preoblikovanjem postopkov okvirnega programa in oblikovanjem odbora uporabnikov;

| 41. | meni, da ima internet stvari pomemben potencial v smislu razvoja gospodarstva in proizvodnje, izboljšanja kakovosti storitev in optimizacije logističnih in distribucijskih verig podjetij, upravljanja inventarja ter ustvarjanja novih priložnosti za delo in poslovanje; |
| --- | --- |

41.

meni, da ima internet stvari pomemben potencial v smislu razvoja gospodarstva in proizvodnje, izboljšanja kakovosti storitev in optimizacije logističnih in distribucijskih verig podjetij, upravljanja inventarja ter ustvarjanja novih priložnosti za delo in poslovanje;

| 42. | poziva Komisijo, naj oceni morebitne učinke, ki bi jih predlagana strategija imela na produktivnost in konkurenčnost evropskih podjetij na mednarodnem trgu; |
| --- | --- |

42.

poziva Komisijo, naj oceni morebitne učinke, ki bi jih predlagana strategija imela na produktivnost in konkurenčnost evropskih podjetij na mednarodnem trgu;

| 43. | meni, da lahko internet stvari z razširitvijo trgov in zaščito jamstva kakovosti za izdelke, s katerimi se trguje, olajša trgovinski pretok med EU in tretjimi državami; |
| --- | --- |

43.

meni, da lahko internet stvari z razširitvijo trgov in zaščito jamstva kakovosti za izdelke, s katerimi se trguje, olajša trgovinski pretok med EU in tretjimi državami;

| 44. | poudarja, da bo tehnologija radiofrekvenčne identifikacije po eni strani evropski industriji omogočala nadzor nad količino blaga v obtoku (torej proizvodnjo po potrebi in s tem varstvo okolja) ter po drugi strani ponujala učinkovite oblike boja proti piratstvu in ponarejanju, saj bo mogoče izslediti sporno blago; |
| --- | --- |

44.

poudarja, da bo tehnologija radiofrekvenčne identifikacije po eni strani evropski industriji omogočala nadzor nad količino blaga v obtoku (torej proizvodnjo po potrebi in s tem varstvo okolja) ter po drugi strani ponujala učinkovite oblike boja proti piratstvu in ponarejanju, saj bo mogoče izslediti sporno blago;

| 45. | meni, da bo z uporabo novih tehnologij v proizvodnih postopkih potrošniško blago bolj konkurenčno na trgu in da se bo povečala učinkovitost rabe virov; |
| --- | --- |

45.

meni, da bo z uporabo novih tehnologij v proizvodnih postopkih potrošniško blago bolj konkurenčno na trgu in da se bo povečala učinkovitost rabe virov;

| 46. | poudarja potrebo po intenzivnem mednarodnem dialogu in skupnih akcijskih načrtih v zvezi z internetom stvari; poziva Komisijo, naj preuči učinke interneta stvari na mednarodno trgovino; |
| --- | --- |

46.

poudarja potrebo po intenzivnem mednarodnem dialogu in skupnih akcijskih načrtih v zvezi z internetom stvari; poziva Komisijo, naj preuči učinke interneta stvari na mednarodno trgovino;

| 47. | pozdravlja namero Komisije, da še naprej spremlja in ocenjuje potrebo po dodatnem usklajenem frekvenčnem spektru za posebne namene interneta stvari, ob upoštevanju lastnosti in zmogljivosti različnih frekvenčnih pasov elektromagnetnega valovanja, zato poziva Komisijo, naj pri določanju ciljev Unije glede koordinacije in usklajevanja prek večletnih programov politike radijskega spektra upošteva potrebe interneta stvari; poudarja, da morajo tovrstni spektri ostati v javnih rokah, njihovo uporabo pa je treba urediti tako, da bi spodbujali in financirali več tehnoloških raziskav in razvoja na tem področju; meni, da bi moral nedodeljeni spekter omogočati uporabo novih (brezžičnih omrežnih) tehnologij in storitev, s čimer bi se spodbujale inovacije; |
| --- | --- |

47.

pozdravlja namero Komisije, da še naprej spremlja in ocenjuje potrebo po dodatnem usklajenem frekvenčnem spektru za posebne namene interneta stvari, ob upoštevanju lastnosti in zmogljivosti različnih frekvenčnih pasov elektromagnetnega valovanja, zato poziva Komisijo, naj pri določanju ciljev Unije glede koordinacije in usklajevanja prek večletnih programov politike radijskega spektra upošteva potrebe interneta stvari; poudarja, da morajo tovrstni spektri ostati v javnih rokah, njihovo uporabo pa je treba urediti tako, da bi spodbujali in financirali več tehnoloških raziskav in razvoja na tem področju; meni, da bi moral nedodeljeni spekter omogočati uporabo novih (brezžičnih omrežnih) tehnologij in storitev, s čimer bi se spodbujale inovacije;

| 48. | poudarja nevarnost pravne negotovosti v primeru računalništva v oblaku; |
| --- | --- |

48.

poudarja nevarnost pravne negotovosti v primeru računalništva v oblaku;

| 49. | meni, da je vključitev vseh političnih ravni (EU, nacionalne in regionalne) bistven predpogoj za učinkovit razvoj in uveljavitev interneta stvari; poudarja bistveno vlogo, ki ga bodo imeli regionalni in lokalni organi ter mesta pri razvoju interneta stvari, ko bodo poskrbeli, da bo presegel izključno zasebni vidik; poudarja tudi, da lahko lokalni organi obširno uporabljajo internet stvari, na primer pri organizaciji javnega prevoza, zbiranju odpadkov, izračunu stopnje onesnaženosti in upravljanju prometa; poziva Komisijo, naj se pri svojem delu na področju interneta stvari posvetuje z vsemi političnimi ravnmi v duhu upravljanja na več ravneh; |
| --- | --- |

49.

meni, da je vključitev vseh političnih ravni (EU, nacionalne in regionalne) bistven predpogoj za učinkovit razvoj in uveljavitev interneta stvari; poudarja bistveno vlogo, ki ga bodo imeli regionalni in lokalni organi ter mesta pri razvoju interneta stvari, ko bodo poskrbeli, da bo presegel izključno zasebni vidik; poudarja tudi, da lahko lokalni organi obširno uporabljajo internet stvari, na primer pri organizaciji javnega prevoza, zbiranju odpadkov, izračunu stopnje onesnaženosti in upravljanju prometa; poziva Komisijo, naj se pri svojem delu na področju interneta stvari posvetuje z vsemi političnimi ravnmi v duhu upravljanja na več ravneh;

| 50. | ugotavlja, da morajo biti informacije, ki jih nudijo tehnologije interneta stvari, izsledljive, preverljive in popravljive v primeru okvare sistema, ki temelji na njih; poudarja, da lahko napačne informacije ogrozijo življenja, saj so te tehnologije vključene v varnostne sisteme, na primer za nadzor prometa ali uravnavanje temperature; |
| --- | --- |

50.

ugotavlja, da morajo biti informacije, ki jih nudijo tehnologije interneta stvari, izsledljive, preverljive in popravljive v primeru okvare sistema, ki temelji na njih; poudarja, da lahko napačne informacije ogrozijo življenja, saj so te tehnologije vključene v varnostne sisteme, na primer za nadzor prometa ali uravnavanje temperature;

| 51. | poudarja, da so nove tehnologije ključne za poenostavitev prevoznih verig, izboljšanje kakovosti in učinkovitosti prevoza, podporo razvoju inteligentnih prevoznih sistemov in spodbujanje zelenih koridorjev, radiofrekvenčna identifikacija pa lahko nudi inovativne načine za izvajanje poslovnih operacij ob krepitvi zadovoljstva strank; |
| --- | --- |

51.

poudarja, da so nove tehnologije ključne za poenostavitev prevoznih verig, izboljšanje kakovosti in učinkovitosti prevoza, podporo razvoju inteligentnih prevoznih sistemov in spodbujanje zelenih koridorjev, radiofrekvenčna identifikacija pa lahko nudi inovativne načine za izvajanje poslovnih operacij ob krepitvi zadovoljstva strank;

| 52. | meni, da lahko uporaba interneta stvari v povezavi z naravo prispeva k razvoju zelenih tehnologij, tako da poveča energijsko učinkovitost, s tem pa tudi varstvo okolja, ter izboljša odnos med informacijsko in komunikacijsko tehnologijo in okoljem; |
| --- | --- |

52.

meni, da lahko uporaba interneta stvari v povezavi z naravo prispeva k razvoju zelenih tehnologij, tako da poveča energijsko učinkovitost, s tem pa tudi varstvo okolja, ter izboljša odnos med informacijsko in komunikacijsko tehnologijo in okoljem;

| 53. | poziva Komisijo, naj si prizadeva za vzpostavitev skupnih mednarodnih standardov za standardizacijo tehnologije radiofrekvenčne identifikacije ter drugih tehnologij interneta stvari in njihovih aplikacij, da bi poenostavili interoperabilnost ter odprto, pregledno in tehnološko nevtralno infrastrukturo; poudarja, da širitev interneta stvari onstran rešitev radiofrekvenčne identifikacije brez jasnih in priznanih standardov, kot je TCP5/IP6 v svetu interneta, ne more doseči svetovne ravni; |
| --- | --- |

53.

poziva Komisijo, naj si prizadeva za vzpostavitev skupnih mednarodnih standardov za standardizacijo tehnologije radiofrekvenčne identifikacije ter drugih tehnologij interneta stvari in njihovih aplikacij, da bi poenostavili interoperabilnost ter odprto, pregledno in tehnološko nevtralno infrastrukturo; poudarja, da širitev interneta stvari onstran rešitev radiofrekvenčne identifikacije brez jasnih in priznanih standardov, kot je TCP5/IP6 v svetu interneta, ne more doseči svetovne ravni;

| 54. | podpira predlog, da se v kratkem času sprejme internetni protokol različice 6 (IPv6) kot osnova za prihodnjo širitev in poenostavitev omrežja; |
| --- | --- |

54.

podpira predlog, da se v kratkem času sprejme internetni protokol različice 6 (IPv6) kot osnova za prihodnjo širitev in poenostavitev omrežja;

| 55. | pozdravlja namero Komisije, da leta 2010 predstavi sporočilo o varnosti, spoštovanju zasebnega življenja in zaupanju v vseprisotno informacijsko družbo; poudarja pomen tega sporočila in ukrepov, predlaganih za okrepitev pravil glede vidikov varnosti informacij, zasebnosti in varstva osebnih podatkov; poziva Komisijo, da dejavno vključi vse ustrezne zainteresirane strani, kot sta agencija Evropska agencija za varovanje omrežij in podatkov (ENISA) ter Evropski nadzornik za varstvo podatkov; |
| --- | --- |

55.

pozdravlja namero Komisije, da leta 2010 predstavi sporočilo o varnosti, spoštovanju zasebnega življenja in zaupanju v vseprisotno informacijsko družbo; poudarja pomen tega sporočila in ukrepov, predlaganih za okrepitev pravil glede vidikov varnosti informacij, zasebnosti in varstva osebnih podatkov; poziva Komisijo, da dejavno vključi vse ustrezne zainteresirane strani, kot sta agencija Evropska agencija za varovanje omrežij in podatkov (ENISA) ter Evropski nadzornik za varstvo podatkov;

| 56. | meni, da je treba zagotoviti, da bodo v procesu razvoja interneta stvari zaščitene vse temeljne pravice, ne le zasebnost; |
| --- | --- |

56.

meni, da je treba zagotoviti, da bodo v procesu razvoja interneta stvari zaščitene vse temeljne pravice, ne le zasebnost;

| 57. | meni, da bi morala Komisija pripraviti priporočila v zvezi z nalogami in pristojnostmi javnih upravnih in zakonodajnih organov ter organov pregona, kar zadeva internet stvari; |
| --- | --- |

57.

meni, da bi morala Komisija pripraviti priporočila v zvezi z nalogami in pristojnostmi javnih upravnih in zakonodajnih organov ter organov pregona, kar zadeva internet stvari;

| 58. | poziva Komisijo, naj pozorno spremlja pravilno izvajanje že sprejetih evropskih predpisov na tem področju in do konca leta predstavi časovni razpored v zvezi s smernicami, ki jih namerava predlagati na ravni EU, da bi okrepila varnost interneta stvari in aplikacij radiofrekvenčne identifikacije; |
| --- | --- |

58.

poziva Komisijo, naj pozorno spremlja pravilno izvajanje že sprejetih evropskih predpisov na tem področju in do konca leta predstavi časovni razpored v zvezi s smernicami, ki jih namerava predlagati na ravni EU, da bi okrepila varnost interneta stvari in aplikacij radiofrekvenčne identifikacije;

| 59. | poziva Komisijo, naj vzpostavi socialni dialog o internetu stvari in zagotovi informacije o dobrih in slabih vplivih novih tehnologij na vsakodnevno življenje; zato poziva Komisijo, naj začne proaktivno posvetovanje z evropskim industrijskim sektorjem in ga spodbudi, da prevzame vodilno vlogo pri oblikovanju in predlaganju inovativnih, standardiziranih in interoperabilnih tehnologij; |
| --- | --- |

59.

poziva Komisijo, naj vzpostavi socialni dialog o internetu stvari in zagotovi informacije o dobrih in slabih vplivih novih tehnologij na vsakodnevno življenje; zato poziva Komisijo, naj začne proaktivno posvetovanje z evropskim industrijskim sektorjem in ga spodbudi, da prevzame vodilno vlogo pri oblikovanju in predlaganju inovativnih, standardiziranih in interoperabilnih tehnologij;

| 60. | poziva Komisijo naj v zadostni meri vključi mala in srednja podjetja v akcijski načrt za internet stvari; |
| --- | --- |

60.

poziva Komisijo naj v zadostni meri vključi mala in srednja podjetja v akcijski načrt za internet stvari;

| 61. | poleg tega poziva Komisijo, naj ga redno obvešča o poteku dialoga s subjekti v tem sektorju in z zainteresiranimi stranmi ter o pobudah, ki jih namerava sprejeti; |
| --- | --- |

61.

poleg tega poziva Komisijo, naj ga redno obvešča o poteku dialoga s subjekti v tem sektorju in z zainteresiranimi stranmi ter o pobudah, ki jih namerava sprejeti;

| 62. | meni, da bi morala Komisija preučiti možnost dodatnega znižanja cen gostovanja; |
| --- | --- |

62.

meni, da bi morala Komisija preučiti možnost dodatnega znižanja cen gostovanja;

| 63. | poudarja, da je treba pri upravljanju interneta stvari težiti k čim manjši birokraciji in v postopek odločanja vključiti vse ustrezne zainteresirane strani, zato poziva k pravilni in ustrezni ureditvi na ravni EU; |
| --- | --- |

63.

poudarja, da je treba pri upravljanju interneta stvari težiti k čim manjši birokraciji in v postopek odločanja vključiti vse ustrezne zainteresirane strani, zato poziva k pravilni in ustrezni ureditvi na ravni EU;

| 64. | poziva Komisijo, naj dejavno sodeluje pri opredeljevanju in določanju načel in pravil za upravljanje interneta stvari skupaj s trgovinskimi partnerji na mednarodnih forumih, kot je Svetovna trgovinska organizacija; |
| --- | --- |

64.

poziva Komisijo, naj dejavno sodeluje pri opredeljevanju in določanju načel in pravil za upravljanje interneta stvari skupaj s trgovinskimi partnerji na mednarodnih forumih, kot je Svetovna trgovinska organizacija;

| 65. | poziva Komisijo, naj pojasni, za katere vidike upravljanja interneta meni, da jih je treba sedaj urediti v zvezi z internetom stvari in s katerim sistemom bo mogoče zaščititi splošni javni interes; |
| --- | --- |

65.

poziva Komisijo, naj pojasni, za katere vidike upravljanja interneta meni, da jih je treba sedaj urediti v zvezi z internetom stvari in s katerim sistemom bo mogoče zaščititi splošni javni interes;

| 66. | zato poziva Komisijo, naj problematiko v zvezi z upravljanjem interneta stvari preuči tudi s pomočjo gospodarskih subjektov v tem sektorju; meni tudi, da je treba nujno preučiti vidike, ki so povezani z brezžičnimi varnostnimi sistemi; |
| --- | --- |

66.

zato poziva Komisijo, naj problematiko v zvezi z upravljanjem interneta stvari preuči tudi s pomočjo gospodarskih subjektov v tem sektorju; meni tudi, da je treba nujno preučiti vidike, ki so povezani z brezžičnimi varnostnimi sistemi;

| 67. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

67.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic.

---

(1)  2009/2225(INI), Del Castillovo poročilo, A7-0066/2010.

---

| 12.8.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 236/33 |
| --- | --- | --- | --- |

12.8.2011

SL

Uradni list Evropske unije

CE 236/33

---

Torek, 15. junij 2010Upravljanje interneta: naslednji koraki

P7_TA(2010)0208

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. junija 2010 o upravljanju interneta: naslednji koraki (2009/2229(INI))

2011/C 236 E/05

Evropski Parlament,

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Upravljanje interneta: naslednji koraki (COM(2009)0277)“;,

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Kako zaščititi Evropo pred obsežnimi kibernetskimi napadi in prekinitvami: izboljšati pripravljenost, varnost in odpornost“ (KOM(2009)0149),

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. oktobra 1998 o globalizaciji in informacijski družbi: potreba po okrepljenem mednarodnem usklajevanju (1),

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. februarja 2001 o organizaciji in upravljanju interneta – vprašanja mednarodne in evropske politike 1998–2000 (2),

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 2. aprila 2001 o internetu naslednje generacije: potreba po evropski raziskovalni pobudi (3),

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 23. junija 2005 o informacijski družbi (4),

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. decembra 2005 o človekovih pravicah in svobodi tiska v Tuniziji in oceni svetovnega vrha o informacijski družbi v Tuniziji (5),

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 6. julija 2006 o svobodi izražanja na internetu (6),

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. januarja 2008 o drugem forumu o upravljanju interneta, ki je potekal od 12. do 15. novembra 2007 v Riu de Janeiru (7),

ob upoštevanju svojega priporočila Svetu z dne 26. marca 2009 o okrepitvi varnosti in temeljnih svoboščin na internetu (8),

ob upoštevanju člena 48 svojega poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko ter mnenj Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov, Odbora za kulturo in izobraževanje, Odbora za pravne zadeve in Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A7–0185/2010),

| A. | ker je internet temeljno globalno sredstvo za komuniciranje in ker ima velikanski vpliv na celotno družbo, |
| --- | --- |

A.

ker je internet temeljno globalno sredstvo za komuniciranje in ker ima velikanski vpliv na celotno družbo,

| B. | ker upravljanje interneta vključuje vprašanja v zvezi z varovanjem in zagotavljanjem temeljnih pravic in svoboščin, dostopom do interneta, njegovo uporabo in ranljivostjo zaradi spletnih napadov itd., |
| --- | --- |

B.

ker upravljanje interneta vključuje vprašanja v zvezi z varovanjem in zagotavljanjem temeljnih pravic in svoboščin, dostopom do interneta, njegovo uporabo in ranljivostjo zaradi spletnih napadov itd.,

| C. | ker kibernetski kriminal vse bolj ogroža naše družbe, ki se opirajo na informacijsko in komunikacijsko tehnologijo, in ker je vse več napeljevanja na teroristične napade, kazniva dejanja spodbujanja sovraštva in otroške pornografije, kar ogroža posameznike, tudi otroke, |
| --- | --- |

C.

ker kibernetski kriminal vse bolj ogroža naše družbe, ki se opirajo na informacijsko in komunikacijsko tehnologijo, in ker je vse več napeljevanja na teroristične napade, kazniva dejanja spodbujanja sovraštva in otroške pornografije, kar ogroža posameznike, tudi otroke,

| D. | ker je preplet med kibernetskim kriminalom, jurisdikcijo nad internetom in računalništvom v oblaku kot porajajoč se vidik upravljanja interneta na evropski ravni zelo pomemben, |
| --- | --- |

D.

ker je preplet med kibernetskim kriminalom, jurisdikcijo nad internetom in računalništvom v oblaku kot porajajoč se vidik upravljanja interneta na evropski ravni zelo pomemben,

| E. | ker se posamezni vidiki upravljanja interneta nanašajo na internetno naslavljanje in druga pretežno tehnična vprašanja, s katerimi se ukvarjajo Internetna korporacija za dodeljevanje imen in številk (ICANN), Organ za dodeljevanje internetnih naslovov (IANA), Projektna skupina za internetno tehnologijo (IETF), regionalni internetni registri in druge organizacije, |
| --- | --- |

E.

ker se posamezni vidiki upravljanja interneta nanašajo na internetno naslavljanje in druga pretežno tehnična vprašanja, s katerimi se ukvarjajo Internetna korporacija za dodeljevanje imen in številk (ICANN), Organ za dodeljevanje internetnih naslovov (IANA), Projektna skupina za internetno tehnologijo (IETF), regionalni internetni registri in druge organizacije,

| F. | ker je imel do sedaj v povezavi z upravljanjem interneta zasebni sektor prevladujočo in pozitivno vodilno vlogo, je pa treba pri opredelitvi globalne strategije okrepiti vlogo javnih organizacij, |
| --- | --- |

F.

ker je imel do sedaj v povezavi z upravljanjem interneta zasebni sektor prevladujočo in pozitivno vodilno vlogo, je pa treba pri opredelitvi globalne strategije okrepiti vlogo javnih organizacij,

| G. | ker imajo vlade pomembno vlogo pri širših upravnih vidikih varovanja javnega interesa, zlasti v zvezi z varovanjem in zagotavljanjem temeljnih pravic in svoboščin, pa tudi zagotavljanjem varnosti, integritete in odpornosti interneta, čeprav izredno pomembno vlogo nosi zasebni sektor, ki zagotavlja potrebne naložbe, strokovno znanje in podjetniške pobude; |
| --- | --- |

G.

ker imajo vlade pomembno vlogo pri širših upravnih vidikih varovanja javnega interesa, zlasti v zvezi z varovanjem in zagotavljanjem temeljnih pravic in svoboščin, pa tudi zagotavljanjem varnosti, integritete in odpornosti interneta, čeprav izredno pomembno vlogo nosi zasebni sektor, ki zagotavlja potrebne naložbe, strokovno znanje in podjetniške pobude;

| H. | ker so svetovni forum o upravljanju interneta ter različni nacionalni in regionalni forumi pomembna prizorišča za večstranski dialog zainteresiranih strani o internetni politiki, |
| --- | --- |

H.

ker so svetovni forum o upravljanju interneta ter različni nacionalni in regionalni forumi pomembna prizorišča za večstranski dialog zainteresiranih strani o internetni politiki,

| I. | ker Evropski parlament in druge evropske institucije izkazujejo dolgotrajno zavezanost internetu kot odprti svetovni javni dobrini, |
| --- | --- |

I.

ker Evropski parlament in druge evropske institucije izkazujejo dolgotrajno zavezanost internetu kot odprti svetovni javni dobrini,

| 1. | meni, da je internet svetovna javna dobrina, ki jo je treba upravljati v skupnem interesu; |
| --- | --- |

1.

meni, da je internet svetovna javna dobrina, ki jo je treba upravljati v skupnem interesu;

| 2. | priznava, da je internet bistven za uresničevanje svobode izražanja, kulturne raznolikosti, medijskega pluralizma, demokratičnega državljanstva ter izobraževanja in dostopa do informacij, s tem pa tudi sredstvo za širjenje demokratičnih vrednot po svetu; |
| --- | --- |

2.

priznava, da je internet bistven za uresničevanje svobode izražanja, kulturne raznolikosti, medijskega pluralizma, demokratičnega državljanstva ter izobraževanja in dostopa do informacij, s tem pa tudi sredstvo za širjenje demokratičnih vrednot po svetu;

| 3. | opozarja, da je internet postal nepogrešljivo orodje za spodbujanje demokratičnih pobud, političnih razprav, digitalne pismenosti in širjenja znanja; opozarja, da dostop do interneta zagotavlja izvajanje številnih temeljnih pravic in je od njih tudi odvisen, vključno z, a ne izključno, spoštovanje zasebnega življenja, varstvo podatkov, svobodo izražanja, govora in združevanja, svobodo tiska, političnega izražanja in sodelovanja, nediskriminacijo, izobraževanje in kulturno in jezikovno raznolikost; poudarja, da imajo zato institucije in zainteresirane strani na vseh ravneh splošno odgovornost, da pomagajo pri zagotavljanju pravice do sodelovanja v informacijski družbi, zlasti starejšim, ki se spoprijemajo z več težavami pri seznanjanju z novimi tehnologijami, in da se hkrati spopadejo z dvojnim izzivom, ki ga predstavljata e-nepismenost in izključitev iz demokratičnih procesov v elektronski dobi; |
| --- | --- |

3.

opozarja, da je internet postal nepogrešljivo orodje za spodbujanje demokratičnih pobud, političnih razprav, digitalne pismenosti in širjenja znanja; opozarja, da dostop do interneta zagotavlja izvajanje številnih temeljnih pravic in je od njih tudi odvisen, vključno z, a ne izključno, spoštovanje zasebnega življenja, varstvo podatkov, svobodo izražanja, govora in združevanja, svobodo tiska, političnega izražanja in sodelovanja, nediskriminacijo, izobraževanje in kulturno in jezikovno raznolikost; poudarja, da imajo zato institucije in zainteresirane strani na vseh ravneh splošno odgovornost, da pomagajo pri zagotavljanju pravice do sodelovanja v informacijski družbi, zlasti starejšim, ki se spoprijemajo z več težavami pri seznanjanju z novimi tehnologijami, in da se hkrati spopadejo z dvojnim izzivom, ki ga predstavljata e-nepismenost in izključitev iz demokratičnih procesov v elektronski dobi;

| 4. | poudarja predvsem potrebo po okrepitvi pristopa od spodaj navzgor in e-demokracije ter sočasnem zagotavljanju znatnih zaščitnih ukrepov za preprečitev novih oblik nadzora, kontrole in cenzure s strani javnih ali privatnih akterjev, tako da bosta prosti dostop do interneta in varovanje zasebnega življenja resnična in ne navidezna; |
| --- | --- |

4.

poudarja predvsem potrebo po okrepitvi pristopa od spodaj navzgor in e-demokracije ter sočasnem zagotavljanju znatnih zaščitnih ukrepov za preprečitev novih oblik nadzora, kontrole in cenzure s strani javnih ali privatnih akterjev, tako da bosta prosti dostop do interneta in varovanje zasebnega življenja resnična in ne navidezna;

| 5. | poudarja, da je treba zaščiti in spodbujati evropsko kulturno dediščino, tudi prek interneta; meni, da ima internet bistveno vlogo pri spodbujanju inovativnosti in zmanjševanju digitalnega družbenega in kulturnega razkoraka v Evropi v primerjavi z drugimi deli sveta; odobrava dejstvo, da Komisija razume pomembnost „premostitve digitalne ločnice“ in razvojna vprašanja, povezana z upravljanjem interneta; vendar meni, da se je treba osredotočiti tudi na številne starejše državljane v razvitem svetu in svetu v razvoju, ki se v tem novem spletnem svetu pogosto počutijo potisnjeni v ozadje; ugotavlja, da je internet lahko učinkovito orodje socialnega vključevanja, pri čemer starejši državljani ne smejo biti izvzeti; nujno poziva k spodbujanju izobraževanja o uporabi virov, ki jih ponuja internet, in o izbiri meril, kako jih uporabljati; |
| --- | --- |

5.

poudarja, da je treba zaščiti in spodbujati evropsko kulturno dediščino, tudi prek interneta; meni, da ima internet bistveno vlogo pri spodbujanju inovativnosti in zmanjševanju digitalnega družbenega in kulturnega razkoraka v Evropi v primerjavi z drugimi deli sveta; odobrava dejstvo, da Komisija razume pomembnost „premostitve digitalne ločnice“ in razvojna vprašanja, povezana z upravljanjem interneta; vendar meni, da se je treba osredotočiti tudi na številne starejše državljane v razvitem svetu in svetu v razvoju, ki se v tem novem spletnem svetu pogosto počutijo potisnjeni v ozadje; ugotavlja, da je internet lahko učinkovito orodje socialnega vključevanja, pri čemer starejši državljani ne smejo biti izvzeti; nujno poziva k spodbujanju izobraževanja o uporabi virov, ki jih ponuja internet, in o izbiri meril, kako jih uporabljati;

| 6. | priznava, da vse pogostejša uporaba interneta med državljani, potrošniki, podjetji in upravnimi organi pomeni, da je to komunikacijsko orodje postalo eden temeljnih elementov za uresničitev notranjega trga v EU; v zvezi s tem poudarja, da je potrebno ustrezno varstvo potrošnikov in imetnikov pravic intelektualne lastnine pri uporabi interneta; prav tako poudarja, da morajo biti zagotovljene državljanske pravice in svoboščine uporabnikov interneta; priznava pomen interneta kot sredstva za obveščanje in spodbujanje pravic potrošnikov; |
| --- | --- |

6.

priznava, da vse pogostejša uporaba interneta med državljani, potrošniki, podjetji in upravnimi organi pomeni, da je to komunikacijsko orodje postalo eden temeljnih elementov za uresničitev notranjega trga v EU; v zvezi s tem poudarja, da je potrebno ustrezno varstvo potrošnikov in imetnikov pravic intelektualne lastnine pri uporabi interneta; prav tako poudarja, da morajo biti zagotovljene državljanske pravice in svoboščine uporabnikov interneta; priznava pomen interneta kot sredstva za obveščanje in spodbujanje pravic potrošnikov;

| 7. | poudarja, da mora upravljanje interneta olajšati elektronsko poslovanje in čezmejne transakcije, tako da se decentralizirajo samoregulativne vloge, zlasti pri postavljanju vstopnih pogojev za novo konkurenco; |
| --- | --- |

7.

poudarja, da mora upravljanje interneta olajšati elektronsko poslovanje in čezmejne transakcije, tako da se decentralizirajo samoregulativne vloge, zlasti pri postavljanju vstopnih pogojev za novo konkurenco;

| 8. | poziva k lažjemu dostopu in razvoju interneta v novejših državah članicah, zlasti na podeželskih območjih, in v državah v razvoju prek programov, ki jih financira Evropska unija; poziva tudi, da se tem državam omogoči večji vpliv pri oblikovanju upravljanja interneta; |
| --- | --- |

8.

poziva k lažjemu dostopu in razvoju interneta v novejših državah članicah, zlasti na podeželskih območjih, in v državah v razvoju prek programov, ki jih financira Evropska unija; poziva tudi, da se tem državam omogoči večji vpliv pri oblikovanju upravljanja interneta;

| 9. | meni, da je treba internet upravljati na podlagi širokega in uravnoteženega javno-zasebnega modela brez prevlade katerega koli posameznega subjekta ali skupine subjektov ter poskusov kontrole informacijskih tokov na internetu s strani državnih ali nadnacionalnih organov, da bi zavarovali interes EU pri ohranjanju interneta kot svetovne javne dobrine, pri tem pa sodelovati v procesih z več zainteresiranimi stranmi za upravljanje interneta, ki so še vedno učinkovit mehanizem za spodbujanje svetovnega sodelovanja; |
| --- | --- |

9.

meni, da je treba internet upravljati na podlagi širokega in uravnoteženega javno-zasebnega modela brez prevlade katerega koli posameznega subjekta ali skupine subjektov ter poskusov kontrole informacijskih tokov na internetu s strani državnih ali nadnacionalnih organov, da bi zavarovali interes EU pri ohranjanju interneta kot svetovne javne dobrine, pri tem pa sodelovati v procesih z več zainteresiranimi stranmi za upravljanje interneta, ki so še vedno učinkovit mehanizem za spodbujanje svetovnega sodelovanja;

| 10. | poudarja, da so vrednote iz člena 2 Pogodbe o Evropski uniji, na katerih je osnovana Unija, ključne vrednote in cilji Evropske unije; zato Evropsko komisijo in države članice poziva, naj zagotovijo, da bodo vse aktivnosti, povezane z upravljanjem interneta, v skladu s temi vrednotami in cilji, zlasti v tistih svetovnih forumih internetnega upravljanja, v katerih sodelujejo države, katerih vrednote se bistveno razlikujejo od evropskih; meni, da bi bilo treba s temi državami v izogib konfliktu pospešiti mednarodni dialog glede urejanja interneta; |
| --- | --- |

10.

poudarja, da so vrednote iz člena 2 Pogodbe o Evropski uniji, na katerih je osnovana Unija, ključne vrednote in cilji Evropske unije; zato Evropsko komisijo in države članice poziva, naj zagotovijo, da bodo vse aktivnosti, povezane z upravljanjem interneta, v skladu s temi vrednotami in cilji, zlasti v tistih svetovnih forumih internetnega upravljanja, v katerih sodelujejo države, katerih vrednote se bistveno razlikujejo od evropskih; meni, da bi bilo treba s temi državami v izogib konfliktu pospešiti mednarodni dialog glede urejanja interneta;

| 11. | meni, da bi se morale vlade osredotočiti na vprašanja, ki so ključna za globalno javno internetno politiko, saj mora vodenje zasebnega sektorja temeljiti na spoštovanju načel javne politike in veljavne zakonodaje, ter da bi se morale držati načela nevmešavanja, razen kadar je to potrebno v izjemnih okoliščinah, pa še takrat bi moralo njihovo ukrepanje spoštovati temeljne človekove pravice in načelo sorazmernosti; |
| --- | --- |

11.

meni, da bi se morale vlade osredotočiti na vprašanja, ki so ključna za globalno javno internetno politiko, saj mora vodenje zasebnega sektorja temeljiti na spoštovanju načel javne politike in veljavne zakonodaje, ter da bi se morale držati načela nevmešavanja, razen kadar je to potrebno v izjemnih okoliščinah, pa še takrat bi moralo njihovo ukrepanje spoštovati temeljne človekove pravice in načelo sorazmernosti;

| 12. | meni, da bi se morale vlade vzdržati vsakodnevnega poseganja v upravljanje interneta ter oviranja inovativnosti in konkurence z nepotrebnim, mučnim in restriktivnim reguliranjem ter da ne bi smele poskušati uvajati nadzora nad nečim, kar je in mora ostati svetovna javna last; |
| --- | --- |

12.

meni, da bi se morale vlade vzdržati vsakodnevnega poseganja v upravljanje interneta ter oviranja inovativnosti in konkurence z nepotrebnim, mučnim in restriktivnim reguliranjem ter da ne bi smele poskušati uvajati nadzora nad nečim, kar je in mora ostati svetovna javna last;

| 13. | poziva vlade, naj se vzdržijo omejevanja dostopa do interneta s cenzuriranjem, onemogočanjem dostopa, filtriranjem ali drugimi oblikami nadzora ter da ne bi smele zahtevati od zasebnikov, da opravljajo tak nadzor; vztraja, da je treba ohranjati odprt internet, kjer uporabniki lahko dostopajo do informacij in njihove distribucije ter do želenih aplikacij in storitev, kot to določa prenovljeni ureditveni okvir za elektronske komunikacije; |
| --- | --- |

13.

poziva vlade, naj se vzdržijo omejevanja dostopa do interneta s cenzuriranjem, onemogočanjem dostopa, filtriranjem ali drugimi oblikami nadzora ter da ne bi smele zahtevati od zasebnikov, da opravljajo tak nadzor; vztraja, da je treba ohranjati odprt internet, kjer uporabniki lahko dostopajo do informacij in njihove distribucije ter do želenih aplikacij in storitev, kot to določa prenovljeni ureditveni okvir za elektronske komunikacije;

| 14. | poudarja, da vsakršne omejitve, ki naj bi bile nepogrešljive, v demokratični družbi ne smejo biti strožje, kot je potrebno, hkrati pa morajo biti utemeljene z zakonodajo ter učinkovite in sorazmerne; poudarja, da je treba zagotoviti varstvo mladoletnikov ter poziva države članice, naj prav tako sprejmejo ukrepe, na primer uporabijo sistem obveščanja v javnem interesu, ki je bil uveden z Direktivo 2009/136/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. novembra 2009 o spremembah Direktive 2002/22/ES, Direktive 2002/58/ES in Uredbe (ES) št. 2006/2004 v zvezi s pravicami uporabnikov (direktiva o pravicah državljanov) (9), s katerimi bodo mladoletnike pripravile do odgovorne uporabe interneta in spletnih informacijskih storitev ter dvignile raven zavesti o možnih nevarnostih novih storitev; |
| --- | --- |

14.

poudarja, da vsakršne omejitve, ki naj bi bile nepogrešljive, v demokratični družbi ne smejo biti strožje, kot je potrebno, hkrati pa morajo biti utemeljene z zakonodajo ter učinkovite in sorazmerne; poudarja, da je treba zagotoviti varstvo mladoletnikov ter poziva države članice, naj prav tako sprejmejo ukrepe, na primer uporabijo sistem obveščanja v javnem interesu, ki je bil uveden z Direktivo 2009/136/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. novembra 2009 o spremembah Direktive 2002/22/ES, Direktive 2002/58/ES in Uredbe (ES) št. 2006/2004 v zvezi s pravicami uporabnikov (direktiva o pravicah državljanov) (9), s katerimi bodo mladoletnike pripravile do odgovorne uporabe interneta in spletnih informacijskih storitev ter dvignile raven zavesti o možnih nevarnostih novih storitev;

| 15. | poziva k številnejšim pobudam, s katerimi bi otrokom omogočili varno raziskovanje interneta, po vsem svetu razširili najboljše prakse in okrepili mednarodno sodelovanje v boju proti škodljivim in nezakonitim vsebinam na spletu, zlasti v zvezi s spolnim zlorabljanjem otrok na internetu; |
| --- | --- |

15.

poziva k številnejšim pobudam, s katerimi bi otrokom omogočili varno raziskovanje interneta, po vsem svetu razširili najboljše prakse in okrepili mednarodno sodelovanje v boju proti škodljivim in nezakonitim vsebinam na spletu, zlasti v zvezi s spolnim zlorabljanjem otrok na internetu;

| 16. | prav tako upošteva posebno potrebo po varstvu ogroženih oseb, zlasti mladoletnikov, s skupnim ukrepanjem javnih in zasebnih zainteresiranih strani; ponavlja, da je treba pri boju proti kibernetskemu kriminalu in otroški pornografiji odstraniti kaznive vsebine pri viru, preden se onemogoči dostop do spletnih mest; |
| --- | --- |

16.

prav tako upošteva posebno potrebo po varstvu ogroženih oseb, zlasti mladoletnikov, s skupnim ukrepanjem javnih in zasebnih zainteresiranih strani; ponavlja, da je treba pri boju proti kibernetskemu kriminalu in otroški pornografiji odstraniti kaznive vsebine pri viru, preden se onemogoči dostop do spletnih mest;

| 17. | meni, da bi morale vlade poleg načel upravljanja, ki jih določi Komisija, uveljaviti tudi naslednja načela:






  i) | preglednost, večstranskost, demokracija in varovanje temeljnih pravic in svoboščin v skladu s standardi EU; |
| --- | --- | --- |

17.

meni, da bi morale vlade poleg načel upravljanja, ki jih določi Komisija, uveljaviti tudi naslednja načela:

i)

preglednost, večstranskost, demokracija in varovanje temeljnih pravic in svoboščin v skladu s standardi EU;

| ii) | spoštovanje odprtega, interoperabilnega, tehnološko nevtralnega in povezljivega značaja internetne infrastrukture; |
| --- | --- |

ii)

spoštovanje odprtega, interoperabilnega, tehnološko nevtralnega in povezljivega značaja internetne infrastrukture;

| iii) | javna odgovornost zasebnikov navzven pri vsakodnevnem upravljanju svetovnih internetnih virov; |
| --- | --- |

iii)

javna odgovornost zasebnikov navzven pri vsakodnevnem upravljanju svetovnih internetnih virov;

| iv) | spodbujanje globalnega upravljanja interneta z nadaljnjim spodbujanjem postopkov z vsestransko udeležbo zainteresiranih strani in interakcijo med njimi, pri čemer je treba obravnavati tudi potrebo po okrepljeni udeležbi držav v razvoju; |
| --- | --- |

iv)

spodbujanje globalnega upravljanja interneta z nadaljnjim spodbujanjem postopkov z vsestransko udeležbo zainteresiranih strani in interakcijo med njimi, pri čemer je treba obravnavati tudi potrebo po okrepljeni udeležbi držav v razvoju;

| v) | zaščita nedeljivosti svetovnega interneta in svobode komuniciranja tako, da se ne sprejemajo nobeni regionalni ukrepi, kot je preklic naslovov IP ali domenskih imen v tretjih državah; |
| --- | --- |

v)

zaščita nedeljivosti svetovnega interneta in svobode komuniciranja tako, da se ne sprejemajo nobeni regionalni ukrepi, kot je preklic naslovov IP ali domenskih imen v tretjih državah;

| 18. | poudarja, da bi morala EU doseči soglasje glede uveljavljanja temeljnih načel upravljanja interneta ter to soglasje odločno zagovarjati v mednarodnih forumih in dvostranskih odnosih; |
| --- | --- |

18.

poudarja, da bi morala EU doseči soglasje glede uveljavljanja temeljnih načel upravljanja interneta ter to soglasje odločno zagovarjati v mednarodnih forumih in dvostranskih odnosih;

| 19. | pozdravlja granadsko strategijo, ki jo je pripravilo špansko predsedstvo, zlasti njene vidike, ki se nanašajo na upravljanje interneta, in določbe iz poročila Parlamenta o novi digitalni agendi za Evropo: 2015.eu (10) glede priprave evropske listine državljanskih in potrošniških pravic v digitalnem okolju in razvitja „pete svoboščine“, ki bo omogočala prost pretok vsebin in znanja; |
| --- | --- |

19.

pozdravlja granadsko strategijo, ki jo je pripravilo špansko predsedstvo, zlasti njene vidike, ki se nanašajo na upravljanje interneta, in določbe iz poročila Parlamenta o novi digitalni agendi za Evropo: 2015.eu (10) glede priprave evropske listine državljanskih in potrošniških pravic v digitalnem okolju in razvitja „pete svoboščine“, ki bo omogočala prost pretok vsebin in znanja;

| 20. | je seznanjen z novim dokumentom Združenih držav o upravljanju interneta „Internet Policy 3.0“, ki je bil objavljen 24. februarja 2010; |
| --- | --- |

20.

je seznanjen z novim dokumentom Združenih držav o upravljanju interneta „Internet Policy 3.0“, ki je bil objavljen 24. februarja 2010;

| 21. | poudarja, da bi morala EU obravnavati tri ključna vprašanja javne politike:






  i) | zaščito internetne infrastrukture za zagotovitev odprtosti, razpoložljivosti, varnosti in odpornosti na kibernetske napade, |
| --- | --- | --- |

21.

poudarja, da bi morala EU obravnavati tri ključna vprašanja javne politike:

i)

zaščito internetne infrastrukture za zagotovitev odprtosti, razpoložljivosti, varnosti in odpornosti na kibernetske napade,

| ii) | evropsko odvisnost od prevladujočih tržnih rešitev in s tem povezanim ogrožanjem javne varnosti ter |
| --- | --- |

ii)

evropsko odvisnost od prevladujočih tržnih rešitev in s tem povezanim ogrožanjem javne varnosti ter

| iii) | varstvo podatkov in zasebnosti, zlasti kar zadeva vzpostavitev učinkovitih mednarodnih mehanizmov za reševanje sporov; poziva Komisijo, naj pripravi predlog za prilagoditev direktive o varstvu podatkov današnjemu digitalnemu okolju; |
| --- | --- |

iii)

varstvo podatkov in zasebnosti, zlasti kar zadeva vzpostavitev učinkovitih mednarodnih mehanizmov za reševanje sporov; poziva Komisijo, naj pripravi predlog za prilagoditev direktive o varstvu podatkov današnjemu digitalnemu okolju;

| 22. | poziva države članice, naj v sodelovanju s Komisijo zagotovijo zaščito internetne infrastrukture pred grožnjami in napadi preko usklajenega pristopa EU ter z dokončno vzpostavitvijo nacionalnih skupin za ukrepanje ob izrednih dogodkih in mehanizmov za medsebojno sodelovanje teh skupin; |
| --- | --- |

22.

poziva države članice, naj v sodelovanju s Komisijo zagotovijo zaščito internetne infrastrukture pred grožnjami in napadi preko usklajenega pristopa EU ter z dokončno vzpostavitvijo nacionalnih skupin za ukrepanje ob izrednih dogodkih in mehanizmov za medsebojno sodelovanje teh skupin;

| 23. | poziva Komisijo in države članice, naj okrepijo svoja prizadevanja na področju večje varnosti kibernetskega prostora v EU ter naj se primerno udeležujejo mednarodnega sodelovanja v zvezi s tem vprašanjem in poudarja potrebo po pristopu, v katerem bodo vsestransko udeležene vse zainteresirane strani in ki bo omogočil boljše razumevanje in poznavanje jurisdikcije s področja kibernetskega kriminala in računalništva v oblaku, osnovan pa bo na enakosti ter jasno določenih obveznostih in odgovornostih vsake od udeleženih zainteresiranih strani; |
| --- | --- |

23.

poziva Komisijo in države članice, naj okrepijo svoja prizadevanja na področju večje varnosti kibernetskega prostora v EU ter naj se primerno udeležujejo mednarodnega sodelovanja v zvezi s tem vprašanjem in poudarja potrebo po pristopu, v katerem bodo vsestransko udeležene vse zainteresirane strani in ki bo omogočil boljše razumevanje in poznavanje jurisdikcije s področja kibernetskega kriminala in računalništva v oblaku, osnovan pa bo na enakosti ter jasno določenih obveznostih in odgovornostih vsake od udeleženih zainteresiranih strani;

| 24. | poudarja pomen varnosti elektronskih storitev, zlasti elektronskih podpisov in potrebe po infrastrukturi javnih ključev na vseevropski ravni, ter Komisijo poziva, naj vzpostavi evropski portal organov za potrjevanje, s katerim bo zagotovila čezmejno interoperabilnost elektronskih podpisov in povečala varnost transakcij, opravljenih z uporabo interneta; |
| --- | --- |

24.

poudarja pomen varnosti elektronskih storitev, zlasti elektronskih podpisov in potrebe po infrastrukturi javnih ključev na vseevropski ravni, ter Komisijo poziva, naj vzpostavi evropski portal organov za potrjevanje, s katerim bo zagotovila čezmejno interoperabilnost elektronskih podpisov in povečala varnost transakcij, opravljenih z uporabo interneta;

| 25. | poziva Komisijo, naj državam članicam, ki še niso ratificirale in začele izvajati Konvencije Sveta Evrope o kibernetski kriminaliteti, zagotovi jasna navodila, da bi s tem vse države članice pritegnila k skupnim prizadevanjem za preprečevanje kibernetskega kriminala in neželene pošte, za večje zaupanje uporabnikov in zaščito kibernetskega prostora Evropske unije pred vsakovrstnimi kaznivimi dejanji in prekrški; vse države članice poziva, naj ratificirajo in izvajajo Konvencijo Sveta Evrope o kibernetski kriminaliteti; |
| --- | --- |

25.

poziva Komisijo, naj državam članicam, ki še niso ratificirale in začele izvajati Konvencije Sveta Evrope o kibernetski kriminaliteti, zagotovi jasna navodila, da bi s tem vse države članice pritegnila k skupnim prizadevanjem za preprečevanje kibernetskega kriminala in neželene pošte, za večje zaupanje uporabnikov in zaščito kibernetskega prostora Evropske unije pred vsakovrstnimi kaznivimi dejanji in prekrški; vse države članice poziva, naj ratificirajo in izvajajo Konvencijo Sveta Evrope o kibernetski kriminaliteti;

| 26. | poziva vse države članice, naj ratificirajo in izvajajo Konvencijo Sveta Evrope o preprečevanju terorizma, s čimer bi vzpostavile osnovo za mednarodno sodelovanje pri preprečevanju uporabe interneta v teroristične namene in napadov velikega obsega na računalniške sisteme in skozi njih, ki ogrožajo nacionalno in javno varnost ali gospodarsko blaginjo; |
| --- | --- |

26.

poziva vse države članice, naj ratificirajo in izvajajo Konvencijo Sveta Evrope o preprečevanju terorizma, s čimer bi vzpostavile osnovo za mednarodno sodelovanje pri preprečevanju uporabe interneta v teroristične namene in napadov velikega obsega na računalniške sisteme in skozi njih, ki ogrožajo nacionalno in javno varnost ali gospodarsko blaginjo;

| 27. | priporoča tudi, naj si Komisija in države članice z ukrepi za večjo raznolikost omrežja in sistemov prizadevajo za okrepljeno varnost in stabilnost interneta, za to pa uveljavljajo konkurenčno pravo, standarde EU in politiko javnih naročil, pa tudi:






  i) | podprejo delo organizacije ICANN v zvezi z varnostjo in stabilnostjo na področju sistema domenskih imen, |
| --- | --- | --- |

27.

priporoča tudi, naj si Komisija in države članice z ukrepi za večjo raznolikost omrežja in sistemov prizadevajo za okrepljeno varnost in stabilnost interneta, za to pa uveljavljajo konkurenčno pravo, standarde EU in politiko javnih naročil, pa tudi:

i)

podprejo delo organizacije ICANN v zvezi z varnostjo in stabilnostjo na področju sistema domenskih imen,

| ii) | podprejo delo v mednarodnih forumih, kot so Organizacija za gospodarsko sodelovanje in razvoj, OZN in Svet Evrope, za boljše zakonodajne okvire in nacionalno usklajevanje; |
| --- | --- |

ii)

podprejo delo v mednarodnih forumih, kot so Organizacija za gospodarsko sodelovanje in razvoj, OZN in Svet Evrope, za boljše zakonodajne okvire in nacionalno usklajevanje;

| 28. | poudarja, da so zaradi uspešnosti socialnih mrež, ki je povezana s tehničnimi zmogljivostmi interneta (spomin in obdelava podatkov), nastale težave zlasti s hrambo podatkov in uporabo arhiviranih podatkov; v zvezi s tem obžaluje, da na internetu še ni mogoče uveljavljati „pravice do pozabe“; |
| --- | --- |

28.

poudarja, da so zaradi uspešnosti socialnih mrež, ki je povezana s tehničnimi zmogljivostmi interneta (spomin in obdelava podatkov), nastale težave zlasti s hrambo podatkov in uporabo arhiviranih podatkov; v zvezi s tem obžaluje, da na internetu še ni mogoče uveljavljati „pravice do pozabe“;

| 29. | poudarja, da je treba najti ustrezno ravnovesje med zaščito zasebnosti uporabnikov in shranjevanjem osebnih podatkov; |
| --- | --- |

29.

poudarja, da je treba najti ustrezno ravnovesje med zaščito zasebnosti uporabnikov in shranjevanjem osebnih podatkov;

| 30. | obžaluje, da naraščajoče uporabe internetnih omrežij še ne spremljajo pravila, ki bi uporabnikom omogočala upravljanje osebnih podatkov, ki so jih zaupali tem omrežjem; |
| --- | --- |

30.

obžaluje, da naraščajoče uporabe internetnih omrežij še ne spremljajo pravila, ki bi uporabnikom omogočala upravljanje osebnih podatkov, ki so jih zaupali tem omrežjem;

| 31. | poudarja, da ima lahko pregledno in odgovorno upravljanje interneta pomembno vlogo pri nadzorovanju, kako iskalniki obdelujejo informacije po svetu; |
| --- | --- |

31.

poudarja, da ima lahko pregledno in odgovorno upravljanje interneta pomembno vlogo pri nadzorovanju, kako iskalniki obdelujejo informacije po svetu;

| 32. | poziva Komisijo, naj poda predlog za razširitev področja uporabe Uredbe (ES) št. 864/2007 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. julija 2007 o pravu, ki se uporablja za nepogodbene obveznosti (Rim II) (11), tako da bodo vanjo vključene kršitve varstva podatkov in zasebnosti; poziva Svet, naj odobri pogajanja za sklenitev mednarodnega sporazuma, ki bo državljanom EU zagotovil pravna sredstva v primeru kršitve njihovih pravic do varstva podatkov in zasebnosti v okviru zakonodaje EU; |
| --- | --- |

32.

poziva Komisijo, naj poda predlog za razširitev področja uporabe Uredbe (ES) št. 864/2007 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. julija 2007 o pravu, ki se uporablja za nepogodbene obveznosti (Rim II) (11), tako da bodo vanjo vključene kršitve varstva podatkov in zasebnosti; poziva Svet, naj odobri pogajanja za sklenitev mednarodnega sporazuma, ki bo državljanom EU zagotovil pravna sredstva v primeru kršitve njihovih pravic do varstva podatkov in zasebnosti v okviru zakonodaje EU;

| 33. | podpira pospeševanje načela spoštovanja zasebnosti že pri načrtovanju, v skladu s katerim je treba zahteve za varstvo zasebnosti in podatkov čim prej vključiti v življenjski ciklus novih tehnoloških pridobitev ter s tem državljanom zagotoviti varno in uporabniku prijazno okolje; |
| --- | --- |

33.

podpira pospeševanje načela spoštovanja zasebnosti že pri načrtovanju, v skladu s katerim je treba zahteve za varstvo zasebnosti in podatkov čim prej vključiti v življenjski ciklus novih tehnoloških pridobitev ter s tem državljanom zagotoviti varno in uporabniku prijazno okolje;

| 34. | poudarja, da vse bolj potrebujemo spričevala o varnosti spletnih strani, da bodo potrošniki do spletnih informacij in storitev dostopali z večjim zaupanjem; |
| --- | --- |

34.

poudarja, da vse bolj potrebujemo spričevala o varnosti spletnih strani, da bodo potrošniki do spletnih informacij in storitev dostopali z večjim zaupanjem;

| 35. | poudarja, da bi morale institucije in organi EU ter države članice uskladiti pristop do upravljanja interneta v različnih mednarodnih organih, ki se s tem ukvarjajo, kot je organizacija ICANN in njeni svetovalni organi, vključno z vladnim svetovalnim odborom (GAC); |
| --- | --- |

35.

poudarja, da bi morale institucije in organi EU ter države članice uskladiti pristop do upravljanja interneta v različnih mednarodnih organih, ki se s tem ukvarjajo, kot je organizacija ICANN in njeni svetovalni organi, vključno z vladnim svetovalnim odborom (GAC);

| 36. | opozarja na vlogo Evropske agencije za varnost omrežij in informacij (ENISA) pri oblikovanju enotnega evropskega informacijskega prostora; ugotavlja, da lahko Evropska agencija za varnost omrežij in informacij (ENISA) igra pomembno vlogo, zlasti pri preprečevanju, obravnavanju in odzivanju na težave v zvezi z varnostjo omrežja in informacij, in pozdravlja predlog Komisije za modernizacijo agencije; |
| --- | --- |

36.

opozarja na vlogo Evropske agencije za varnost omrežij in informacij (ENISA) pri oblikovanju enotnega evropskega informacijskega prostora; ugotavlja, da lahko Evropska agencija za varnost omrežij in informacij (ENISA) igra pomembno vlogo, zlasti pri preprečevanju, obravnavanju in odzivanju na težave v zvezi z varnostjo omrežja in informacij, in pozdravlja predlog Komisije za modernizacijo agencije;

| 37. | poudarja potrebo po še večji učinkovitosti agencije ENISA pri:






  — | določanju raziskovalnih prioritet na evropski ravni na področju omrežne odpornosti, varnosti omrežja in informacij ter pri sporočanju industrijskih potreb potencialnim raziskovalnim ustanovam; |
| --- | --- | --- |

37.

poudarja potrebo po še večji učinkovitosti agencije ENISA pri:

—

določanju raziskovalnih prioritet na evropski ravni na področju omrežne odpornosti, varnosti omrežja in informacij ter pri sporočanju industrijskih potreb potencialnim raziskovalnim ustanovam;

| — | opozarjanju nosilcev odločanja na nove tehnologije na področju varnosti; |
| --- | --- |

—

opozarjanju nosilcev odločanja na nove tehnologije na področju varnosti;

| — | vzpostavljanju forumov za izmenjavo informacij in zagotavljanju podpore državam članicam; |
| --- | --- |

—

vzpostavljanju forumov za izmenjavo informacij in zagotavljanju podpore državam članicam;

| 38. | poudarja, da je podpora agencije ENISA osredotočena na države članice s posebnimi potrebami, in priporoča, naj agencija še naprej razvija forume za izmenjavo informacij med državami članicami in drugimi; |
| --- | --- |

38.

poudarja, da je podpora agencije ENISA osredotočena na države članice s posebnimi potrebami, in priporoča, naj agencija še naprej razvija forume za izmenjavo informacij med državami članicami in drugimi;

| 39. | meni, da mora imeti Komisija osrednjo vlogo pri začetku in usklajevanju vseh vidikov v zvezi z notranjo organizacijo EU za zagotovitev skladnega pristopa EU, vključno v zvezi z IGF; |
| --- | --- |

39.

meni, da mora imeti Komisija osrednjo vlogo pri začetku in usklajevanju vseh vidikov v zvezi z notranjo organizacijo EU za zagotovitev skladnega pristopa EU, vključno v zvezi z IGF;

| 40. | predlaga, naj Komisija gradi zmogljivosti za resnično evropsko zastopstvo civilne družbe v mednarodnih forumih za upravljanje interneta in organizacijah ali konzorcijih za internetne standarde; |
| --- | --- |

40.

predlaga, naj Komisija gradi zmogljivosti za resnično evropsko zastopstvo civilne družbe v mednarodnih forumih za upravljanje interneta in organizacijah ali konzorcijih za internetne standarde;

| 41. | odločno poziva Komisijo, naj olajša sprejetje skladnega in skupnega pristopa EU do IGF in drugih večjih dogajanj v zvezi z upravljanjem interneta, tako da predloži osnutek dokumenta o stališču EU Parlamentu in Svetu v razpravo precej pred vsakim takšnim dogodkom; |
| --- | --- |

41.

odločno poziva Komisijo, naj olajša sprejetje skladnega in skupnega pristopa EU do IGF in drugih večjih dogajanj v zvezi z upravljanjem interneta, tako da predloži osnutek dokumenta o stališču EU Parlamentu in Svetu v razpravo precej pred vsakim takšnim dogodkom;

| 42. | podpira nadaljevanje in razvoj modela IGF na svetovni, regionalni (vključno s tribuno EuroDIG) in nacionalni ravni, pri čemer se zavzema za ohranitev njegovih glavnih značilnosti kot neobvezujočega postopka z več zainteresiranimi stranmi, da bo ostal odprt forum za dialog in izmenjavo dobre prakse med vladami, civilno družbo in zasebnim sektorjem ter nova oblika participativne demokracije; |
| --- | --- |

42.

podpira nadaljevanje in razvoj modela IGF na svetovni, regionalni (vključno s tribuno EuroDIG) in nacionalni ravni, pri čemer se zavzema za ohranitev njegovih glavnih značilnosti kot neobvezujočega postopka z več zainteresiranimi stranmi, da bo ostal odprt forum za dialog in izmenjavo dobre prakse med vladami, civilno družbo in zasebnim sektorjem ter nova oblika participativne demokracije;

| 43. | poudarja, da je pomembno v razprave o internetnem upravljanju povabiti azijske akterje, pri čemer je treba upoštevati posebnosti azijskega trga; |
| --- | --- |

43.

poudarja, da je pomembno v razprave o internetnem upravljanju povabiti azijske akterje, pri čemer je treba upoštevati posebnosti azijskega trga;

| 44. | poleg tega poudarja, da je treba v proces oblikovanja modela upravljanja vključiti tudi končne uporabnike, pri tem pa poudariti sodelovanje med univerzami in poslovnim svetom na lokalni, regionalni in nacionalni ravni; |
| --- | --- |

44.

poleg tega poudarja, da je treba v proces oblikovanja modela upravljanja vključiti tudi končne uporabnike, pri tem pa poudariti sodelovanje med univerzami in poslovnim svetom na lokalni, regionalni in nacionalni ravni;

| 45. | priporoča izboljšanje IGF na naslednje načine:






  i) | z udeležbo držav v razvoju, zlasti s financiranjem njihove udeležbe, |
| --- | --- | --- |

45.

priporoča izboljšanje IGF na naslednje načine:

i)

z udeležbo držav v razvoju, zlasti s financiranjem njihove udeležbe,

| ii) | s prepoznavnostjo v medijih, |
| --- | --- |

ii)

s prepoznavnostjo v medijih,

| iii) | z učinkovitejšo organizacijo srečanj foruma (zmanjšanje števila sočasnih srečanj, vzpostavitev trdnega okvira, ki bo olajšal udeležbo z vsega sveta in okrepil večjezičnost), |
| --- | --- |

iii)

z učinkovitejšo organizacijo srečanj foruma (zmanjšanje števila sočasnih srečanj, vzpostavitev trdnega okvira, ki bo olajšal udeležbo z vsega sveta in okrepil večjezičnost),

| iv) | z boljšo usklajenostjo in sodelovanjem med svetovnim, regionalnim in nacionalnim upravljanjem interneta ter |
| --- | --- |

iv)

z boljšo usklajenostjo in sodelovanjem med svetovnim, regionalnim in nacionalnim upravljanjem interneta ter

| v) | s poglobljenim sodelovanjem med Evropskim parlamentom in nacionalnimi parlamenti, ki bo potekalo z uporabo vseh razpoložljivih tehnoloških sredstev, denimo videokonferenc, pa tudi izmenjave informacij med Evropskim in nacionalnimi parlamenti (IPEX); |
| --- | --- |

v)

s poglobljenim sodelovanjem med Evropskim parlamentom in nacionalnimi parlamenti, ki bo potekalo z uporabo vseh razpoložljivih tehnoloških sredstev, denimo videokonferenc, pa tudi izmenjave informacij med Evropskim in nacionalnimi parlamenti (IPEX);

| 46. | podpira delo Komisije in španskega ter belgijskega predsedstva v zvezi s srečanjem IGF v Vilni septembra 2010 in poziva k večji udeležbi Evropskega parlametna; |
| --- | --- |

46.

podpira delo Komisije in španskega ter belgijskega predsedstva v zvezi s srečanjem IGF v Vilni septembra 2010 in poziva k večji udeležbi Evropskega parlametna;

| 47. | na splošno podpira pozitivno stališče Komisije glede sedanjega upravljanja organizacije ICANN, ki temelji na vodilni vlogi zasebnega sektorja; |
| --- | --- |

47.

na splošno podpira pozitivno stališče Komisije glede sedanjega upravljanja organizacije ICANN, ki temelji na vodilni vlogi zasebnega sektorja;

| 48. | priznava, da je ICANN uspelo zagotoviti trdnost sistema domenskih imen; |
| --- | --- |

48.

priznava, da je ICANN uspelo zagotoviti trdnost sistema domenskih imen;

| 49. | podpira nadaljnje izvajanje procesa, ki ga je nedavno začel ICANN, to je dodeljevanje domenskih imen v še drugih abecedah, ne le latinici; |
| --- | --- |

49.

podpira nadaljnje izvajanje procesa, ki ga je nedavno začel ICANN, to je dodeljevanje domenskih imen v še drugih abecedah, ne le latinici;

| 50. | poziva k uvedbi nove generične vrhnje domene za kulturne organizacije, centre kulturnih dejavnosti, medije in umetnike, na primer „.kultura“ ali „.umetnost“; |
| --- | --- |

50.

poziva k uvedbi nove generične vrhnje domene za kulturne organizacije, centre kulturnih dejavnosti, medije in umetnike, na primer „.kultura“ ali „.umetnost“;

| 51. | poziva k večji odgovornosti zasebnih podjetij, ki registrirajo in dodeljujejo imena domen, saj ponujajo storitev, ki je postala za družbo zelo pomembna; v zvezi s tem je treba vzpostaviti skupna merila, ki bi povečala preglednost in zagotovila, da ta podjetja prevzamejo večjo odgovornost; |
| --- | --- |

51.

poziva k večji odgovornosti zasebnih podjetij, ki registrirajo in dodeljujejo imena domen, saj ponujajo storitev, ki je postala za družbo zelo pomembna; v zvezi s tem je treba vzpostaviti skupna merila, ki bi povečala preglednost in zagotovila, da ta podjetja prevzamejo večjo odgovornost;

| 52. | poziva.eu registrar EURid, naj izvede temeljito medijsko in spletno kampanjo za promocijo domene.eu po vseh državah članicah, da bi se lažje razvilo evropsko spletno okolje, ki bo temeljilo na vrednotah, značilnostih in politikah Evropske unije; |
| --- | --- |

52.

poziva.eu registrar EURid, naj izvede temeljito medijsko in spletno kampanjo za promocijo domene.eu po vseh državah članicah, da bi se lažje razvilo evropsko spletno okolje, ki bo temeljilo na vrednotah, značilnostih in politikah Evropske unije;

| 53. | izpostavlja pomembnost procesa oblikovanja politike vladnega svetovalnega odbora (GAC) v organizaciji ICANN in priporoča, naj se učinkovitost odbora GAC okrepi, med drugim z ustanovitvijo sekretariata z ustreznimi podpornimi zmogljivostmi; meni, da je za države članice EU pomembno, da aktivno sodelujejo pri delu tega odbora; |
| --- | --- |

53.

izpostavlja pomembnost procesa oblikovanja politike vladnega svetovalnega odbora (GAC) v organizaciji ICANN in priporoča, naj se učinkovitost odbora GAC okrepi, med drugim z ustanovitvijo sekretariata z ustreznimi podpornimi zmogljivostmi; meni, da je za države članice EU pomembno, da aktivno sodelujejo pri delu tega odbora;

| 54. | meni, da je treba organizacijo ICANN izboljšati na naslednje načine:






  i) | pri oceni učinkovitosti obstoječih mehanizmov za reševanje sporov (neodvisni strokovni odbor in ombudsman ICANN), vpeljavo alternativnega zunanjega mehanizma razreševanja sporov, ki bo zainteresiranim strankam omogočil učinkovit, nevtralen, pravočasen in dostopen pregled odločitev organizacije ICANN, |
| --- | --- | --- |

54.

meni, da je treba organizacijo ICANN izboljšati na naslednje načine:

i)

pri oceni učinkovitosti obstoječih mehanizmov za reševanje sporov (neodvisni strokovni odbor in ombudsman ICANN), vpeljavo alternativnega zunanjega mehanizma razreševanja sporov, ki bo zainteresiranim strankam omogočil učinkovit, nevtralen, pravočasen in dostopen pregled odločitev organizacije ICANN,

| ii) | s postopnim uvajanjem strukture razpršenega financiranja, pri katerem bo določena zgornja meja za vsako posamezno enoto in sektor, da bi preprečili pretiran vpliv na delovanje organizacije ICANN, ki bi ga lahko imeli posamezni subjekti ali skupine subjektov; |
| --- | --- |

ii)

s postopnim uvajanjem strukture razpršenega financiranja, pri katerem bo določena zgornja meja za vsako posamezno enoto in sektor, da bi preprečili pretiran vpliv na delovanje organizacije ICANN, ki bi ga lahko imeli posamezni subjekti ali skupine subjektov;

| iii) | z ustreznim zastopstvom vseh zainteresiranih strank v organizaciji ICANN, |
| --- | --- |

iii)

z ustreznim zastopstvom vseh zainteresiranih strank v organizaciji ICANN,

| iv) | z zagotovitvijo, da bosta upravni odbor in najvišje vodstvo organizacije ICANN zastopala širok razpon interesov in regij; |
| --- | --- |

iv)

z zagotovitvijo, da bosta upravni odbor in najvišje vodstvo organizacije ICANN zastopala širok razpon interesov in regij;

| v) | z uporabo razumnega dela njegovih rezervnih sredstev za spodbujeno sodelovanje civilne družbe (zlasti iz držav v razvoju) v forumih o upravljanju interneta; |
| --- | --- |

v)

z uporabo razumnega dela njegovih rezervnih sredstev za spodbujeno sodelovanje civilne družbe (zlasti iz držav v razvoju) v forumih o upravljanju interneta;

| 55. | podpira mnenje Komisije, da naj ureditev organa IANA vsebuje tudi mehanizem za večstransko odgovornost, in potrjuje, da v prihodnje ne sme ena sama vlada odločilno vplivati na organ IANA, saj mora biti njeno delovanje nasprotno podrejeno postopni internacionalizaciji, ki bo privedla do večstranskega nadzora; |
| --- | --- |

55.

podpira mnenje Komisije, da naj ureditev organa IANA vsebuje tudi mehanizem za večstransko odgovornost, in potrjuje, da v prihodnje ne sme ena sama vlada odločilno vplivati na organ IANA, saj mora biti njeno delovanje nasprotno podrejeno postopni internacionalizaciji, ki bo privedla do večstranskega nadzora;

| 56. | meni, da lahko izjava o zavezanosti iz 2009 predstavlja pozitivno izhodišče za nadaljnji razvoj organizacije ICANN, pri tem pa poudarja, da:






  i) | mora EU, predvsem preko Komisije, prevzeti dejavno vlogo pri izvajanju, med drugim preko odborov za pregled in z zagotavljanjem, da so člani odborov neodvisni, niso v navzkrižju interesov in zastopajo različne regije, |
| --- | --- | --- |

56.

meni, da lahko izjava o zavezanosti iz 2009 predstavlja pozitivno izhodišče za nadaljnji razvoj organizacije ICANN, pri tem pa poudarja, da:

i)

mora EU, predvsem preko Komisije, prevzeti dejavno vlogo pri izvajanju, med drugim preko odborov za pregled in z zagotavljanjem, da so člani odborov neodvisni, niso v navzkrižju interesov in zastopajo različne regije,

| ii) | mora organizacija ICANN po pripombah javnosti uresničiti priporočila odborov za pregled in navesti vzroke v primeru, da jih ne izvede; |
| --- | --- |

ii)

mora organizacija ICANN po pripombah javnosti uresničiti priporočila odborov za pregled in navesti vzroke v primeru, da jih ne izvede;

| 57. | odločno poziva Komisijo, naj Parlamentu in Svetu zagotovi letna poročila o dogajanju v zvezi z upravljanjem interneta v preteklem letu in pripravi prvo takšno poročilo do marca 2011; |
| --- | --- |

57.

odločno poziva Komisijo, naj Parlamentu in Svetu zagotovi letna poročila o dogajanju v zvezi z upravljanjem interneta v preteklem letu in pripravi prvo takšno poročilo do marca 2011;

| 58. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter državam članicam. |
| --- | --- |

58.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter državam članicam.

---

(1)  UL C 104, 14.4.1999, str. 128.

(2)  UL C 343, 5.12.2001, str. 286.

(3)  UL C 27 E, 31.1.2002, str. 84.

(4)  UL C 133 E, 8.6.2006, str. 140.

(5)  UL C 286 E, 23.11.2006, str. 495.

(6)  UL C 303 E, 13.12.2006, str. 879.

(7)  UL C 41 E, 19.2.2009, str. 80.

(8)  Sprejeta besedila, P6_TA(2009)0194.

(9)  UL L 337, 18.12.2009, str. 11.

(10)  Sprejeta besedila, P7_TA(2010)0133.

(11)  UL L 199, 31.7.2007, str. 40.

---

| 12.8.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 236/41 |
| --- | --- | --- | --- |

12.8.2011

SL

Uradni list Evropske unije

CE 236/41

---

Torek, 15. junij 2010Inovacijska politika Skupnosti v spreminjajočem se svetu

P7_TA(2010)0209

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. junija 2010 o pregledu inovacijske politike Skupnosti v spreminjajočem se svetu (2009/2227(INI))

2011/C 236 E/06

Evropski parlament,

ob upoštevanju sporočila Komisije „Pregled inovacijske politike Skupnosti v spreminjajočem se svetu“ (KOM(2009)0442),

ob upoštevanju sporočila Komisije „Priprave na prihodnost: razvoj skupne strategije za ključne spodbujevalne tehnologije v EU“ (KOM(2009)0512),

ob upoštevanju sporočila Komisije „Novo partnerstvo za posodobitev univerz: forum EU za dialog med univerzami in podjetji“ (KOM(2009)0158) in svoje resolucije z dne 20. maja 2010 o dialogu med univerzami in podjetji (1),

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 4. decembra 2009„Na poti h konkurenčni, inovativni in okoljsko učinkoviti Evropi – prispevek Sveta za konkurenčnost k lizbonski agendi po letu 2010“,

ob upoštevanju sporočila Komisije „Nova obzorja IKT – strategija za raziskovanja na področju prihodnjih in nastajajočih tehnologij v Evropi“ (KOM(2009)0184),

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. marca 2009 o Aktu za mala podjetja (2),

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 22. maja 2008 o vmesnem pregledu industrijske politike ter prispevku k strategiji EU o rasti in zaposlovanju (3),

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 294/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2008 o ustanovitvi Evropskega inštituta za inovacije in tehnologijo (4),

ob upoštevanju sklepov Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, z dne 22. maja 2008 o spodbujanju ustvarjalnosti in inovativnosti v izobraževanju in usposabljanju (5),

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 24. maja 2007 o prenosu znanja v prakso: široko zastavljena inovacijska strategija za EU (6),

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 5. julija 2006 o izvajanju lizbonskega programa Skupnosti: več raziskav in inovacij – naložba za rast in zaposlovanje: skupni pristop (7),

ob upoštevanju Sklepa Evropskega parlamenta in Sveta št. 1982/2006/ES z dne 18. decembra 2006 o sedmem okvirnem programu Evropske skupnosti za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti (2007–2013) (8),

ob upoštevanju Sklepa št. 1639/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 2006, ki vzpostavlja okvirni program za konkurenčnost in inovacije (2007–2013) (9),

ob upoštevanju predloga Komisije za uredbo Sveta o patentu Skupnosti (KOM(2000)0412),

ob upoštevanju okvira Skupnosti za državno pomoč za raziskave in razvoj ter inovacije (10),

ob upoštevanju sporočila Komisije „Boljša uporaba davčnih olajšav za raziskave in razvoj“ (KOM(2006)0728),

ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Evropske komisije „Ocena inovacijske politike Skupnosti v obdobju 2005–2009“ (SEC(2009)1194),

ob upoštevanju sporočila Komisije „Strategija za raziskave, razvoj in inovacije na področju IKT v Evropi: kako do izboljšav?“ (KOM(2009)0116),

ob upoštevanju člena 48 svojega poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko ter mnenja Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov (A7-0143/2010),

| A. | ker je Komisija v svojem sporočilu „Pregled inovacijske politike Skupnosti v spreminjajočem se svetu“ napovedala spremenjeno inovacijsko strategijo v obliki akcijskega načrta, |
| --- | --- |

A.

ker je Komisija v svojem sporočilu „Pregled inovacijske politike Skupnosti v spreminjajočem se svetu“ napovedala spremenjeno inovacijsko strategijo v obliki akcijskega načrta,

| B. | ker mora biti prihodnja inovacijska strategija tesno povezana s strategijo EU 2020, |
| --- | --- |

B.

ker mora biti prihodnja inovacijska strategija tesno povezana s strategijo EU 2020,

| C. | ker je Komisija v svojem sporočilu „Nova obzorja IKT – strategija za raziskovanja na področju prihodnjih in nastajajočih tehnologij v Evropi“ napovedala novo strategijo za raziskovanje prihodnjih in nastajajočih tehnologij z uvedbo vodilnih pobud, |
| --- | --- |

C.

ker je Komisija v svojem sporočilu „Nova obzorja IKT – strategija za raziskovanja na področju prihodnjih in nastajajočih tehnologij v Evropi“ napovedala novo strategijo za raziskovanje prihodnjih in nastajajočih tehnologij z uvedbo vodilnih pobud,

| D. | ker je treba pri razvoju evropske inovacijske politike upoštevati vse tri strani trikotnika znanja, namreč raziskave, inovacije in izobraževanje, |
| --- | --- |

D.

ker je treba pri razvoju evropske inovacijske politike upoštevati vse tri strani trikotnika znanja, namreč raziskave, inovacije in izobraževanje,

| E. | ker so inovacijske zmožnosti podjetij v veliki meri odvisne od dostopa do zadostnih finančnih sredstev in ker kreditni krč, ki je posledica sedanje gospodarske krize, grozi, da bo bistveno omejil inovacijske zmožnosti podjetij, še posebej malih in srednjih, |
| --- | --- |

E.

ker so inovacijske zmožnosti podjetij v veliki meri odvisne od dostopa do zadostnih finančnih sredstev in ker kreditni krč, ki je posledica sedanje gospodarske krize, grozi, da bo bistveno omejil inovacijske zmožnosti podjetij, še posebej malih in srednjih,

| F. | ker so inovacije osrednji instrument za uspešno reševanje sedanjih velikih družbenih in okoljskih izzivov ter uresničevanje strateških političnih ciljev EU glede konkurenčnosti, podnebnih sprememba, zaposlovanja, demografskih sprememb in vključujoče družbe, |
| --- | --- |

F.

ker so inovacije osrednji instrument za uspešno reševanje sedanjih velikih družbenih in okoljskih izzivov ter uresničevanje strateških političnih ciljev EU glede konkurenčnosti, podnebnih sprememba, zaposlovanja, demografskih sprememb in vključujoče družbe,

| G. | ker Evropska unija ne bo izpolnila svojih energetskih in podnebnih ciljev za leto 2020, še posebej cilja, da za 20 % zmanjša emisije toplogrednih plinov, za 20 % poveča energetsko učinkovitost in doseže vsaj 20-odstotni delež energije iz obnovljivih virov, če ne bo pospeševala razvoja in čim širše uporabe čistih, trajnostnih in energetsko učinkovitih tehnologij; ker mora prihodnja inovacijska strategija v celoti zajeti to razsežnost, |
| --- | --- |

G.

ker Evropska unija ne bo izpolnila svojih energetskih in podnebnih ciljev za leto 2020, še posebej cilja, da za 20 % zmanjša emisije toplogrednih plinov, za 20 % poveča energetsko učinkovitost in doseže vsaj 20-odstotni delež energije iz obnovljivih virov, če ne bo pospeševala razvoja in čim širše uporabe čistih, trajnostnih in energetsko učinkovitih tehnologij; ker mora prihodnja inovacijska strategija v celoti zajeti to razsežnost,

| H. | ker so raziskave na področju prihodnjih in nastajajočih tehnologij (kot so kvantne tehnologije, informacijske in komunikacijske tehnologije, ki izhajajo iz biologije in nanotehnologije) s svojim vplivom na dolgoročno konkurenčnost odskočna deska za inovacije, saj ustvarjajo popolnoma nova področja gospodarskih dejavnosti, hkrati pa spodbujajo nove panoge in visokotehnološka mala in srednja podjetja, |
| --- | --- |

H.

ker so raziskave na področju prihodnjih in nastajajočih tehnologij (kot so kvantne tehnologije, informacijske in komunikacijske tehnologije, ki izhajajo iz biologije in nanotehnologije) s svojim vplivom na dolgoročno konkurenčnost odskočna deska za inovacije, saj ustvarjajo popolnoma nova področja gospodarskih dejavnosti, hkrati pa spodbujajo nove panoge in visokotehnološka mala in srednja podjetja,

| I. | ker spodbujanje in razvoj trajnostnih tehnologij nista nujna samo za uresničevanje podnebnih in energetskih ciljev EU, temveč lahko Unija to tudi dobro izkoristi za ustvarjanje novih delovnih mest in gospodarsko rast, |
| --- | --- |

I.

ker spodbujanje in razvoj trajnostnih tehnologij nista nujna samo za uresničevanje podnebnih in energetskih ciljev EU, temveč lahko Unija to tudi dobro izkoristi za ustvarjanje novih delovnih mest in gospodarsko rast,

| J. | ker lahko neenakomerna porazdelitev omejenih sredstev ovira inovacije; ker bi morala politika EU glede surovin obravnavati osrednje izzive tako, da bi zagotovili pravičen dostop, |
| --- | --- |

J.

ker lahko neenakomerna porazdelitev omejenih sredstev ovira inovacije; ker bi morala politika EU glede surovin obravnavati osrednje izzive tako, da bi zagotovili pravičen dostop,

| K. | ker bo spodbujanje trajnostnih in energetsko učinkovitih tehnologij v obdobju vedno večjega pomanjkanja virov povečalo zanesljivost oskrbe z energijo v EU, |
| --- | --- |

K.

ker bo spodbujanje trajnostnih in energetsko učinkovitih tehnologij v obdobju vedno večjega pomanjkanja virov povečalo zanesljivost oskrbe z energijo v EU,

| L. | ker so demografske spremembe eden od osrednjih izzivov prihodnosti, ki terja tudi nove tehnološke rešitve, |
| --- | --- |

L.

ker so demografske spremembe eden od osrednjih izzivov prihodnosti, ki terja tudi nove tehnološke rešitve,

| M. | ker mora EU v industrijskih panogah, kjer je njen konkurenčni položaj zaenkrat še dober, združiti moči in okrepiti svoje prednosti ter zagotoviti enake konkurenčne pogoje na svetovni ravni, |
| --- | --- |

M.

ker mora EU v industrijskih panogah, kjer je njen konkurenčni položaj zaenkrat še dober, združiti moči in okrepiti svoje prednosti ter zagotoviti enake konkurenčne pogoje na svetovni ravni,

Široko zasnovan inovacijski pristop

| 1. | verjame, da v Evropi obstajajo možnosti za tesnejšo povezavo med raziskavami in inovacijami; poziva Komisijo in države članice, naj sprejmejo celovit pristop do znanosti in inovacij; |
| --- | --- |

1.

verjame, da v Evropi obstajajo možnosti za tesnejšo povezavo med raziskavami in inovacijami; poziva Komisijo in države članice, naj sprejmejo celovit pristop do znanosti in inovacij;

| 2. | opozarja Komisijo EU, da je treba prihodnjo politiko EU na področju inovacij zastaviti bolj široko in da mora v svojem bistvu zajeti vse oblike inovacij, ne samo tehnoloških (inovacije pri proizvodih in postopkih), temveč tudi upravne, organizacijske, socialne in z delom povezane inovacije, vključno z novimi inovativnimi poslovnimi modeli ter inovacijami na področju storitev, ob tem pa je treba upoštevati tudi drugi stranici trikotnika znanja (raziskave in izobraževanje); |
| --- | --- |

2.

opozarja Komisijo EU, da je treba prihodnjo politiko EU na področju inovacij zastaviti bolj široko in da mora v svojem bistvu zajeti vse oblike inovacij, ne samo tehnoloških (inovacije pri proizvodih in postopkih), temveč tudi upravne, organizacijske, socialne in z delom povezane inovacije, vključno z novimi inovativnimi poslovnimi modeli ter inovacijami na področju storitev, ob tem pa je treba upoštevati tudi drugi stranici trikotnika znanja (raziskave in izobraževanje);

| 3. | poudarja, da so inovativnost v prvi vrsti novosti, ki se odzivajo na potrebe potrošnikov in trga; zato poziva Komisijo, naj zagotovi večje priznanje povpraševanju potrošnikov kot najpomembnejši gonilni sila inovacij; opozarja, da bi morali inovacije v prihodnje meriti ne zgolj z vidika okoljskega in ekonomskega prispevka, temveč upoštevati tudi njihovo socialno dodano vrednost, če želimo preprečiti nastajanje novih socialnih razlik; |
| --- | --- |

3.

poudarja, da so inovativnost v prvi vrsti novosti, ki se odzivajo na potrebe potrošnikov in trga; zato poziva Komisijo, naj zagotovi večje priznanje povpraševanju potrošnikov kot najpomembnejši gonilni sila inovacij; opozarja, da bi morali inovacije v prihodnje meriti ne zgolj z vidika okoljskega in ekonomskega prispevka, temveč upoštevati tudi njihovo socialno dodano vrednost, če želimo preprečiti nastajanje novih socialnih razlik;

| 4. | poudarja, da je krepitev podjetnikov kot nosilcev inovacij v Evropi nujni pogoj za učinkovito delovanje konkurenčnega notranjega trga, ki temelji na odpravi trgovinskih ovir ter visoki ravni varstva potrošnikov in socialne kohezije; |
| --- | --- |

4.

poudarja, da je krepitev podjetnikov kot nosilcev inovacij v Evropi nujni pogoj za učinkovito delovanje konkurenčnega notranjega trga, ki temelji na odpravi trgovinskih ovir ter visoki ravni varstva potrošnikov in socialne kohezije;

| 5. | poziva Komisijo, naj za inovacije postavi ambiciozna merila, osredotočena na velike družbene izzive, in naj odpravi sedanjo razdrobljenost različnih evropskih pobud; |
| --- | --- |

5.

poziva Komisijo, naj za inovacije postavi ambiciozna merila, osredotočena na velike družbene izzive, in naj odpravi sedanjo razdrobljenost različnih evropskih pobud;

| 6. | močno podpira ugotovitev Evropske komisije, da so ključne spodbujevalne tehnologije in raziskave na področju prihodnjih in nastajajočih tehnologij nujen predpogoj za trajnostno povečevanje splošne konkurenčnosti EU; se pridružuje zahtevi, ki jo je Komisija naslovila na države članice, naj se sporazumejo o pomenu uporabe ključnih spodbujevalnih tehnologij v EU; v zvezi s tem poudarja, da lahko (i) ključne tehnologije kot so mikro- in nanoelektronika, fotonika, bio- in nanotehnologija, (ii) novi materiali in (iii) nove prihodnje tehnologije odprejo številne nove možnosti za inovacije ter prispevajo k prehodu v nizkoogljično gospodarstvo znanja; |
| --- | --- |

6.

močno podpira ugotovitev Evropske komisije, da so ključne spodbujevalne tehnologije in raziskave na področju prihodnjih in nastajajočih tehnologij nujen predpogoj za trajnostno povečevanje splošne konkurenčnosti EU; se pridružuje zahtevi, ki jo je Komisija naslovila na države članice, naj se sporazumejo o pomenu uporabe ključnih spodbujevalnih tehnologij v EU; v zvezi s tem poudarja, da lahko (i) ključne tehnologije kot so mikro- in nanoelektronika, fotonika, bio- in nanotehnologija, (ii) novi materiali in (iii) nove prihodnje tehnologije odprejo številne nove možnosti za inovacije ter prispevajo k prehodu v nizkoogljično gospodarstvo znanja;

| 7. | poudarja, da morajo biti inovacije osredotočene na posameznika, in pozdravlja prizadevanja za okrepitev dialoga med univerzami in podjetji, ki znatno prispeva k spodbujanju raziskav in inovacij, pa tudi k učinkovitejši uporabi znanja, ki ga zasebni sektor pridobi z univerz, ter pri bogatenju akademskega izobraževalnega gradiva v skladu sodobnimi družbenimi in poslovnimi zahtevami; |
| --- | --- |

7.

poudarja, da morajo biti inovacije osredotočene na posameznika, in pozdravlja prizadevanja za okrepitev dialoga med univerzami in podjetji, ki znatno prispeva k spodbujanju raziskav in inovacij, pa tudi k učinkovitejši uporabi znanja, ki ga zasebni sektor pridobi z univerz, ter pri bogatenju akademskega izobraževalnega gradiva v skladu sodobnimi družbenimi in poslovnimi zahtevami;

| 8. | opozarja, da je treba ključne spodbujevalne tehnologije ter nove prihodnje tehnologije poiskati v sodelovanju s podjetji na lokalni, regionalni in nacionalni ravni, tudi malimi in srednjimi, pri čemer je treba upoštevati tudi regionalne gospodarsko-politične cilje; poziva EU, naj zagotovi, da bo upoštevan prispevek predlagane skupine strokovnjakov na visoki ravni k opredelitvi, ratifikaciji in izvajanju konkretnih kratko-, srednje- in dolgoročnih ukrepov v podporo tem tehnologijam; |
| --- | --- |

8.

opozarja, da je treba ključne spodbujevalne tehnologije ter nove prihodnje tehnologije poiskati v sodelovanju s podjetji na lokalni, regionalni in nacionalni ravni, tudi malimi in srednjimi, pri čemer je treba upoštevati tudi regionalne gospodarsko-politične cilje; poziva EU, naj zagotovi, da bo upoštevan prispevek predlagane skupine strokovnjakov na visoki ravni k opredelitvi, ratifikaciji in izvajanju konkretnih kratko-, srednje- in dolgoročnih ukrepov v podporo tem tehnologijam;

| 9. | pozdravlja ukrepe na področju inovacij kot dopolnilo nacionalnim industrijskim strategijam na ravni Skupnosti in z medsektorskega vidika ter poziva Komisijo, naj še naprej uporablja ta pristop; |
| --- | --- |

9.

pozdravlja ukrepe na področju inovacij kot dopolnilo nacionalnim industrijskim strategijam na ravni Skupnosti in z medsektorskega vidika ter poziva Komisijo, naj še naprej uporablja ta pristop;

| 10. | poziva Komisijo in države članice, naj združijo širjenje digitalnih omrežij prihodnje generacije in inteligentnih omrežij z inovacijskimi dejavnostmi, da bi v celoti izkoristili njihove prednosti; v zvezi s tem poudarja, da je treba zagotoviti dovolj finančnih sredstev, tudi iz strukturnih skladov; |
| --- | --- |

10.

poziva Komisijo in države članice, naj združijo širjenje digitalnih omrežij prihodnje generacije in inteligentnih omrežij z inovacijskimi dejavnostmi, da bi v celoti izkoristili njihove prednosti; v zvezi s tem poudarja, da je treba zagotoviti dovolj finančnih sredstev, tudi iz strukturnih skladov;

| 11. | poudarja, da so investicije na področju visokohitrostnih internetnih omrežij in širitve širokopasovnih povezav osnovni pogoj za večjo in učinkovitejšo širitev inovativnih dosežkov ter za zmanjševanje razlik med regijami EU na področju inovacij; |
| --- | --- |

11.

poudarja, da so investicije na področju visokohitrostnih internetnih omrežij in širitve širokopasovnih povezav osnovni pogoj za večjo in učinkovitejšo širitev inovativnih dosežkov ter za zmanjševanje razlik med regijami EU na področju inovacij;

| 12. | poziva Komisijo in države članice, naj okrepijo konvergenčne politike na področju inovacij in s tem zmanjšajo razlike med državami članicami; |
| --- | --- |

12.

poziva Komisijo in države članice, naj okrepijo konvergenčne politike na področju inovacij in s tem zmanjšajo razlike med državami članicami;

| 13. | podpira dejstvo, da Komisija pripravlja evropski akt o inovativnosti za skladnejšo inovacijsko strategijo; |
| --- | --- |

13.

podpira dejstvo, da Komisija pripravlja evropski akt o inovativnosti za skladnejšo inovacijsko strategijo;

| 14. | poudarja, kako pomembne so ekološke inovacije in zelena podjetja, ki imajo lahko pomembno vlogo pri povezovanju inovacijske politike s sektorji, ki so ključnega pomena za EU, kar bi lahko privedlo do pomembnih primerljivih prednosti za evropsko gospodarstvo; |
| --- | --- |

14.

poudarja, kako pomembne so ekološke inovacije in zelena podjetja, ki imajo lahko pomembno vlogo pri povezovanju inovacijske politike s sektorji, ki so ključnega pomena za EU, kar bi lahko privedlo do pomembnih primerljivih prednosti za evropsko gospodarstvo;

| 15. | poudarja pomembno vlogo ekoloških inovacij, zlasti v zvezi z večjo učinkovitostjo virov; |
| --- | --- |

15.

poudarja pomembno vlogo ekoloških inovacij, zlasti v zvezi z večjo učinkovitostjo virov;

| 16. | poudarja pomembno vlogo, ki jo imajo inovacijski grozdi za prihodnjo politiko EU na področju inovacij, in zlasti opozarja na potencial grozdov znanja; pozdravlja vzpostavitev posebnih inovacijskih in poslovnih pasov okoli univerz, raziskovalnih inštitutov ter znanstvenih in tehnoloških parkov; poziva, naj se preuči možnost ustanovitve enotnega in poenostavljenega okvira za financiranje in delovanje novih inovacijskih pasov; |
| --- | --- |

16.

poudarja pomembno vlogo, ki jo imajo inovacijski grozdi za prihodnjo politiko EU na področju inovacij, in zlasti opozarja na potencial grozdov znanja; pozdravlja vzpostavitev posebnih inovacijskih in poslovnih pasov okoli univerz, raziskovalnih inštitutov ter znanstvenih in tehnoloških parkov; poziva, naj se preuči možnost ustanovitve enotnega in poenostavljenega okvira za financiranje in delovanje novih inovacijskih pasov;

| 17. | poudarja, da je treba obstoječe grozde – tudi tiste, ki so na nekaterih področjih vodilni v svetu, – še naprej razvijati, in sicer z usklajenimi ukrepi EU, držav članic in regij, da bi ti grozdi ohranili in izboljšali svojo vlogo; |
| --- | --- |

17.

poudarja, da je treba obstoječe grozde – tudi tiste, ki so na nekaterih področjih vodilni v svetu, – še naprej razvijati, in sicer z usklajenimi ukrepi EU, držav članic in regij, da bi ti grozdi ohranili in izboljšali svojo vlogo;

| 18. | v zvezi s tem poudarja, da je treba pri vseh ukrepih na področju grozdov upoštevati potrebe podjetij, tudi malih in srednjih podjetij, zlasti tistih, ki inovirajo, saj imajo inovacije odločilno vlogo pri spodbujanju podjetništva; |
| --- | --- |

18.

v zvezi s tem poudarja, da je treba pri vseh ukrepih na področju grozdov upoštevati potrebe podjetij, tudi malih in srednjih podjetij, zlasti tistih, ki inovirajo, saj imajo inovacije odločilno vlogo pri spodbujanju podjetništva;

| 19. | poziva ustrezne organe na ravni držav članic in Skupnosti, naj izboljšajo okvirne razmere za čezmejno sodelovanje grozdov; |
| --- | --- |

19.

poziva ustrezne organe na ravni držav članic in Skupnosti, naj izboljšajo okvirne razmere za čezmejno sodelovanje grozdov;

| 20. | poudarja, da imajo mala in srednja podjetja kot partnerji v vrednostni verigi in kot samostojni ponudniki inovativnih proizvodov osrednjo vlogo; |
| --- | --- |

20.

poudarja, da imajo mala in srednja podjetja kot partnerji v vrednostni verigi in kot samostojni ponudniki inovativnih proizvodov osrednjo vlogo;

Večanje in usmerjanje sredstev EU za inovacije

| 21. | poziva k okrepljenemu evropskemu pristopu do financiranja inovacij in do preprečevanja sedanje razdrobljenosti in kratkoročne usmerjenosti; meni, da je oskrba z zadostnimi finančnimi sredstvi bistvena za razvoja inovacij, zato je treba proračun EU za inovacije znatno povečati; poziva, naj se to upošteva tako pri reviziji zdajšnjega finančnega okvira kot pri načrtovanju za finančno perspektivo 2014–2020; ob tem opozarja, da je treba obenem pregledati pravila za upravičenost predindustrijskih oziroma poskusnih raziskav in razvoja do namenskih sredstev; poziva države članice, naj povečajo svoja sredstva za financiranje raziskav in razvoja, da bi dosegle cilj, določen v Barceloni leta 2002, po katerem naj bi do leta 2010 v ta namen uporabile 3 % BDP; poudarja, kako pomembno je financiranja raziskav in inovacij v času gospodarske krize, saj bo na dolgi rok povečalo ustvarjanje delovnih mest; poudarja, da je treba nameniti večji delež raziskovalnih in razvojnih programov za inovacije; |
| --- | --- |

21.

poziva k okrepljenemu evropskemu pristopu do financiranja inovacij in do preprečevanja sedanje razdrobljenosti in kratkoročne usmerjenosti; meni, da je oskrba z zadostnimi finančnimi sredstvi bistvena za razvoja inovacij, zato je treba proračun EU za inovacije znatno povečati; poziva, naj se to upošteva tako pri reviziji zdajšnjega finančnega okvira kot pri načrtovanju za finančno perspektivo 2014–2020; ob tem opozarja, da je treba obenem pregledati pravila za upravičenost predindustrijskih oziroma poskusnih raziskav in razvoja do namenskih sredstev; poziva države članice, naj povečajo svoja sredstva za financiranje raziskav in razvoja, da bi dosegle cilj, določen v Barceloni leta 2002, po katerem naj bi do leta 2010 v ta namen uporabile 3 % BDP; poudarja, kako pomembno je financiranja raziskav in inovacij v času gospodarske krize, saj bo na dolgi rok povečalo ustvarjanje delovnih mest; poudarja, da je treba nameniti večji delež raziskovalnih in razvojnih programov za inovacije;

| 22. | meni, da morajo biti izdatki EU za raziskave in inovacije osredinjeni na cilje, na primer zagotavljanje spodbud za komercialno uporabo raziskovalnih dognanj, pa tudi na izčrpnejše informiranje o virih in možnostih financiranja; poudarja, da je pomembno ohraniti preglednost in enake možnosti za dostop do sredstev za predloge raziskav na podlagi javnih razpisov; poziva Komisijo in države članice, naj sredstva iz strukturnih skladov uporabijo za spodbuditev inovacij v večjem obsegu; poudarja, da je treba razviti sheme za financiranje socialnih inovacij z večjo osredinjenostjo na družbeni donos; |
| --- | --- |

22.

meni, da morajo biti izdatki EU za raziskave in inovacije osredinjeni na cilje, na primer zagotavljanje spodbud za komercialno uporabo raziskovalnih dognanj, pa tudi na izčrpnejše informiranje o virih in možnostih financiranja; poudarja, da je pomembno ohraniti preglednost in enake možnosti za dostop do sredstev za predloge raziskav na podlagi javnih razpisov; poziva Komisijo in države članice, naj sredstva iz strukturnih skladov uporabijo za spodbuditev inovacij v večjem obsegu; poudarja, da je treba razviti sheme za financiranje socialnih inovacij z večjo osredinjenostjo na družbeni donos;

| 23. | poudarja, da je poleg povečanja sredstev odločilno tudi doseči kritično maso; priporoča, da se v ta namen uporabijo javni razpisi in še posebej poudarja, da je treba sredstva usmeriti tja, kjer je lahko učinek vzvoda največji, na primer pri ključnih spodbujevalnih tehnologijah in vodilnih pobudah za prihodnje tehnologije, da se bo ustvarjala dodana vrednost za Evropo; v zvezi s tem poudarja, da je nujno izkoristiti sinergijske učinke med okvirnimi programi za raziskave in inovacije ter strukturnimi skladi; poudarja, da se morajo različni organi, ki upravljajo sedmi okvirni program, okvirni program za konkurenčnost in inovativnost ter strukturne sklade, zavedati možnosti, ki jih ponujajo ti instrumenti; obžaluje, da priložnosti za financiranje v okviru sedanjih sinergij še vedno niso dovolj poznane; poziva regije in države članice, naj povečajo prizadevanja za boljše obveščanje o tem; |
| --- | --- |

23.

poudarja, da je poleg povečanja sredstev odločilno tudi doseči kritično maso; priporoča, da se v ta namen uporabijo javni razpisi in še posebej poudarja, da je treba sredstva usmeriti tja, kjer je lahko učinek vzvoda največji, na primer pri ključnih spodbujevalnih tehnologijah in vodilnih pobudah za prihodnje tehnologije, da se bo ustvarjala dodana vrednost za Evropo; v zvezi s tem poudarja, da je nujno izkoristiti sinergijske učinke med okvirnimi programi za raziskave in inovacije ter strukturnimi skladi; poudarja, da se morajo različni organi, ki upravljajo sedmi okvirni program, okvirni program za konkurenčnost in inovativnost ter strukturne sklade, zavedati možnosti, ki jih ponujajo ti instrumenti; obžaluje, da priložnosti za financiranje v okviru sedanjih sinergij še vedno niso dovolj poznane; poziva regije in države članice, naj povečajo prizadevanja za boljše obveščanje o tem;

| 24. | pozdravlja ustanovitev Evropskega inštituta za inovacije in tehnologijo, ustanovljenega za spodbujanje in ustvarjanje vodilnih inovacij na svetovni ravni z zbliževanjem visokega šolstva, raziskav in podjetij ob skupnemu cilju; poudarja, da lahko Evropski inštitut za inovacije in tehnologijo močno prispeva k zagotavljanju pobud za inovacijske programe, in v zvezi s tem opozarja na njegovo pomembno vlogo; poziva Komisijo, naj proračun Evropskega inštituta za inovacije in tehnologijo pripravi tako, da bodo dodeljena sredstva skupaj z drugimi viri omogočila kritično maso, ki je potrebna za obravnavanje in celovito raziskovanje najpomembnejših izzivov, s katerimi se srečuje evropska družba; |
| --- | --- |

24.

pozdravlja ustanovitev Evropskega inštituta za inovacije in tehnologijo, ustanovljenega za spodbujanje in ustvarjanje vodilnih inovacij na svetovni ravni z zbliževanjem visokega šolstva, raziskav in podjetij ob skupnemu cilju; poudarja, da lahko Evropski inštitut za inovacije in tehnologijo močno prispeva k zagotavljanju pobud za inovacijske programe, in v zvezi s tem opozarja na njegovo pomembno vlogo; poziva Komisijo, naj proračun Evropskega inštituta za inovacije in tehnologijo pripravi tako, da bodo dodeljena sredstva skupaj z drugimi viri omogočila kritično maso, ki je potrebna za obravnavanje in celovito raziskovanje najpomembnejših izzivov, s katerimi se srečuje evropska družba;

| 25. | poudarja, da je treba določiti smernice, ki bodo zagotovile konkurenčno dodeljevanje in hitro uporabo sredstev, in uvesti sistem nagrajevanja projektov z znatnimi in takojšnjimi ekonomskimi učinki; |
| --- | --- |

25.

poudarja, da je treba določiti smernice, ki bodo zagotovile konkurenčno dodeljevanje in hitro uporabo sredstev, in uvesti sistem nagrajevanja projektov z znatnimi in takojšnjimi ekonomskimi učinki;

| 26. | poudarja, da bi morala biti Evropa vodilna na področju razvoja spletnih tehnologij in nizkoogljičnih aplikacij informacijske in komunikacijske tehnologije; predlaga, naj se v naslednji finančni perspektivi proračun EU za informacijske in komunikacijske tehnologije podvoji; |
| --- | --- |

26.

poudarja, da bi morala biti Evropa vodilna na področju razvoja spletnih tehnologij in nizkoogljičnih aplikacij informacijske in komunikacijske tehnologije; predlaga, naj se v naslednji finančni perspektivi proračun EU za informacijske in komunikacijske tehnologije podvoji;

Izboljšanje upravne strukture programov

| 27. | poudarja, da je treba inovacijsko politiko uskladiti z drugimi politikami EU in nacionalnimi politikami (vključno z industrijsko, okoljsko in potrošniško politiko) ob upoštevanju, da morajo biti opredeljeni pristopi dovolj prožni, da jih bo mogoče prilagajati različnim nacionalnim in regionalnim okoliščinam; |
| --- | --- |

27.

poudarja, da je treba inovacijsko politiko uskladiti z drugimi politikami EU in nacionalnimi politikami (vključno z industrijsko, okoljsko in potrošniško politiko) ob upoštevanju, da morajo biti opredeljeni pristopi dovolj prožni, da jih bo mogoče prilagajati različnim nacionalnim in regionalnim okoliščinam;

| 28. | obžaluje, da prizadevanja za poenostavitev instrumentov EU na področju raziskav in inovacij niso bila uspešna ter da so postopki še vedno preveč zapleteni in zamudni, kar ovira zlasti sodelovanje malih in srednjih podjetij v teh programih; |
| --- | --- |

28.

obžaluje, da prizadevanja za poenostavitev instrumentov EU na področju raziskav in inovacij niso bila uspešna ter da so postopki še vedno preveč zapleteni in zamudni, kar ovira zlasti sodelovanje malih in srednjih podjetij v teh programih;

| 29. | meni, da je treba zaradi uporabniške prijaznosti in preglednosti preprečiti prekrivanje in podvajanje programov pomoči, do česar pride zaradi pomanjkljivega usklajevanja različnih ravni delovanja; poziva Komisijo, naj preveri, ali bi bilo v prihodnosti mogoče združiti instrumente EU za spodbujanje malih in srednjih podjetij v pristojnost enega generalnega direktorata, na primer generalnega direktorata za podjetništvo; meni, da bilo tako načrtovanje lažje, morebitnim uporabnikom pa bi bilo omogočeno opraviti vse na enem mestu; |
| --- | --- |

29.

meni, da je treba zaradi uporabniške prijaznosti in preglednosti preprečiti prekrivanje in podvajanje programov pomoči, do česar pride zaradi pomanjkljivega usklajevanja različnih ravni delovanja; poziva Komisijo, naj preveri, ali bi bilo v prihodnosti mogoče združiti instrumente EU za spodbujanje malih in srednjih podjetij v pristojnost enega generalnega direktorata, na primer generalnega direktorata za podjetništvo; meni, da bilo tako načrtovanje lažje, morebitnim uporabnikom pa bi bilo omogočeno opraviti vse na enem mestu;

| 30. | Komisijo tudi poziva, naj zagotovi, da bo regulativni okvir EU podpiral inovacije, ne pa oviral spremembe, in da bodo ustrezne notranje službe in generalni direktorati sodelovali ob pomoči struktur, kakršna je predvidena delovna skupina, tako da bodo vprašanja inovacij celovito in izčrpno preučili; vztraja, da bi to moralo privesti do manj razdrobljenih instrumentov EU na področju inovacijske politike; |
| --- | --- |

30.

Komisijo tudi poziva, naj zagotovi, da bo regulativni okvir EU podpiral inovacije, ne pa oviral spremembe, in da bodo ustrezne notranje službe in generalni direktorati sodelovali ob pomoči struktur, kakršna je predvidena delovna skupina, tako da bodo vprašanja inovacij celovito in izčrpno preučili; vztraja, da bi to moralo privesti do manj razdrobljenih instrumentov EU na področju inovacijske politike;

| 31. | poziva tudi države članice, naj učinkovito uskladijo pobude pristojnih državnih organov; |
| --- | --- |

31.

poziva tudi države članice, naj učinkovito uskladijo pobude pristojnih državnih organov;

| 32. | ugotavlja, da bi morala biti skupna prizadevanja akterjev na ravni EU usmerjena v odpravo razkoraka med raziskavami in inovacijami ter tržljivostjo in trženjem proizvodov; poudarja, da so potrebni vmesniki med okvirnimi programi oziroma da je potrebna povezljivost med ukrepi za raziskave in inovacije; |
| --- | --- |

32.

ugotavlja, da bi morala biti skupna prizadevanja akterjev na ravni EU usmerjena v odpravo razkoraka med raziskavami in inovacijami ter tržljivostjo in trženjem proizvodov; poudarja, da so potrebni vmesniki med okvirnimi programi oziroma da je potrebna povezljivost med ukrepi za raziskave in inovacije;

| 33. | poziva Komisijo, naj razvije nove inovacijske kazalnike, ki bodo bolje ustrezali vse bolj na znanju temelječim gospodarstvom, in naj prilagodi sedanje kazalnike, tako da evropski pregled na področju inovacij ne bo zgolj primerjalno analiziral zmogljivosti držav članic za inovacije, pač pa tudi pokazal močne plati in dosežke ter pomanjkljivosti inovacijskih ukrepov EU; |
| --- | --- |

33.

poziva Komisijo, naj razvije nove inovacijske kazalnike, ki bodo bolje ustrezali vse bolj na znanju temelječim gospodarstvom, in naj prilagodi sedanje kazalnike, tako da evropski pregled na področju inovacij ne bo zgolj primerjalno analiziral zmogljivosti držav članic za inovacije, pač pa tudi pokazal močne plati in dosežke ter pomanjkljivosti inovacijskih ukrepov EU;

| 34. | poudarja, da bi bile pomembne izdatnejše informacije o ustreznih možnostih in virih financiranja ter zanesljivi podatki glede alternativnih oblik financiranja, na primer o licenčnih sporazumih, da bi podjetja spodbudili k večjemu vlaganju; |
| --- | --- |

34.

poudarja, da bi bile pomembne izdatnejše informacije o ustreznih možnostih in virih financiranja ter zanesljivi podatki glede alternativnih oblik financiranja, na primer o licenčnih sporazumih, da bi podjetja spodbudili k večjemu vlaganju;

Spodbujanje zasebnega financiranja

| 35. | poudarja, da je treba poleg javnega financiranja bolj spodbuditi zasebno financiranje; |
| --- | --- |

35.

poudarja, da je treba poleg javnega financiranja bolj spodbuditi zasebno financiranje;

| 36. | poudarja, da je pomembno bolje uskladiti dostop do sredstev EU za vse udeležence, da bi mala in srednja podjetja bolj sodelovala v upravnih strukturah in pri dejavnostih skupnih tehnoloških pobud; |
| --- | --- |

36.

poudarja, da je pomembno bolje uskladiti dostop do sredstev EU za vse udeležence, da bi mala in srednja podjetja bolj sodelovala v upravnih strukturah in pri dejavnostih skupnih tehnoloških pobud;

| 37. | poziva Komisijo, naj predstavi praktične ukrepe za izboljšanje dostopa do financiranja za inovativna podjetja v akcijskem načrtu za inovacije; v zvezi s tem poudarja, da je treba nujno upoštevati različne potrebe glede financiranja in inovacijsko intenzivnost podjetij v različnih fazah ustanovitve in rasti; |
| --- | --- |

37.

poziva Komisijo, naj predstavi praktične ukrepe za izboljšanje dostopa do financiranja za inovativna podjetja v akcijskem načrtu za inovacije; v zvezi s tem poudarja, da je treba nujno upoštevati različne potrebe glede financiranja in inovacijsko intenzivnost podjetij v različnih fazah ustanovitve in rasti;

| 38. | poudarja, da je treba ustvariti razmere za boljšo razpoložljivost tveganega kapitala, tudi ob upoštevanju potreb malih in srednjih podjetij, in razširiti instrumente financiranja Evropske investicijske banke na osnovi delitve tveganja; poziva Komisijo, naj preveri, kateri ukrepi se lahko sprejmejo, da se doseže delitev tveganja, ki bi bila sprejemljiva za vse udeležence, s čimer bi spodbudili zasebne naložbe na področju inovacij; |
| --- | --- |

38.

poudarja, da je treba ustvariti razmere za boljšo razpoložljivost tveganega kapitala, tudi ob upoštevanju potreb malih in srednjih podjetij, in razširiti instrumente financiranja Evropske investicijske banke na osnovi delitve tveganja; poziva Komisijo, naj preveri, kateri ukrepi se lahko sprejmejo, da se doseže delitev tveganja, ki bi bila sprejemljiva za vse udeležence, s čimer bi spodbudili zasebne naložbe na področju inovacij;

| 39. | poziva ustrezne organe držav članic in EU, naj razvijejo dokazano uspešna orodja za financiranje malih in srednjih podjetij, na primer mikrokredite, tvegani kapital za ljudi, ki želijo vlagati v inovativna podjetja, „poslovne angele“ za sponzoriranje poslovnih projektov mladih raziskovalcev, posojila in jamstva, ter naj oblikujejo davčne, finančne, poslovne in upravne spodbude za naložbe, saj bi tako zmanjšali tveganje za selitev podjetij zaradi neugodnih okvirnih pogojev za državno pomoč ter spodbudili podjetja k zaposlovanju kadrov za raziskave in inovacije, s tem pa bi spodbodli razvoj novih izdelkov in storitev; |
| --- | --- |

39.

poziva ustrezne organe držav članic in EU, naj razvijejo dokazano uspešna orodja za financiranje malih in srednjih podjetij, na primer mikrokredite, tvegani kapital za ljudi, ki želijo vlagati v inovativna podjetja, „poslovne angele“ za sponzoriranje poslovnih projektov mladih raziskovalcev, posojila in jamstva, ter naj oblikujejo davčne, finančne, poslovne in upravne spodbude za naložbe, saj bi tako zmanjšali tveganje za selitev podjetij zaradi neugodnih okvirnih pogojev za državno pomoč ter spodbudili podjetja k zaposlovanju kadrov za raziskave in inovacije, s tem pa bi spodbodli razvoj novih izdelkov in storitev;

| 40. | poudarja, da je treba v javnih razpisih, objavljenih v okviru pobud za raziskave in inovacije, zagotoviti minimalna sredstva za mala in srednja podjetja, ki ustrezajo obveznostim iz sedmega okvirnega programa (15 % sredstev programa sodelovanja); |
| --- | --- |

40.

poudarja, da je treba v javnih razpisih, objavljenih v okviru pobud za raziskave in inovacije, zagotoviti minimalna sredstva za mala in srednja podjetja, ki ustrezajo obveznostim iz sedmega okvirnega programa (15 % sredstev programa sodelovanja);

Izboljšanje okvirnih pogojev za podjetja, zlasti mala in srednja

| 41. | poziva Komisijo, naj v skladu z načeli notranjega trga prilagodi veljavne predpise EU za državno pomoč tako, da bi podprli naložbe v nujno potrebne nove tehnologije ter zagotovili dolgoročno konkurenčnost Unije in enake konkurenčne pogoje na svetovni ravni; še posebej poziva Svet in Komisijo, naj ob reviziji evropskih pravil o državni pomoči razmislita o pobudi o ključnih spodbujevalnih tehnologijah ter omogočita državam članicam, da vzpostavijo nacionalne sisteme spodbud za uveljavitev ključnih spodbujevalnih tehnologij; |
| --- | --- |

41.

poziva Komisijo, naj v skladu z načeli notranjega trga prilagodi veljavne predpise EU za državno pomoč tako, da bi podprli naložbe v nujno potrebne nove tehnologije ter zagotovili dolgoročno konkurenčnost Unije in enake konkurenčne pogoje na svetovni ravni; še posebej poziva Svet in Komisijo, naj ob reviziji evropskih pravil o državni pomoči razmislita o pobudi o ključnih spodbujevalnih tehnologijah ter omogočita državam članicam, da vzpostavijo nacionalne sisteme spodbud za uveljavitev ključnih spodbujevalnih tehnologij;

| 42. | poudarja, kako pomembne so skupne tehnološke pobude, da bi izpolnili nekatera merila glede velikosti in upravnih struktur, in izvesti občasno oceno učinka glede prispevka sprejetih skupnih tehnoloških pobud h konkurenčnosti evropske industrije; |
| --- | --- |

42.

poudarja, kako pomembne so skupne tehnološke pobude, da bi izpolnili nekatera merila glede velikosti in upravnih struktur, in izvesti občasno oceno učinka glede prispevka sprejetih skupnih tehnoloških pobud h konkurenčnosti evropske industrije;

| 43. | v zvezi s tem pozdravlja, da bo v letu 2010 pregledan okvir Skupnosti za državno pomoč za raziskave, razvoj in inovacije; |
| --- | --- |

43.

v zvezi s tem pozdravlja, da bo v letu 2010 pregledan okvir Skupnosti za državno pomoč za raziskave, razvoj in inovacije;

| 44. | meni, da je treba za boljše spodbujanje inovacij odpraviti odvečno birokracijo za prosilce; poziva Komisijo, naj s preoblikovanjem postopkov okvirnega programa in vzpostavitvijo odbora uporabnikov odpravi birokracijo; |
| --- | --- |

44.

meni, da je treba za boljše spodbujanje inovacij odpraviti odvečno birokracijo za prosilce; poziva Komisijo, naj s preoblikovanjem postopkov okvirnega programa in vzpostavitvijo odbora uporabnikov odpravi birokracijo;

| 45. | poziva zadevne akterje EU, naj ravno zaradi malih in srednjih podjetij izboljšajo okvirne pogoje varstva intelektualnih pravic, predvsem patente, saj so njihovi stroški in kakovost osrednji dejavnik pri inovacijah; |
| --- | --- |

45.

poziva zadevne akterje EU, naj ravno zaradi malih in srednjih podjetij izboljšajo okvirne pogoje varstva intelektualnih pravic, predvsem patente, saj so njihovi stroški in kakovost osrednji dejavnik pri inovacijah;

| 46. | v zvezi s tem obžaluje, da v EU ni resničnega notranjega trga za inovacije, Komisijo in države članice pa poziva, naj usklajujejo svoja prizadevanja na tem področju, zlasti kar zadeva čimprejšnji dogovor o patentu Skupnosti in enotnem sistemu patentnih sodišč, ter poudarja, da je za razvoj inovativnih izdelkov pomembna standardizacija; |
| --- | --- |

46.

v zvezi s tem obžaluje, da v EU ni resničnega notranjega trga za inovacije, Komisijo in države članice pa poziva, naj usklajujejo svoja prizadevanja na tem področju, zlasti kar zadeva čimprejšnji dogovor o patentu Skupnosti in enotnem sistemu patentnih sodišč, ter poudarja, da je za razvoj inovativnih izdelkov pomembna standardizacija;

| 47. | priporoča spodbujanje sodobnih politik na področju intelektualne lastnine, ki pospešujejo inovacije, kot so združevanje patentov, skupne patentne platforme in licence za vse pravice; |
| --- | --- |

47.

priporoča spodbujanje sodobnih politik na področju intelektualne lastnine, ki pospešujejo inovacije, kot so združevanje patentov, skupne patentne platforme in licence za vse pravice;

| 48. | ob tem poudarja pomen razvijanja patenta Skupnosti za evropsko gospodarstvo, ki bi bil prijazen do malih in srednjih podjetij in bi bil skladen s politikami Unije o inovacijah; |
| --- | --- |

48.

ob tem poudarja pomen razvijanja patenta Skupnosti za evropsko gospodarstvo, ki bi bil prijazen do malih in srednjih podjetij in bi bil skladen s politikami Unije o inovacijah;

| 49. | ugotavlja, da postaja uporaba patenta kot zavarovanja za bančno financiranje čedalje pomembnejša, vendar banke zaradi pomanjkljivega tehnološkega znanja ne morejo oceniti vrednosti patentov; poziva Komisijo, naj preuči, ali naj EU nudi podporo pri razvoju standardov vrednotenja; |
| --- | --- |

49.

ugotavlja, da postaja uporaba patenta kot zavarovanja za bančno financiranje čedalje pomembnejša, vendar banke zaradi pomanjkljivega tehnološkega znanja ne morejo oceniti vrednosti patentov; poziva Komisijo, naj preuči, ali naj EU nudi podporo pri razvoju standardov vrednotenja;

| 50. | poudarja pomen programov za spodbujanje malih in srednjih podjetij k uporabi tehnologije in raziskovalnega osebja; |
| --- | --- |

50.

poudarja pomen programov za spodbujanje malih in srednjih podjetij k uporabi tehnologije in raziskovalnega osebja;

| 51. | poudarja, da je treba trikotnik znanja (raziskave, inovacije in izobraževanje) obravnavati kot celoto; zato zahteva, da se ne smejo zmanjšati naložbe v izobraževanje in spopolnjevanje kvalificiranih delavcev, saj so izjemno pomembne glede na vpliv, ki ga imajo zmogljivosti za inovacije na konkurenčnost EU: poudarja, da je treba ustvariti čim privlačnejše razmere za raziskovalce in domače strokovnjake, tudi glede njihove mobilnosti, da bi EU ohranila konkurenčnost v svetovnem merilu; poudarja, da to sovpada z izboljšanjem delovnih razmer za raziskovalke; |
| --- | --- |

51.

poudarja, da je treba trikotnik znanja (raziskave, inovacije in izobraževanje) obravnavati kot celoto; zato zahteva, da se ne smejo zmanjšati naložbe v izobraževanje in spopolnjevanje kvalificiranih delavcev, saj so izjemno pomembne glede na vpliv, ki ga imajo zmogljivosti za inovacije na konkurenčnost EU: poudarja, da je treba ustvariti čim privlačnejše razmere za raziskovalce in domače strokovnjake, tudi glede njihove mobilnosti, da bi EU ohranila konkurenčnost v svetovnem merilu; poudarja, da to sovpada z izboljšanjem delovnih razmer za raziskovalke;

*

* *

| 52. | naroča svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

52.

naroča svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  Sprejeta besedila, P7_TA(2010)0187.

(2)  Sprejeta besedila, P6_TA(2009)0100.

(3)  Sprejeta besedila, P6_TA(2008)0226.

(4)  UL L 97, 9.4.2008, str. 1.

(5)  UL C 141, 7. 6. 2008, str. 17.

(6)  UL C 102E, 24.4.2008, str. 455.

(7)  UL C 303E, 13.12.2006, str. 640.

(8)  UL L 412, 30.12.2006, str. 1.

(9)  UL L 310, 9.11.2006, str. 15.

(10)  UL C 323, 30.12.2006, str. 1.

---

| 12.8.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 236/48 |
| --- | --- | --- | --- |

12.8.2011

SL

Uradni list Evropske unije

CE 236/48

---

Torek, 15. junij 2010Napredek pri doseganju razvojnih ciljev tisočletja: vmesni pregled za pripravo na srečanje ZN na visoki ravni septembra 2010

P7_TA(2010)0210

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. junija 2010 o napredku pri doseganju razvojnih ciljev tisočletja: vmesni pregled kot priprava na srečanje ZN na visoki ravni septembra 2010 (2010/2037(INI))

2011/C 236 E/07

Evropski parlament,

ob upoštevanju deklaracije tisočletja Združenih narodov z dne 8. septembra 2000,

ob upoštevanju seje Evropskega sveta z dne 17. in 18. junija 2010, ki se je osredotočila na razvojne cilje tisočletja,

ob upoštevanju obveznosti, sprejetih na vrhunskem srečanju skupine G-8 v Gleneaglesu leta 2005 ter vseh nadaljnjih srečanjih držav skupine G-8 in G-20, o količini pomoči, pomoči podsaharski Afriki in kakovosti pomoči,

ob upoštevanju vrhunskega srečanja skupine G-20, ki je potekal v Pittsburghu 24. in 25. septembra 2009, in vrhunskega srečanja skupine G-20 v Londonu 2. aprila 2009,

ob upoštevanju vrhunskega srečanja skupine G-8, ki je potekal v L’Aquili v Italiji od 8. do 10. julija 2009,

ob upoštevanju Evropskega soglasja o razvoju (1) ter Kodeksa ravnanja EU o dopolnjevanju in delitvi dela v okviru razvojne politike (2),

ob upoštevanju soglasja iz Monterreyja, sprejetega na mednarodni konferenci o financiranju za razvoj, ki je potekala v Monterreyu od 18. do 22. marca 2002,

ob upoštevanju pariške deklaracije o učinkovitosti pomoči in agende za ukrepanje iz Akre,

ob upoštevanju poziva iz Addisa k nujnim ukrepom za zdravje mater ter poziva iz Berlina za ukrepe in strateških možnosti za nevladne organizacije, ki sta bila izdana ob 15. obletnici mednarodne konference o prebivalstvu in razvoju (ICPD/15),

ob upoštevanju člena 208 Pogodbe o delovanju Evropske unije, ki določa, da „Unija upošteva cilje razvojnega sodelovanja pri politikah, ki jih izvaja in ki lahko vplivajo na države v razvoju“,

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 12. aprila 2005 o usklajenosti politik za razvoj (3),

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1905/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o oblikovanju instrumenta za financiranje razvojnega sodelovanja (4) (v nadaljnjem besedilu: instrument za razvojno sodelovanje),

ob upoštevanju člena 7 Pogodbe o delovanju Evropske unije (Lizbonska pogodba), ki potrjuje, da mora EU zagotoviti usklajenost politik in dejavnosti ob upoštevanju vseh svojih ciljev,

ob upoštevanju agende za dostojno delo Mednarodne organizacije dela in Globalnega pakta o zaposlovanju te organizacije, ki je bil z globalnim soglasjem sprejet 19. junija 2009 na Mednarodni konferenci dela,

ob upoštevanju poročila generalnega sekretarja ZN z julija 2009 o izvajanju deklaracije tisočletja,

ob upoštevanju poročila programa Združenih narodov za razvoj (UNDP) o vmesni točki – doseganje razvojnih ciljev tisočletja, ki je bilo objavljeno januarja 2010,

Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o akcijskem načrtu EU v dvanajstih točkah za podporo uresničevanju razvojnih ciljev tisočletja (5),

ob upoštevanju sklepov Sveta o napredku v zvezi z evropskim akcijskim programom za boj proti HIV/aidsu, malariji in tuberkulozi s pomočjo zunanjih ukrepov (2007–2011),

ob upoštevanju sodbe Sodišča Evropske unije z dne 6. novembra 2008 o dejavnostih podeljevanja zunanjih posojil Evropske investicijske banke (EIB) (6),

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 6. aprila 2006 o učinkovitosti pomoči in korupciji v državah v razvoju (7),

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. junija 2007 o razvojnih ciljih tisočletja – vmesna točka (8),

ob upoštevanju svojih resolucij z dne 4. septembra 2008 o umrljivosti mater (9), z dne 24. marca 2009 o pogodbah o razvojnih ciljih tisočletja (10) in z dne 25. marca 2010 o učinkih svetovne finančne in gospodarske krize na države v razvoju in razvojno sodelovanje (11),

ob upoštevanju člena 48 svojega Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za razvoj in mnenja Odbora za mednarodno trgovino (A7-0165/2010),

| A. | ker je zmanjšanje in izkoreninjenje revščine glavni cilj razvojne politike EU v okviru Lizbonske pogodbe ter tako moralna dolžnost kot dolgoročni interes EU, |
| --- | --- |

A.

ker je zmanjšanje in izkoreninjenje revščine glavni cilj razvojne politike EU v okviru Lizbonske pogodbe ter tako moralna dolžnost kot dolgoročni interes EU,

| B. | ker morajo imeti EU, kot največja donatorka na svetu, in njene države članice vodilno vlogo na septembrskem srečanju o razvojnih ciljih tisočletja ter sprejeti ambiciozno in enotno stališče, ki lahko deluje kot gonilna sila k pravočasni izpolnitvi razvojnih ciljev tisočletja, |
| --- | --- |

B.

ker morajo imeti EU, kot največja donatorka na svetu, in njene države članice vodilno vlogo na septembrskem srečanju o razvojnih ciljih tisočletja ter sprejeti ambiciozno in enotno stališče, ki lahko deluje kot gonilna sila k pravočasni izpolnitvi razvojnih ciljev tisočletja,

| C. | ker Evropski uniji trenutno primanjkuje približno 20 milijard EUR za njene odhodkovne obveznosti glede razvojnih ciljev tisočletja, |
| --- | --- |

C.

ker Evropski uniji trenutno primanjkuje približno 20 milijard EUR za njene odhodkovne obveznosti glede razvojnih ciljev tisočletja,

| D. | ker nekatere države članice EU zmanjšujejo proračune za pomoč, |
| --- | --- |

D.

ker nekatere države članice EU zmanjšujejo proračune za pomoč,

| E. | ker vrednost svetovnih finančnih transakcij znaša toliko kot 70-kratnik svetovnega BND, |
| --- | --- |

E.

ker vrednost svetovnih finančnih transakcij znaša toliko kot 70-kratnik svetovnega BND,

| F. | ker je lahko nepredvidljiva pomoč škodljiva za države prejemnice in ker bi lahko kakovostnejša pomoč sprostila dodatne 3 milijarde EUR na leto za razvojne proračune EU in njenih držav članic (12), |
| --- | --- |

F.

ker je lahko nepredvidljiva pomoč škodljiva za države prejemnice in ker bi lahko kakovostnejša pomoč sprostila dodatne 3 milijarde EUR na leto za razvojne proračune EU in njenih držav članic (12),

| G. | ker je bilo 82 % novih posojil Mednarodnega denarnega sklada namenjenih državam na evropskem območju, medtem ko bi imele najmanj razvite države koristi od večje vsote novih posojil Mednarodnega denarnega sklada, |
| --- | --- |

G.

ker je bilo 82 % novih posojil Mednarodnega denarnega sklada namenjenih državam na evropskem območju, medtem ko bi imele najmanj razvite države koristi od večje vsote novih posojil Mednarodnega denarnega sklada,

| H. | ker ZN ostajajo najbolj vključujoč forum za obravnavanje vprašanj svetovnega upravljanja, čeprav je skupina G-20 bolj reprezentativna od skupine G-8, |
| --- | --- |

H.

ker ZN ostajajo najbolj vključujoč forum za obravnavanje vprašanj svetovnega upravljanja, čeprav je skupina G-20 bolj reprezentativna od skupine G-8,

| I. | ker nedoslednosti v politikah EU ne smejo ogroziti učinka financiranja razvoja, |
| --- | --- |

I.

ker nedoslednosti v politikah EU ne smejo ogroziti učinka financiranja razvoja,

| J. | ker denarna nakazila prispevajo vsaj 300 milijard USD na leto v gospodarstva držav v razvoju (13), |
| --- | --- |

J.

ker denarna nakazila prispevajo vsaj 300 milijard USD na leto v gospodarstva držav v razvoju (13),

| K. | čeprav je bil pri nekaterih razvojnih ciljih tisočletja dosežen spodbuden napredek, ni še uresničen noben od osmih razvojnih ciljev, in samo odločna politična volja lahko omogoči, da se v petih letih pred rokom leta 2015, dosežejo ti cilji, |
| --- | --- |

K.

čeprav je bil pri nekaterih razvojnih ciljih tisočletja dosežen spodbuden napredek, ni še uresničen noben od osmih razvojnih ciljev, in samo odločna politična volja lahko omogoči, da se v petih letih pred rokom leta 2015, dosežejo ti cilji,

| L. | ker je verjetno, da nekatere najmanj razvite države ne bodo izpolnile nobenega razvojnega cilja tisočletja, |
| --- | --- |

L.

ker je verjetno, da nekatere najmanj razvite države ne bodo izpolnile nobenega razvojnega cilja tisočletja,

| M. | ker je nedavna kriza pomanjkanja hrane in goriva skupaj s svetovno gospodarsko recesijo in podnebnimi spremembami povzročila nazadovanje pri napredku zadnjega desetletja glede zmanjšanja revščine, |
| --- | --- |

M.

ker je nedavna kriza pomanjkanja hrane in goriva skupaj s svetovno gospodarsko recesijo in podnebnimi spremembami povzročila nazadovanje pri napredku zadnjega desetletja glede zmanjšanja revščine,

| N. | ker lastništvo zemlje ustvarja pobudo za posameznike, družine in skupnosti, da prevzamejo nadzor nad lastnim razvojem, in zagotavlja varno preskrbo hrane na lokalni ravni, |
| --- | --- |

N.

ker lastništvo zemlje ustvarja pobudo za posameznike, družine in skupnosti, da prevzamejo nadzor nad lastnim razvojem, in zagotavlja varno preskrbo hrane na lokalni ravni,

| O. | ker lahko zmanjševanje podnebnih sprememb v državah v razvoju stane več kot 100 milijard USD na leto do leta 2020 (14) in vsaj toliko tudi gospodarska recesija (15), |
| --- | --- |

O.

ker lahko zmanjševanje podnebnih sprememb v državah v razvoju stane več kot 100 milijard USD na leto do leta 2020 (14) in vsaj toliko tudi gospodarska recesija (15),

| P. | ker je treba pri pregledu razvojnih ciljev tisočletja upoštevati razmere v državah v razvoju s srednje visokim dohodkom, saj še vedno potrebujejo pomoč za uresničitev svojega celotnega razvojnega potenciala, |
| --- | --- |

P.

ker je treba pri pregledu razvojnih ciljev tisočletja upoštevati razmere v državah v razvoju s srednje visokim dohodkom, saj še vedno potrebujejo pomoč za uresničitev svojega celotnega razvojnega potenciala,

| Q. | ker so zlasti industrializirane države odgovorne za podnebne spremembe ter finančno in gospodarsko krizo, |
| --- | --- |

Q.

ker so zlasti industrializirane države odgovorne za podnebne spremembe ter finančno in gospodarsko krizo,

| R. | ker se število revnih zaposlenih in oseb na nestabilnih delovnih mestih povečuje, |
| --- | --- |

R.

ker se število revnih zaposlenih in oseb na nestabilnih delovnih mestih povečuje,

| S. | ker pomanjkanje miru in varnosti, demokracije in politične stabilnosti pogosto preprečuje revnim državam, da bi v celoti izpolnile svoj razvojni potencial, |
| --- | --- |

S.

ker pomanjkanje miru in varnosti, demokracije in politične stabilnosti pogosto preprečuje revnim državam, da bi v celoti izpolnile svoj razvojni potencial,

| T. | ker korupcija uničuje produktivnost, ustvarja nestabilnost in ovira tuje naložbe, |
| --- | --- |

T.

ker korupcija uničuje produktivnost, ustvarja nestabilnost in ovira tuje naložbe,

| U. | ker naj bi nezakoniti kapitalski tokovi iz držav v razvoju znašali med 641 in 941 milijard USD, ta odtok pa zmanjšuje sposobnost držav v razvoju za proizvodnjo lastnih sredstev in dodelitev več sredstev za zmanjšanje revščine (16), |
| --- | --- |

U.

ker naj bi nezakoniti kapitalski tokovi iz držav v razvoju znašali med 641 in 941 milijard USD, ta odtok pa zmanjšuje sposobnost držav v razvoju za proizvodnjo lastnih sredstev in dodelitev več sredstev za zmanjšanje revščine (16),

| V. | kljub temu, da je bil narejen ogromen napredek pri uresničevanju nekaterih razvojnih ciljev tisočletja s področja zdravstva, pa se ne uresničujejo trije cilji s področja zdravstva, predvsem na področju umrljivosti mater, |
| --- | --- |

V.

kljub temu, da je bil narejen ogromen napredek pri uresničevanju nekaterih razvojnih ciljev tisočletja s področja zdravstva, pa se ne uresničujejo trije cilji s področja zdravstva, predvsem na področju umrljivosti mater,

| W. | ker je razlog za 13 % vseh smrti mater v državah v razvoju nevarni splavi in ker je to število precej višje v Afriki (17), |
| --- | --- |

W.

ker je razlog za 13 % vseh smrti mater v državah v razvoju nevarni splavi in ker je to število precej višje v Afriki (17),

| X. | ker se je financiranje načrtovanja družine na podlagi posamezne ženske v zadnjem desetletju znatno zmanjšalo, |
| --- | --- |

X.

ker se je financiranje načrtovanja družine na podlagi posamezne ženske v zadnjem desetletju znatno zmanjšalo,

| Y. | ker bodo v revnih državah še vedno obstajali izzivi in trpljenje, povezani z revščino, tudi če dosežemo vse razvojne cilje tisočletja, |
| --- | --- |

Y.

ker bodo v revnih državah še vedno obstajali izzivi in trpljenje, povezani z revščino, tudi če dosežemo vse razvojne cilje tisočletja,

| Z. | ker bi neizpolnitev obljub glede razvojnih ciljev tisočletja pomenila nadaljnjo trpljenje več milijonov revnih oseb ter bi resno spodkopala zaupanje med severom in jugom, |
| --- | --- |

Z.

ker bi neizpolnitev obljub glede razvojnih ciljev tisočletja pomenila nadaljnjo trpljenje več milijonov revnih oseb ter bi resno spodkopala zaupanje med severom in jugom,

I.   Financiranje

| 1. | pričakuje, da se bo Evropski svet junija 2010 dogovoril o ambicioznem in enotnem stališču EU pred septembrskim srečanjem ZN o razvojnih ciljih tisočletja ter sprejel nove, k rezultatom usmerjene, dodatne, pregledne in izmerljive zaveze; |
| --- | --- |

1.

pričakuje, da se bo Evropski svet junija 2010 dogovoril o ambicioznem in enotnem stališču EU pred septembrskim srečanjem ZN o razvojnih ciljih tisočletja ter sprejel nove, k rezultatom usmerjene, dodatne, pregledne in izmerljive zaveze;

| 2. | poziva države članice, naj izpolnijo obveze, o katerih so se dogovorile v okviru Evropskega soglasja o razvoju; |
| --- | --- |

2.

poziva države članice, naj izpolnijo obveze, o katerih so se dogovorile v okviru Evropskega soglasja o razvoju;

| 3. | poudarja, da mora doseganje razvojnih ciljev tisočletja ostati osrednji cilj Evropske unije; poudarja, da je treba zmanjševanje revščine z doseganjem razvojnih ciljev tisočletja nedvoumno priznati kot splošen okvir za razvojno politiko EU in da mora biti to jasno izraženo v vseh zadevnih politikah, vključno s trgovinsko politiko, in zakonodajnih predlogih; meni, da se razvojni cilji tisočletja ne smejo obravnavati kot tehnično vprašanje, ki bo rešeno le z zagotovitvijo več denarja ali trgovinskih priložnosti, ne da bi opredelili in obravnavali osnovne vzroke revščine; |
| --- | --- |

3.

poudarja, da mora doseganje razvojnih ciljev tisočletja ostati osrednji cilj Evropske unije; poudarja, da je treba zmanjševanje revščine z doseganjem razvojnih ciljev tisočletja nedvoumno priznati kot splošen okvir za razvojno politiko EU in da mora biti to jasno izraženo v vseh zadevnih politikah, vključno s trgovinsko politiko, in zakonodajnih predlogih; meni, da se razvojni cilji tisočletja ne smejo obravnavati kot tehnično vprašanje, ki bo rešeno le z zagotovitvijo več denarja ali trgovinskih priložnosti, ne da bi opredelili in obravnavali osnovne vzroke revščine;

| 4. | poudarja, da podatki iz nedavnega poročila ZN o ponovnem razmisleku o revščini niso le zaskrbljujoči, ampak tudi jasno kažejo, da je tveganje, da razvojni cilji tisočletja ne bodo doseženi, resnično; |
| --- | --- |

4.

poudarja, da podatki iz nedavnega poročila ZN o ponovnem razmisleku o revščini niso le zaskrbljujoči, ampak tudi jasno kažejo, da je tveganje, da razvojni cilji tisočletja ne bodo doseženi, resnično;

| 5. | poziva vse države članice, naj izpolnijo svoje obljube o 0,7-odstotni pomoči najpozneje do leta 2015; |
| --- | --- |

5.

poziva vse države članice, naj izpolnijo svoje obljube o 0,7-odstotni pomoči najpozneje do leta 2015;

| 6. | poziva EU in države članice, naj uvedejo ukrepe za večjo odgovornost glede zaveze, da bodo do leta 2015 kot pomoč prispevale 0,7 % BND in da bodo uvedle postopek za medsebojni strokovni pregled uradne razvojne pomoči, s katerim bi se v okviru Sveta za zunanje zadeve ocenjeval napredek pri doseganju cilja 0,7 % do leta 2015, zaključil pa bi se s poročilom Evropskemu svetu in Evropskemu parlamentu; |
| --- | --- |

6.

poziva EU in države članice, naj uvedejo ukrepe za večjo odgovornost glede zaveze, da bodo do leta 2015 kot pomoč prispevale 0,7 % BND in da bodo uvedle postopek za medsebojni strokovni pregled uradne razvojne pomoči, s katerim bi se v okviru Sveta za zunanje zadeve ocenjeval napredek pri doseganju cilja 0,7 % do leta 2015, zaključil pa bi se s poročilom Evropskemu svetu in Evropskemu parlamentu;

| 7. | poziva vse države članice, naj sprejmejo ukrepe za razvojno pomoč in izdajo večletne časovne načrte za izpolnitev razvojnih ciljev tisočletja; poziva Komisijo, naj zagotovi popolno preglednost uradne razvojne pomoči, in glede tega zahteva, naj objavi zneske, ki so jih za to pomoč porabile države članice; |
| --- | --- |

7.

poziva vse države članice, naj sprejmejo ukrepe za razvojno pomoč in izdajo večletne časovne načrte za izpolnitev razvojnih ciljev tisočletja; poziva Komisijo, naj zagotovi popolno preglednost uradne razvojne pomoči, in glede tega zahteva, naj objavi zneske, ki so jih za to pomoč porabile države članice;

| 8. | poziva EU in OECD, naj ne razširita opredelitve razvojne pomoči ali odpisa dolga ali drugih finančnih tokov, ki niso povezani z uradno razvojno pomočjo, na izdatke za pomoč; |
| --- | --- |

8.

poziva EU in OECD, naj ne razširita opredelitve razvojne pomoči ali odpisa dolga ali drugih finančnih tokov, ki niso povezani z uradno razvojno pomočjo, na izdatke za pomoč;

| 9. | poziva vse države članice, naj v okviru skupine G-20 in OZN aktivno odpravijo davčne oaze, davčne goljufije in nezakonite finančne tokove ter spodbujajo večjo preglednost, tudi avtomatično razkritje pridobljenih dobičkov in plačanih davkov s sistemom poročanja po državah, da bo državam v razvoju omogočeno zadržati svoja sredstva za lasten razvoj; |
| --- | --- |

9.

poziva vse države članice, naj v okviru skupine G-20 in OZN aktivno odpravijo davčne oaze, davčne goljufije in nezakonite finančne tokove ter spodbujajo večjo preglednost, tudi avtomatično razkritje pridobljenih dobičkov in plačanih davkov s sistemom poročanja po državah, da bo državam v razvoju omogočeno zadržati svoja sredstva za lasten razvoj;

| 10. | poziva Evropsko investicijsko banko, naj pregleda svojo politiko o finančnih središčih z ugodnim davčnim sistemom na podlagi meril, ki so strožja od seznama Organizacije za ekonomsko sodelovanje in razvoj (OECD) za opredelitev prepovedanih in nadzorovanih jurisdikcij, ter zagotovi njeno izvajanje in letna poročila o napredku; |
| --- | --- |

10.

poziva Evropsko investicijsko banko, naj pregleda svojo politiko o finančnih središčih z ugodnim davčnim sistemom na podlagi meril, ki so strožja od seznama Organizacije za ekonomsko sodelovanje in razvoj (OECD) za opredelitev prepovedanih in nadzorovanih jurisdikcij, ter zagotovi njeno izvajanje in letna poročila o napredku;

| 11. | poziva vse države članice in mednarodno skupnost, naj sprejmejo ukrepe za pocenitev denarnih nakazil; |
| --- | --- |

11.

poziva vse države članice in mednarodno skupnost, naj sprejmejo ukrepe za pocenitev denarnih nakazil;

| 12. | poziva vse države članice, naj podprejo pobude OZN in sprejmejo ukrepe za večjo odgovornost posojilodajalcev in posojilojemalcev pri transakcijah državnega dolga; |
| --- | --- |

12.

poziva vse države članice, naj podprejo pobude OZN in sprejmejo ukrepe za večjo odgovornost posojilodajalcev in posojilojemalcev pri transakcijah državnega dolga;

| 13. | poziva vse države članice in mednarodno skupnost, naj si ponovno prizadevajo za olajšanje bremena dolgov najmanj razvitih držav z dobrimi rezultati na področju odgovornosti, preglednosti in dobrega upravljanja; |
| --- | --- |

13.

poziva vse države članice in mednarodno skupnost, naj si ponovno prizadevajo za olajšanje bremena dolgov najmanj razvitih držav z dobrimi rezultati na področju odgovornosti, preglednosti in dobrega upravljanja;

| 14. | poziva EU, naj zagotovi obsežno financiranje za pomoč revnim državam pri boju proti učinkom podnebnih sprememb in gospodarske krize; vztraja, da morajo biti ta sredstva resnično dodatek k obstoječim obveznostim glede pomoči; |
| --- | --- |

14.

poziva EU, naj zagotovi obsežno financiranje za pomoč revnim državam pri boju proti učinkom podnebnih sprememb in gospodarske krize; vztraja, da morajo biti ta sredstva resnično dodatek k obstoječim obveznostim glede pomoči;

| 15. | poziva vse države članice, naj se obvežejo, da bodo bistveno več sredstev namenile razvojnemu sodelovanju in nujni pomoči v okviru naslednje finančne perspektive ter Evropskega razvojnega sklada; |
| --- | --- |

15.

poziva vse države članice, naj se obvežejo, da bodo bistveno več sredstev namenile razvojnemu sodelovanju in nujni pomoči v okviru naslednje finančne perspektive ter Evropskega razvojnega sklada;

| 16. | poziva Evropsko komisijo, naj uporabi svoje obstoječe instrumente sodelovanja z državami v razvoju, tudi akcijske načrte evropske sosedske politike, vzhodno partnerstvo ter GSP in GSP+, za dodatno opredelitev in izvajanje konkretnih ukrepov za olajšanje uresničevanja razvojnih ciljev tisočletja; |
| --- | --- |

16.

poziva Evropsko komisijo, naj uporabi svoje obstoječe instrumente sodelovanja z državami v razvoju, tudi akcijske načrte evropske sosedske politike, vzhodno partnerstvo ter GSP in GSP+, za dodatno opredelitev in izvajanje konkretnih ukrepov za olajšanje uresničevanja razvojnih ciljev tisočletja;

| 17. | poziva vse države članice, naj znatno povečajo znesek pomoči, ki ga zagotavljajo s proračunsko podporo, zlasti prek pogodb o razvojnih ciljih tisočletja, vendar vztraja, da je treba izpolniti merila glede demokracije, spoštovanja človekovih pravic, upravljanja in drugih osnovnih vprašanj ter zagotoviti številčnejša in boljša spremljanja in revizije; |
| --- | --- |

17.

poziva vse države članice, naj znatno povečajo znesek pomoči, ki ga zagotavljajo s proračunsko podporo, zlasti prek pogodb o razvojnih ciljih tisočletja, vendar vztraja, da je treba izpolniti merila glede demokracije, spoštovanja človekovih pravic, upravljanja in drugih osnovnih vprašanj ter zagotoviti številčnejša in boljša spremljanja in revizije;

| 18. | poziva vse države članice, naj zagotovijo nadaljevanje prizadevanj EU z različnimi veljavnimi finančnimi instrumenti na svetovni in državni ravni poleg proračunske podpore, vključno z globalnim skladom za boj proti HIV/aidsu, tuberkulozi in malariji ter drugimi zadevnimi organizacijami in mehanizmi, zlasti organizacijami civilne družbe in skupnostmi; |
| --- | --- |

18.

poziva vse države članice, naj zagotovijo nadaljevanje prizadevanj EU z različnimi veljavnimi finančnimi instrumenti na svetovni in državni ravni poleg proračunske podpore, vključno z globalnim skladom za boj proti HIV/aidsu, tuberkulozi in malariji ter drugimi zadevnimi organizacijami in mehanizmi, zlasti organizacijami civilne družbe in skupnostmi;

| 19. | poziva vse države članice, naj še naprej izboljšujejo usklajevanje na področju donatorstva, tako da sprostijo vso svojo pomoč v skladu s pariške deklaracijo in deklaracijo iz Akre, s čimer bi zmanjšale prekomerno razpršenost proračunske pomoči, kar je bistveno za skladnost in sprostitev pomoči; prav tako je treba priznati, da lahko različne države članice nudijo strokovno znanje iz različnih geografskih področij in razvojnih sektorjev; |
| --- | --- |

19.

poziva vse države članice, naj še naprej izboljšujejo usklajevanje na področju donatorstva, tako da sprostijo vso svojo pomoč v skladu s pariške deklaracijo in deklaracijo iz Akre, s čimer bi zmanjšale prekomerno razpršenost proračunske pomoči, kar je bistveno za skladnost in sprostitev pomoči; prav tako je treba priznati, da lahko različne države članice nudijo strokovno znanje iz različnih geografskih področij in razvojnih sektorjev;

II.   Skladnost razvojne politike

| 20. | poziva Evropsko komisijo in države članice, naj zagotovijo, da bo v novi institucionalni ureditvi EU glavna odgovornost za načrtovanje razvojnih skladov in določitev prednostnih nalog ostala v pristojnosti komisarja za razvoj; |
| --- | --- |

20.

poziva Evropsko komisijo in države članice, naj zagotovijo, da bo v novi institucionalni ureditvi EU glavna odgovornost za načrtovanje razvojnih skladov in določitev prednostnih nalog ostala v pristojnosti komisarja za razvoj;

| 21. | poziva EU, naj konkretno ukrepa proti revščini s sprejetjem usklajene politike, ki bo vključevala trgovino in razvojno sodelovanje ter skupno kmetijsko in ribiško politiko, za preprečevanje neposrednega ali posrednega negativnega učinka na gospodarstva držav v razvoju; |
| --- | --- |

21.

poziva EU, naj konkretno ukrepa proti revščini s sprejetjem usklajene politike, ki bo vključevala trgovino in razvojno sodelovanje ter skupno kmetijsko in ribiško politiko, za preprečevanje neposrednega ali posrednega negativnega učinka na gospodarstva držav v razvoju;

| 22. | poziva EU, naj zagovarja načelo zanesljive preskrbe s hrano v državah v razvoju in naj med sedanjimi pogajanji v STO pozove vse akterje k spoštovanju tega načela; |
| --- | --- |

22.

poziva EU, naj zagovarja načelo zanesljive preskrbe s hrano v državah v razvoju in naj med sedanjimi pogajanji v STO pozove vse akterje k spoštovanju tega načela;

| 23. | meni, da uresničitev razvojnih ciljev tisočletja zahteva ukrepe za spodbujanje dostopa do zemljišč, vode in virov biotske raznolikosti ter ukrepe za spodbujanje politike lokalne podpore za trajnostno majhno kmetijstvo; |
| --- | --- |

23.

meni, da uresničitev razvojnih ciljev tisočletja zahteva ukrepe za spodbujanje dostopa do zemljišč, vode in virov biotske raznolikosti ter ukrepe za spodbujanje politike lokalne podpore za trajnostno majhno kmetijstvo;

| 24. | poziva EU, naj obnovi svoje sporazume o ribištvu v skladu z razvojem, da bodo v celoti upoštevali socialne in gospodarske učinke na lokalne skupnosti, zlasti z dolgoročno sektorsko podporo EU in mehanizmom, pri katerem lastniki ladij krijejo pravičen delež stroškov dostopa do ladjevja EU; |
| --- | --- |

24.

poziva EU, naj obnovi svoje sporazume o ribištvu v skladu z razvojem, da bodo v celoti upoštevali socialne in gospodarske učinke na lokalne skupnosti, zlasti z dolgoročno sektorsko podporo EU in mehanizmom, pri katerem lastniki ladij krijejo pravičen delež stroškov dostopa do ladjevja EU;

| 25. | poziva EU in mednarodno skupnost, naj podpreta vladavino prava in nepodkupljivo upravo, predelovalno industrijo in diverzifikacijo proizvodnje ter učinkovito infrastrukturo v državah v razvoju za njihovo povečano zmogljivost, da bodo pravično konkurirale na svetovnem trgu; |
| --- | --- |

25.

poziva EU in mednarodno skupnost, naj podpreta vladavino prava in nepodkupljivo upravo, predelovalno industrijo in diverzifikacijo proizvodnje ter učinkovito infrastrukturo v državah v razvoju za njihovo povečano zmogljivost, da bodo pravično konkurirale na svetovnem trgu;

| 26. | poziva EU, naj si prizadeva za pravočasno, razvojno usmerjeno sklenitev kroga pogajanj STO iz Dohe; |
| --- | --- |

26.

poziva EU, naj si prizadeva za pravočasno, razvojno usmerjeno sklenitev kroga pogajanj STO iz Dohe;

| 27. | poziva k oceni tveganj podnebnih sprememb, ki naj se sistematično vključi za vsa področja političnega načrtovanja in sprejemanja odločitev, vključno s trgovino, kmetijstvom in varno oskrbo hrane; prav tako zahteva, da se rezultati te ocene uporabijo pri oblikovanju jasnih smernic za politiko trajnega razvojnega sodelovanja; |
| --- | --- |

27.

poziva k oceni tveganj podnebnih sprememb, ki naj se sistematično vključi za vsa področja političnega načrtovanja in sprejemanja odločitev, vključno s trgovino, kmetijstvom in varno oskrbo hrane; prav tako zahteva, da se rezultati te ocene uporabijo pri oblikovanju jasnih smernic za politiko trajnega razvojnega sodelovanja;

| 28. | poudarja, da se je treba na svetovni ravni učinkovito odzvati na problem podnebnih sprememb, pri čemer bi industrializirane države morale sprejeti svojo odgovornost in vodilno vlogo v boju proti učinkom toplogrednih plinov, ki bodo ogrozili uresničevanje razvojnih ciljev tisočletja, če ne bodo zaustavljeni; |
| --- | --- |

28.

poudarja, da se je treba na svetovni ravni učinkovito odzvati na problem podnebnih sprememb, pri čemer bi industrializirane države morale sprejeti svojo odgovornost in vodilno vlogo v boju proti učinkom toplogrednih plinov, ki bodo ogrozili uresničevanje razvojnih ciljev tisočletja, če ne bodo zaustavljeni;

| 29. | poziva EU in države članice, podpisnice Protokola o strateški presoji vplivov na okolje h Konvenciji iz Espooja, naj v celoti upoštevajo določbe protokola pri podpiranju razvojnih programov in javnih projektov v državah v razvoju; |
| --- | --- |

29.

poziva EU in države članice, podpisnice Protokola o strateški presoji vplivov na okolje h Konvenciji iz Espooja, naj v celoti upoštevajo določbe protokola pri podpiranju razvojnih programov in javnih projektov v državah v razvoju;

| 30. | je prepričan, da je lahko trgovina močna gonilna sila gospodarske rasti, čeprav sama po sebi ne more odpraviti razvojnih težav; meni, da je zaradi počasnega napredka kroga pogajanj v Dohi oviran prispevek mednarodnega trgovinskega sistema k doseganju razvojnih ciljev tisočletja; poudarja, da bi pozitiven zaključek kroga pogajanj v Dohi lahko prispeval k svežnju gospodarskih spodbud na svetovni ravni; jemlje na znanje številne študije UNCTAD in drugih ustanov, ki kažejo, da je obsežna liberalizacija trgovine v najmanj razvitih državah malokrat prispevala k trajnostnemu in znatnemu zmanjševanju revščine ter da je povzročila poslabšanje trgovinskih pogojev držav v razvoju, zlasti afriških držav; |
| --- | --- |

30.

je prepričan, da je lahko trgovina močna gonilna sila gospodarske rasti, čeprav sama po sebi ne more odpraviti razvojnih težav; meni, da je zaradi počasnega napredka kroga pogajanj v Dohi oviran prispevek mednarodnega trgovinskega sistema k doseganju razvojnih ciljev tisočletja; poudarja, da bi pozitiven zaključek kroga pogajanj v Dohi lahko prispeval k svežnju gospodarskih spodbud na svetovni ravni; jemlje na znanje številne študije UNCTAD in drugih ustanov, ki kažejo, da je obsežna liberalizacija trgovine v najmanj razvitih državah malokrat prispevala k trajnostnemu in znatnemu zmanjševanju revščine ter da je povzročila poslabšanje trgovinskih pogojev držav v razvoju, zlasti afriških držav;

| 31. | poudarja pomen prizadevanj za olajšanje vključitve držav v razvoju v svetovno gospodarstvo; ponovno poudarja, da sta odprtost za trgovino in podpora zmogljivosti dobave pomembna sestavna dela vsake skladne razvojne strategije ter da so pobude za tehnično podporo v zvezi s trgovino dodatno orodje za izkoreninjenje revščine in boj proti nerazvitosti; |
| --- | --- |

31.

poudarja pomen prizadevanj za olajšanje vključitve držav v razvoju v svetovno gospodarstvo; ponovno poudarja, da sta odprtost za trgovino in podpora zmogljivosti dobave pomembna sestavna dela vsake skladne razvojne strategije ter da so pobude za tehnično podporo v zvezi s trgovino dodatno orodje za izkoreninjenje revščine in boj proti nerazvitosti;

| 32. | opozarja, da bi državam v razvoju in najmanj razvitim državam izboljšanje njihove trgovinske zmogljivosti omogočilo pridobitev znanj in spretnosti, povezanih s trgovino, infrastrukture, potrebne za izvajanje in izkoriščanje sporazumov STO, širjenje njihove trgovine, izkoriščanje novih in obstoječih trgovinskih priložnosti, izvajanje novih sporazumov in prilagajanje spreminjajočemu se zunanjetrgovinskemu okolju; |
| --- | --- |

32.

opozarja, da bi državam v razvoju in najmanj razvitim državam izboljšanje njihove trgovinske zmogljivosti omogočilo pridobitev znanj in spretnosti, povezanih s trgovino, infrastrukture, potrebne za izvajanje in izkoriščanje sporazumov STO, širjenje njihove trgovine, izkoriščanje novih in obstoječih trgovinskih priložnosti, izvajanje novih sporazumov in prilagajanje spreminjajočemu se zunanjetrgovinskemu okolju;

| 33. | pozdravlja že veljavne pobude na področju trgovine z državami v razvoju na ravni EU in STO, zlasti pobudo „vse razen orožja“, GSP in GSP+ ter načelo asimetrije in prehodna obdobja, dogovorjena v vseh veljavnih evropskih partnerskih sporazumih, ter poziva Komisijo, naj utrdi to politično strategijo; poudarja, da sistem GSP uporabnikom zagotavlja več stabilnosti, predvidljivosti in trgovinskih priložnosti; ugotavlja, da so dodatni preferenciali zagotovljeni (prek sistema GSP) državam, ki so ratificirale in uspešno uveljavile bistvene mednarodne konvencije o trajnostnem razvoju, socialnih pravicah in dobrem upravljanju; |
| --- | --- |

33.

pozdravlja že veljavne pobude na področju trgovine z državami v razvoju na ravni EU in STO, zlasti pobudo „vse razen orožja“, GSP in GSP+ ter načelo asimetrije in prehodna obdobja, dogovorjena v vseh veljavnih evropskih partnerskih sporazumih, ter poziva Komisijo, naj utrdi to politično strategijo; poudarja, da sistem GSP uporabnikom zagotavlja več stabilnosti, predvidljivosti in trgovinskih priložnosti; ugotavlja, da so dodatni preferenciali zagotovljeni (prek sistema GSP) državam, ki so ratificirale in uspešno uveljavile bistvene mednarodne konvencije o trajnostnem razvoju, socialnih pravicah in dobrem upravljanju;

| 34. | poziva Komisijo, naj izboljša razvojno vsebino sedanjih pogajanj STO in dvostranskih pogajanj v zvezi s sporazumi o prosti trgovini; |
| --- | --- |

34.

poziva Komisijo, naj izboljša razvojno vsebino sedanjih pogajanj STO in dvostranskih pogajanj v zvezi s sporazumi o prosti trgovini;

| 35. | opominja na to, da je strategija „pomoč za trgovino“ usmerjena k podpori revnim in ranljivim državam pri razvoju osnovne gospodarske infrastrukture in orodij, potrebnih za to, da trgovino izkoristijo kot gonilno silo gospodarske rasti in razvoja; pozdravlja izjave Komisije, da je EU že dosegla cilj dodelitve 2 milijard EUR za pomoč, povezano s trgovino, do leta 2010, saj je leta 2008 celotna podpora za to pomoč iz EU in njenih držav članic dosegla 2,15 milijarde EUR (1,14 milijarde EUR iz držav članic in 1,01 milijarde EUR iz EU), poleg tega so bili doseženi pomembni rezultati v okviru širšega programa pomoči za trgovino – vključno s prometom in energijo, proizvodnimi sektorji in prilagajanjem, povezanim s trgovino; vseeno poziva Komisijo, naj predloži podrobne informacije (vključno s številkami) o proračunskih vrsticah, ki se uporabljajo za financiranje pomoči, povezane s trgovino, in program „pomoč za trgovino“; |
| --- | --- |

35.

opominja na to, da je strategija „pomoč za trgovino“ usmerjena k podpori revnim in ranljivim državam pri razvoju osnovne gospodarske infrastrukture in orodij, potrebnih za to, da trgovino izkoristijo kot gonilno silo gospodarske rasti in razvoja; pozdravlja izjave Komisije, da je EU že dosegla cilj dodelitve 2 milijard EUR za pomoč, povezano s trgovino, do leta 2010, saj je leta 2008 celotna podpora za to pomoč iz EU in njenih držav članic dosegla 2,15 milijarde EUR (1,14 milijarde EUR iz držav članic in 1,01 milijarde EUR iz EU), poleg tega so bili doseženi pomembni rezultati v okviru širšega programa pomoči za trgovino – vključno s prometom in energijo, proizvodnimi sektorji in prilagajanjem, povezanim s trgovino; vseeno poziva Komisijo, naj predloži podrobne informacije (vključno s številkami) o proračunskih vrsticah, ki se uporabljajo za financiranje pomoči, povezane s trgovino, in program „pomoč za trgovino“;

| 36. | poziva Komisijo in države članice, naj večjo pozornost in podporo namenijo najmanj razvitim državam, da bi povečale skupno financiranje programa pomoč za trgovino, ki v zadnjem času ni bilo znatno povečano; meni, da regionalno povezovanje postaja vse bolj pomembno v okviru programa EU pomoči za trgovino, zato je treba povečati prizadevanja za zaključek svežnjev AKP regionalne pomoči za trgovino; meni, da se lahko učinkovitost pomoči izboljša z okrepitvijo skupne analize, skupnih odzivnih strategij in skupnega izvajanja ukrepov pomoči za trgovino; |
| --- | --- |

36.

poziva Komisijo in države članice, naj večjo pozornost in podporo namenijo najmanj razvitim državam, da bi povečale skupno financiranje programa pomoč za trgovino, ki v zadnjem času ni bilo znatno povečano; meni, da regionalno povezovanje postaja vse bolj pomembno v okviru programa EU pomoči za trgovino, zato je treba povečati prizadevanja za zaključek svežnjev AKP regionalne pomoči za trgovino; meni, da se lahko učinkovitost pomoči izboljša z okrepitvijo skupne analize, skupnih odzivnih strategij in skupnega izvajanja ukrepov pomoči za trgovino;

| 37. | meni, da razsežnost jug-jug postaja hitro rastoči dejavnik svetovne trgovine, da bi lahko njen pomen pri zagotavljanju razvoja najrevnejših držav postal vse večji ter da jo je treba spodbujati in podpirati; |
| --- | --- |

37.

meni, da razsežnost jug-jug postaja hitro rastoči dejavnik svetovne trgovine, da bi lahko njen pomen pri zagotavljanju razvoja najrevnejših držav postal vse večji ter da jo je treba spodbujati in podpirati;

III.   Prednostne naloge razvojnih ciljev tisočletja

| 38. | poziva EU, naj ohrani enoten in celovit pristop k razvojnim ciljem tisočletja in prizna, da so vsi posamezni cilji medsebojno povezani, ter vzpostavi minimalne standarde za doseg izkoreninjenja revščine; |
| --- | --- |

38.

poziva EU, naj ohrani enoten in celovit pristop k razvojnim ciljem tisočletja in prizna, da so vsi posamezni cilji medsebojno povezani, ter vzpostavi minimalne standarde za doseg izkoreninjenja revščine;

Zdravstvo in izobraževanje

| 39. | poziva vse države članice in Komisijo, naj namenijo vsaj 20 % vseh izdatkov za razvoj osnovnim zdravstvenim storitvam in izobraževanju, zvišajo prispevke v globalni sklad za boj proti HIV/aidsu, tuberkulozi in malariji ter povečajo financiranje drugih programov, namenjenih krepitvi zdravstvenih sistemov, in prednostno obravnavajo zdravje mater in boj proti umrljivosti dojenčkov; |
| --- | --- |

39.

poziva vse države članice in Komisijo, naj namenijo vsaj 20 % vseh izdatkov za razvoj osnovnim zdravstvenim storitvam in izobraževanju, zvišajo prispevke v globalni sklad za boj proti HIV/aidsu, tuberkulozi in malariji ter povečajo financiranje drugih programov, namenjenih krepitvi zdravstvenih sistemov, in prednostno obravnavajo zdravje mater in boj proti umrljivosti dojenčkov;

| 40. | poziva države v razvoju, naj vsaj 15 % svojih nacionalnih proračunov porabijo za zdravstveno varstvo in okrepijo svoje zdravstvene sisteme; |
| --- | --- |

40.

poziva države v razvoju, naj vsaj 15 % svojih nacionalnih proračunov porabijo za zdravstveno varstvo in okrepijo svoje zdravstvene sisteme;

| 41. | poziva EU in države v razvoju, naj spodbujajo brezplačni dostop do zdravstvenih storitev in izobraževanja; |
| --- | --- |

41.

poziva EU in države v razvoju, naj spodbujajo brezplačni dostop do zdravstvenih storitev in izobraževanja;

| 42. | poziva vse države članice in Komisijo, naj zaustavijo zaskrbljujoči upad financiranja zdravstvenih storitev in pravic na področju spolnosti in reprodukcije v državah v razvoju ter podprejo politike na področju prostovoljnega načrtovanja družine, varnega splava, obravnavanja spolno prenosljivih okužb in zagotavljanja sredstev za reproduktivno zdravje, kar vključuje za življenje potrebna zdravila in kontracepcijska sredstva, tudi kondome; |
| --- | --- |

42.

poziva vse države članice in Komisijo, naj zaustavijo zaskrbljujoči upad financiranja zdravstvenih storitev in pravic na področju spolnosti in reprodukcije v državah v razvoju ter podprejo politike na področju prostovoljnega načrtovanja družine, varnega splava, obravnavanja spolno prenosljivih okužb in zagotavljanja sredstev za reproduktivno zdravje, kar vključuje za življenje potrebna zdravila in kontracepcijska sredstva, tudi kondome;

| 43. | poziva Komisijo, države članice in države v razvoju, naj skladno in celovito obravnavajo razvojni cilj tisočletja št. 5 (o izboljšanju zdravstva mater), št. 4 (o umrljivosti otrok) in št. 6 (o HIV/aidsu, malariji in tuberkulozi) skupaj s ciljem tisočletja št. 3 (o enakosti spolov in okrepitev vloge žensk); |
| --- | --- |

43.

poziva Komisijo, države članice in države v razvoju, naj skladno in celovito obravnavajo razvojni cilj tisočletja št. 5 (o izboljšanju zdravstva mater), št. 4 (o umrljivosti otrok) in št. 6 (o HIV/aidsu, malariji in tuberkulozi) skupaj s ciljem tisočletja št. 3 (o enakosti spolov in okrepitev vloge žensk);

| 44. | zahteva, naj bo v strateških dokumentih držav in regij poudarjena potreba po zakonodaji za boj proti nasilju in diskriminaciji žensk, spodbujanje udeležbe žensk pri sprejemanju odločitev in dodaten poudarek na politikah, ki bodo upoštevale enakost spolov; |
| --- | --- |

44.

zahteva, naj bo v strateških dokumentih držav in regij poudarjena potreba po zakonodaji za boj proti nasilju in diskriminaciji žensk, spodbujanje udeležbe žensk pri sprejemanju odločitev in dodaten poudarek na politikah, ki bodo upoštevale enakost spolov;

| 45. | vnovič poudarja, da mora EU podpreti tiste države v razvoju, ki uporabljajo prožnosti, vgrajene v sporazum TRIPS, da lahko v okviru svojih nacionalnih programov javnega zdravja zagotavljajo zdravila po dostopnih cenah; poudarja, da sporazumi o prosti trgovini ne smejo spodkopavati sporazumov, ki zagotavljajo dostop do generičnih zdravil; |
| --- | --- |

45.

vnovič poudarja, da mora EU podpreti tiste države v razvoju, ki uporabljajo prožnosti, vgrajene v sporazum TRIPS, da lahko v okviru svojih nacionalnih programov javnega zdravja zagotavljajo zdravila po dostopnih cenah; poudarja, da sporazumi o prosti trgovini ne smejo spodkopavati sporazumov, ki zagotavljajo dostop do generičnih zdravil;

Ranljive skupine

| 46. | poziva EU, naj vsaj polovico svoje pomoči nameni najmanj razvitim državam in se usmeri k najbolj potrebnim skupinam v teh državah, pri čemer naj se osredotoči zlasti na ženske, otroke in invalide, ter učinkoviteje vključi interese ranljivih skupin v svoje razvojne strategije; |
| --- | --- |

46.

poziva EU, naj vsaj polovico svoje pomoči nameni najmanj razvitim državam in se usmeri k najbolj potrebnim skupinam v teh državah, pri čemer naj se osredotoči zlasti na ženske, otroke in invalide, ter učinkoviteje vključi interese ranljivih skupin v svoje razvojne strategije;

| 47. | v zvezi s tem podpira predlog Komisije, da bi v okviru vmesnega pregleda programov AKP za leto 2010 prerazporedili financiranje za države, ki najbolj zaostajajo, |
| --- | --- |

47.

v zvezi s tem podpira predlog Komisije, da bi v okviru vmesnega pregleda programov AKP za leto 2010 prerazporedili financiranje za države, ki najbolj zaostajajo,

| 48. | poziva EU in države v razvoju, naj posebno pozornost namenijo pravicam manjšin, ter vztraja, naj EU v svoje mednarodne sporazume vključi nesporne človekove pravice in nediskriminacijske klavzule, med drugim v povezavi z diskriminacijo na podlagi spola, rasnega in etničnega izvora, vere ali prepričanja, invalidnosti, starosti, spolne usmerjenosti in bolezni HIV/aids; |
| --- | --- |

48.

poziva EU in države v razvoju, naj posebno pozornost namenijo pravicam manjšin, ter vztraja, naj EU v svoje mednarodne sporazume vključi nesporne človekove pravice in nediskriminacijske klavzule, med drugim v povezavi z diskriminacijo na podlagi spola, rasnega in etničnega izvora, vere ali prepričanja, invalidnosti, starosti, spolne usmerjenosti in bolezni HIV/aids;

Konec lakote

| 49. | poziva EU in partnerske vlade, naj povečajo naložbe v kmetovanje in zanesljivo preskrbo s hrano do stopenj, ki bodo zagotovile življenje brez lakote za vse, pri čemer naj obravnavajo zlasti nujne potrebe glede lakote, kmetovanje majhnega obsega in programe socialne zaščite; |
| --- | --- |

49.

poziva EU in partnerske vlade, naj povečajo naložbe v kmetovanje in zanesljivo preskrbo s hrano do stopenj, ki bodo zagotovile življenje brez lakote za vse, pri čemer naj obravnavajo zlasti nujne potrebe glede lakote, kmetovanje majhnega obsega in programe socialne zaščite;

| 50. | poziva Komisijo, naj spodbuja lastništvo zemlje kot orodje za zmanjševanje revščine in zagotovitev varne preskrbe s hrano, tako da okrepi lastninske pravice in kmetom, malim podjetjem in lokalnim skupnostim omogoči dostop do posojil; |
| --- | --- |

50.

poziva Komisijo, naj spodbuja lastništvo zemlje kot orodje za zmanjševanje revščine in zagotovitev varne preskrbe s hrano, tako da okrepi lastninske pravice in kmetom, malim podjetjem in lokalnim skupnostim omogoči dostop do posojil;

Dostojno delo

| 51. | izraža globoko zaskrbljenost, ker zlasti v Afriki tuji vlagatelji s podporo vlade kupujejo kmetijska zemljišča, kar lahko ogrozi lokalno varno preskrbo s hrano in povzroči hude in daljnosežne posledice v državah v razvoju; poziva OZN in EU, naj obravnavajo škodljive učinke kupovanja kmetijskih zemljišč (tudi razlaščanje malih kmetov in netrajnostna raba zemljišč in vode), tako da priznajo pravico prebivalcev do nadzora nad kmetijskimi zemljišči in drugimi življenjsko pomembnimi naravnimi viri; |
| --- | --- |

51.

izraža globoko zaskrbljenost, ker zlasti v Afriki tuji vlagatelji s podporo vlade kupujejo kmetijska zemljišča, kar lahko ogrozi lokalno varno preskrbo s hrano in povzroči hude in daljnosežne posledice v državah v razvoju; poziva OZN in EU, naj obravnavajo škodljive učinke kupovanja kmetijskih zemljišč (tudi razlaščanje malih kmetov in netrajnostna raba zemljišč in vode), tako da priznajo pravico prebivalcev do nadzora nad kmetijskimi zemljišči in drugimi življenjsko pomembnimi naravnimi viri;

| 52. | poziva države članice in Komisijo, naj okrepijo svoja prizadevanja za boj proti delu otrok s podporo posebnih programov in v smernicah razvojnih politik in mednarodne trgovine; |
| --- | --- |

52.

poziva države članice in Komisijo, naj okrepijo svoja prizadevanja za boj proti delu otrok s podporo posebnih programov in v smernicah razvojnih politik in mednarodne trgovine;

| 53. | poziva EU in vlade držav v razvoju, naj vztrajno podprejo globalni pakt o zaposlovanju Mednarodne organizacije dela in učinkovito uporabijo vse vidike agende za dostojno delo; |
| --- | --- |

53.

poziva EU in vlade držav v razvoju, naj vztrajno podprejo globalni pakt o zaposlovanju Mednarodne organizacije dela in učinkovito uporabijo vse vidike agende za dostojno delo;

| 54. | poziva Komisijo, naj spremlja socialno zaščito delavcev, socialni dialog in temeljne delovne standarde v državah v razvoju ter po potrebi nudi spodbude in uporabi sankcije s trgovinskimi sporazumi in vsemi drugimi razpoložljivimi instrumenti; |
| --- | --- |

54.

poziva Komisijo, naj spremlja socialno zaščito delavcev, socialni dialog in temeljne delovne standarde v državah v razvoju ter po potrebi nudi spodbude in uporabi sankcije s trgovinskimi sporazumi in vsemi drugimi razpoložljivimi instrumenti;

IV.   Upravljanje

| 55. | poziva Svetovno banko in Mednarodni denarni sklad, naj dodelita pravičnejši delež volilnih pravic državam, ki niso ustrezno zastopane, s čimer bi zagotovila, da bodo imeli posojilojemalci in posojilodajalci kratkoročno enakovredne glasovalne delnice in da posojanje ne bo spodkopalo načel lastne odgovornosti, kot je bilo sprejeto v Parizu in Accri; |
| --- | --- |

55.

poziva Svetovno banko in Mednarodni denarni sklad, naj dodelita pravičnejši delež volilnih pravic državam, ki niso ustrezno zastopane, s čimer bi zagotovila, da bodo imeli posojilojemalci in posojilodajalci kratkoročno enakovredne glasovalne delnice in da posojanje ne bo spodkopalo načel lastne odgovornosti, kot je bilo sprejeto v Parizu in Accri;

| 56. | poziva Mednarodni denarni sklad, naj poveča dostop držav z nizkim prihodkom do svojih koncesijskih ugodnosti in poveča dodelitev posebnih pravic črpanja za države z nizkim prihodkom na podlagi njihovih potreb; |
| --- | --- |

56.

poziva Mednarodni denarni sklad, naj poveča dostop držav z nizkim prihodkom do svojih koncesijskih ugodnosti in poveča dodelitev posebnih pravic črpanja za države z nizkim prihodkom na podlagi njihovih potreb;

| 57. | namerava pri soodločanju o prihodnjem pregledu zunanjega mandata Evropske investicijske banke zagotoviti, da izpolnjuje svoje razvojne obveznosti in usmeriti njena sredstva bližje potrebam držav v razvoju, tudi z vzajemno učinkovito ustanovo, ki daje posojila v korist revnih; |
| --- | --- |

57.

namerava pri soodločanju o prihodnjem pregledu zunanjega mandata Evropske investicijske banke zagotoviti, da izpolnjuje svoje razvojne obveznosti in usmeriti njena sredstva bližje potrebam držav v razvoju, tudi z vzajemno učinkovito ustanovo, ki daje posojila v korist revnih;

| 58. | poziva vse države članice in mednarodno skupnost, naj zagotovijo, da bodo ZN ostali izbirni forum za obravnavanje globalnega upravljanja in vprašanj, povezanih z revščino; |
| --- | --- |

58.

poziva vse države članice in mednarodno skupnost, naj zagotovijo, da bodo ZN ostali izbirni forum za obravnavanje globalnega upravljanja in vprašanj, povezanih z revščino;

| 59. | poziva organe EU in AU, naj v strateško partnerstvo med Afriko in EU vključijo obnovljeno politično voljo ter mu namenijo posebna sredstva, ki bodo omogočila izpolnitev njegovega celotnega potenciala; |
| --- | --- |

59.

poziva organe EU in AU, naj v strateško partnerstvo med Afriko in EU vključijo obnovljeno politično voljo ter mu namenijo posebna sredstva, ki bodo omogočila izpolnitev njegovega celotnega potenciala;

| 60. | poziva EU in mednarodno skupnost, naj v državah v razvoju spodbujata in podpreta demokracijo, mir, pravno državo ter upravo brez korupcije; |
| --- | --- |

60.

poziva EU in mednarodno skupnost, naj v državah v razvoju spodbujata in podpreta demokracijo, mir, pravno državo ter upravo brez korupcije;

| 61. | poziva EU in mednarodno skupnost, naj si izjemno prizadevata za podporo javne uprave v državah v razvoju, s posebnim ciljem boja proti korupciji in oblikovanja preglednega, nepristranskega in poštenega upravnega okolja, ter priznata pomembno vlogo nedržavnih akterjev in civilne družbe; |
| --- | --- |

61.

poziva EU in mednarodno skupnost, naj si izjemno prizadevata za podporo javne uprave v državah v razvoju, s posebnim ciljem boja proti korupciji in oblikovanja preglednega, nepristranskega in poštenega upravnega okolja, ter priznata pomembno vlogo nedržavnih akterjev in civilne družbe;

| 62. | poziva vse države v razvoju, naj nujno podpišejo konvencijo ZN proti korupciji, sprejmejo praktične ukrepe za učinkovito izvajanje njenih določb in vzpostavijo mehanizme za spremljanje napredka; |
| --- | --- |

62.

poziva vse države v razvoju, naj nujno podpišejo konvencijo ZN proti korupciji, sprejmejo praktične ukrepe za učinkovito izvajanje njenih določb in vzpostavijo mehanizme za spremljanje napredka;

| 63. | priznava, da morajo države v razvoju izboljšati mednarodne računovodske standarde, da bi preprečile izogibanje plačila davka in davčne utaje, in tako dosegle boljše svetovno fiskalno upravljanje; |
| --- | --- |

63.

priznava, da morajo države v razvoju izboljšati mednarodne računovodske standarde, da bi preprečile izogibanje plačila davka in davčne utaje, in tako dosegle boljše svetovno fiskalno upravljanje;

| 64. | poziva države v razvoju, naj vključijo parlamente, lokalne vlade in civilno družbo ter druge nedržavne akterje na vse stopnje oblikovanja in izvajanja politike; |
| --- | --- |

64.

poziva države v razvoju, naj vključijo parlamente, lokalne vlade in civilno družbo ter druge nedržavne akterje na vse stopnje oblikovanja in izvajanja politike;

| 65. | poziva države v razvoju, zlasti tiste, ki imajo od pomoči EU največjo korist, naj okrepijo dobro upravljanje pri vseh javnih zadevah, zlasti upravljanje prejete pomoči, ter poziva Komisijo, naj sprejme vse potrebne ukrepe za zagotovitev pregledne in učinkovite porabe pomoči; |
| --- | --- |

65.

poziva države v razvoju, zlasti tiste, ki imajo od pomoči EU največjo korist, naj okrepijo dobro upravljanje pri vseh javnih zadevah, zlasti upravljanje prejete pomoči, ter poziva Komisijo, naj sprejme vse potrebne ukrepe za zagotovitev pregledne in učinkovite porabe pomoči;

| 66. | priznava bistveno povezavo med varnostjo in razvojem ter zaskrbljeno opaža pomanjkanje napredka k mirni rešitvi zamrznjenih konfliktov v soseščini EU in drugje ter poziva EU, naj obnovi svoja prizadevanja na tem področju; |
| --- | --- |

66.

priznava bistveno povezavo med varnostjo in razvojem ter zaskrbljeno opaža pomanjkanje napredka k mirni rešitvi zamrznjenih konfliktov v soseščini EU in drugje ter poziva EU, naj obnovi svoja prizadevanja na tem področju;

| 67. | poziva EU, naj sodeluje v ambicioznem in konstruktivnem dialogu z vsemi starimi in novimi donatorji za zagotovitev, da se izpolnijo razvojni cilji tisočletja in da zmanjšanje revščine ostane na vrhu globalne agende; |
| --- | --- |

67.

poziva EU, naj sodeluje v ambicioznem in konstruktivnem dialogu z vsemi starimi in novimi donatorji za zagotovitev, da se izpolnijo razvojni cilji tisočletja in da zmanjšanje revščine ostane na vrhu globalne agende;

*

* *

| 68. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic ter generalnemu sekretarju Združenih narodov. |
| --- | --- |

68.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic ter generalnemu sekretarju Združenih narodov.

---

(1)  UL C 46, 24.2.2006, str. 1.

(2)  Sklepi Sveta 9558/2007, 15. maj 2007.

(3)  KOM(2005) 0134 konč.

(4)  UL L 378, 27.12.2006, str. 41.

(5)  KOM(2010) 0159 konč.

(6)  Zadeva C-155/07, Evropski parlament proti Svetu Evropske unije; UL C 327, 20.12.2008, str. 2.

(7)  UL C 293 E, 2.12.2006, str. 316.

(8)  UL C 146 E, 12.6.2008, str. 232.

(9)  UL C 295 E, 4.12.2009, str. 62.

(10)  UL C 117 E, 6.5.2010, str. 15.

(11)  Sprejeta besedila, P7_TA(2010)0089.

(12)  Agenda učinkovitosti pomoči: prednosti evropskega pristopa, Evropska komisija, oktober 2009.

(13)  Trendi preseljevanja in denarnih nakazil 2009 (Migration and Remittance Trends 2009), Svetovna banka, november 2009.

(14)  Povečevanje mednarodne finančne podpore za zaščito podnebja: evropski načrt za dogovor v Københavnu KOM(2009)0475.

(15)  Plavanje proti toku: kako se države v razvoju soočajo s svetovno krizo (Swimming Against the Tide: How Developing Countries are Coping with the Global Crisis), Svetovna banka, marec 2009.

(16)  Profesor Guttorm Schjelderup na predstavitvi v Evropskem parlamentu 10. novembra 2009.

(17)  Dejstva o umetni prekinitvi nosečnosti po svetu, Svetovna zdravstvena organizacija in Inštitut Guttmacher, 2007.

---

Sreda, 16. junij 2010

| 12.8.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 236/57 |
| --- | --- | --- | --- |

12.8.2011

SL

Uradni list Evropske unije

CE 236/57

---

Sreda, 16. junij 2010EU 2020

P7_TA(2010)0223

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. junija 2010 o EU 2020

2011/C 236 E/08

Evropski Parlament,

ob upoštevanju neuradnega srečanja Evropskega sveta 11. februarja 2010,

ob upoštevanju javnega posvetovanja na pobudo Komisije o EU 2020 ter njegovih izidov (SEK(2010)0116),

ob upoštevanju ocene Komisije o lizbonski strategiji (SEK(2010)0114),

ob upoštevanju dokumenta Evropskega sveta „Sedem korakov za evropsko strategijo za rast in delovna mesta“,

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. marca 2010 o EU 2020 (1),

ob upoštevanju člena 110(4) Poslovnika,

| A. | ker so zaradi še vedno trajajoče resne finančne, gospodarske in družbene krize pričakovanja v zvezi z novo strategijo EU 2020, ki jo bo Svet sprejel v juniju 2010, zelo visoka, |
| --- | --- |

A.

ker so zaradi še vedno trajajoče resne finančne, gospodarske in družbene krize pričakovanja v zvezi z novo strategijo EU 2020, ki jo bo Svet sprejel v juniju 2010, zelo visoka,

| B. | ker se več držav članic še vedno sooča z naraščanjem nezaposlenosti, ki bi v EU lahko prizadela do 28 milijonov ljudi, primanjkuje pa ustreznega srednjeročnega političnega odgovora, kar povzroča ogromne težave v življenju družbe in ljudi; ker je bilo zaradi krize ukinjenih na milijone delovnih mest in se je poglobila negotovost zaposlitve, |
| --- | --- |

B.

ker se več držav članic še vedno sooča z naraščanjem nezaposlenosti, ki bi v EU lahko prizadela do 28 milijonov ljudi, primanjkuje pa ustreznega srednjeročnega političnega odgovora, kar povzroča ogromne težave v življenju družbe in ljudi; ker je bilo zaradi krize ukinjenih na milijone delovnih mest in se je poglobila negotovost zaposlitve,

| C. | ker je trajnostnejši vzorec proizvodnje, distribucije in potrošnje temeljnega pomena za spopadanje s podnebnimi spremembami, izgubo biotske raznovrstnosti in izčrpavanjem naravnih virov, |
| --- | --- |

C.

ker je trajnostnejši vzorec proizvodnje, distribucije in potrošnje temeljnega pomena za spopadanje s podnebnimi spremembami, izgubo biotske raznovrstnosti in izčrpavanjem naravnih virov,

| D. | ker so bili v sporočilu Komisije in izjavah Sveta o strategiji EU 2020 različni deli njene vsebine, kot so krovni cilji, vodilne pobude, vrzeli in kazalniki, le na splošno opredeljeni in ker mora zato Komisija nujno oblikovati podrobnejše načrte, v katerih pojasni, kako bodo te pobude uspešno uresničene, ter te načrte predstaviti Parlamentu, |
| --- | --- |

D.

ker so bili v sporočilu Komisije in izjavah Sveta o strategiji EU 2020 različni deli njene vsebine, kot so krovni cilji, vodilne pobude, vrzeli in kazalniki, le na splošno opredeljeni in ker mora zato Komisija nujno oblikovati podrobnejše načrte, v katerih pojasni, kako bodo te pobude uspešno uresničene, ter te načrte predstaviti Parlamentu,

| E. | ker je treba za doseganje rezultatov evropske naloge in dolžnosti dobro in usklajeno razdeliti med evropsko, nacionalno, regionalno in lokalno raven upravljanja, vsaka izmed njih pa mora biti kar najbolj kakovostna in odgovorna, ter ker morajo imeti vsi pomembni pobudniki sprememb – podjetja in univerze, ki delajo v partnerstvu z lokalnimi in regionalnimi oblastmi ter civilno družbo – bistveno vlogo v novem sistemu delovanja, |
| --- | --- |

E.

ker je treba za doseganje rezultatov evropske naloge in dolžnosti dobro in usklajeno razdeliti med evropsko, nacionalno, regionalno in lokalno raven upravljanja, vsaka izmed njih pa mora biti kar najbolj kakovostna in odgovorna, ter ker morajo imeti vsi pomembni pobudniki sprememb – podjetja in univerze, ki delajo v partnerstvu z lokalnimi in regionalnimi oblastmi ter civilno družbo – bistveno vlogo v novem sistemu delovanja,

| F. | ker treba upoštevati tudi demografsko krizo in njene posledice, prihodnjih generacij pa se ne sme žrtvovati za ohranjanje uveljavljenih ugodnosti prejšnje generacije, |
| --- | --- |

F.

ker treba upoštevati tudi demografsko krizo in njene posledice, prihodnjih generacij pa se ne sme žrtvovati za ohranjanje uveljavljenih ugodnosti prejšnje generacije,

Splošne opombe

| 1. | izraža razočaranje nad glavnimi elementi nove strategije EU 2020, o kateri se je Evropski svet dogovoril 26. marca 2010; poziva Evropski svet, naj iz sedanje krize potegne vse potrebne zaključke in določi resnično daljnovidno, ambiciozno in skladno strategijo; |
| --- | --- |

1.

izraža razočaranje nad glavnimi elementi nove strategije EU 2020, o kateri se je Evropski svet dogovoril 26. marca 2010; poziva Evropski svet, naj iz sedanje krize potegne vse potrebne zaključke in določi resnično daljnovidno, ambiciozno in skladno strategijo;

| 2. | poziva, naj strategija EU 2020 obravnava širok politični koncept za prihodnost EU kot konkurenčne, socialne in trajnostne Unije, kjer bosta skrb za ljudi in varstvo okolja v središču političnega delovanja; |
| --- | --- |

2.

poziva, naj strategija EU 2020 obravnava širok politični koncept za prihodnost EU kot konkurenčne, socialne in trajnostne Unije, kjer bosta skrb za ljudi in varstvo okolja v središču političnega delovanja;

| 3. | meni, da bi morale države članice povečati svoj gospodarski učinek z uvedbo strukturnih reform, da bi optimizirale javno porabo, zmanjšale birokracijo, okrepile vlogo državljanov, spodbudile podjetništvo in inovacije, prilagodile zakonodajo malim in srednje velikim podjetjem ter omogočile ljudem, da čim bolje izkoristijo svoj potencial; |
| --- | --- |

3.

meni, da bi morale države članice povečati svoj gospodarski učinek z uvedbo strukturnih reform, da bi optimizirale javno porabo, zmanjšale birokracijo, okrepile vlogo državljanov, spodbudile podjetništvo in inovacije, prilagodile zakonodajo malim in srednje velikim podjetjem ter omogočile ljudem, da čim bolje izkoristijo svoj potencial;

| 4. | priznava, da mora Unija, če želi preprečiti, da bi ukrepanje ob krizi eura povzročilo dolgo obdobje gospodarske stagnacije, hkrati z reformami za obnovo in izboljšanje konkurenčnosti izvajati tudi strategijo, usmerjeno v pospeševanje trajnostne gospodarske rasti; |
| --- | --- |

4.

priznava, da mora Unija, če želi preprečiti, da bi ukrepanje ob krizi eura povzročilo dolgo obdobje gospodarske stagnacije, hkrati z reformami za obnovo in izboljšanje konkurenčnosti izvajati tudi strategijo, usmerjeno v pospeševanje trajnostne gospodarske rasti;

| 5. | obžaluje, da sklepi Evropskega sveta ne upoštevajo, da mora nova strategija 2020 v celoti odsevati trenutni krhki postopek okrevanja, to pa je treba storiti z oblikovanjem usklajenega političnega programa in popolno vključitvijo makroekonomske politike v strategijo, s čimer se zagotovi, da nujna proračunska konsolidacija strategije ne bo ogrozila; |
| --- | --- |

5.

obžaluje, da sklepi Evropskega sveta ne upoštevajo, da mora nova strategija 2020 v celoti odsevati trenutni krhki postopek okrevanja, to pa je treba storiti z oblikovanjem usklajenega političnega programa in popolno vključitvijo makroekonomske politike v strategijo, s čimer se zagotovi, da nujna proračunska konsolidacija strategije ne bo ogrozila;

| 6. | obžaluje, da Parlament kot institucija, ki predstavlja državljane Evrope, ni bil vključen v posvetovanje o kazalnikih, ki so osnova za nacionalni program reform EU 2020; poziva Svet, naj na svojem junijskem zasedanju podpre bistvene elemente strategije EU 2020, vendar vztraja, da Svet ne bi smel sprejeti končne odločitve o glavnih instrumentih, ciljih in kazalnikih strategije EU 2020, ne da bi se o tem čim prej ustrezno posvetoval s Parlamentom; podobno meni, da bi morali biti nacionalni parlamenti, regije, občine, socialni partnerji in nevladne organizacije dejavno vključeni v opredeljevanje in izvajanje strategije; |
| --- | --- |

6.

obžaluje, da Parlament kot institucija, ki predstavlja državljane Evrope, ni bil vključen v posvetovanje o kazalnikih, ki so osnova za nacionalni program reform EU 2020; poziva Svet, naj na svojem junijskem zasedanju podpre bistvene elemente strategije EU 2020, vendar vztraja, da Svet ne bi smel sprejeti končne odločitve o glavnih instrumentih, ciljih in kazalnikih strategije EU 2020, ne da bi se o tem čim prej ustrezno posvetoval s Parlamentom; podobno meni, da bi morali biti nacionalni parlamenti, regije, občine, socialni partnerji in nevladne organizacije dejavno vključeni v opredeljevanje in izvajanje strategije;

Vrzeli in krovni cilji

| 7. | je seznanjen s petimi krovnimi cilji glede stopnje zaposlenosti, raziskav in razvoja, zmanjšanja emisij toplogrednih plinov, stopnje izobrazbe in socialne vključenosti; poudarja, da bi morali biti ti krovni cilji izraženi v okviru skladne in dosledne trajnostne razvojne strategije, ki bi združevala programe gospodarske, socialne in okoljske politike; |
| --- | --- |

7.

je seznanjen s petimi krovnimi cilji glede stopnje zaposlenosti, raziskav in razvoja, zmanjšanja emisij toplogrednih plinov, stopnje izobrazbe in socialne vključenosti; poudarja, da bi morali biti ti krovni cilji izraženi v okviru skladne in dosledne trajnostne razvojne strategije, ki bi združevala programe gospodarske, socialne in okoljske politike;

Ponovni zagon enotnega trga

| 8. | poudarja, da je enotni trg ena izmed glavnih gonilnih sil evropske rasti in da ga je še vedno treba v celoti vzpostaviti; zaradi vztrajnega obstoja nekaterih ovir za prost pretok ljudi, blaga, storitev in kapitala si morajo vse evropske institucije še dodatno prizadevati za oblikovanje pravičnega, boljšega, konkurenčnejšega in učinkovitejšega enotnega trga; |
| --- | --- |

8.

poudarja, da je enotni trg ena izmed glavnih gonilnih sil evropske rasti in da ga je še vedno treba v celoti vzpostaviti; zaradi vztrajnega obstoja nekaterih ovir za prost pretok ljudi, blaga, storitev in kapitala si morajo vse evropske institucije še dodatno prizadevati za oblikovanje pravičnega, boljšega, konkurenčnejšega in učinkovitejšega enotnega trga;

| 9. | poudarja, da je pomembno, da prosta trgovina in dostop do globalnega trga ostaneta glavni dejavnik in da se ne zatekamo k protekcionizmu, saj lahko inovativni podjetniki in podjetja uspevajo v prostem in globalnem trgu; |
| --- | --- |

9.

poudarja, da je pomembno, da prosta trgovina in dostop do globalnega trga ostaneta glavni dejavnik in da se ne zatekamo k protekcionizmu, saj lahko inovativni podjetniki in podjetja uspevajo v prostem in globalnem trgu;

| 10. | opozarja, da so potrebne odločnejše pobude za dokončanje enotnega trga in za njegovo preoblikovanje, da ga bodo državljani lažje sprejeli; zato pozdravlja poročilo, ki ga je pripravil Mario Monti, in resolucijo Parlamenta z dne 20. maja 2010 (2), ki vsebujeta zanimive predloge za doseganje soglasja in zagotavljanje močnejšega enotnega trga; |
| --- | --- |

10.

opozarja, da so potrebne odločnejše pobude za dokončanje enotnega trga in za njegovo preoblikovanje, da ga bodo državljani lažje sprejeli; zato pozdravlja poročilo, ki ga je pripravil Mario Monti, in resolucijo Parlamenta z dne 20. maja 2010 (2), ki vsebujeta zanimive predloge za doseganje soglasja in zagotavljanje močnejšega enotnega trga;

| 11. | meni, da bi morala Komisija, če želi vzpostaviti učinkovit enotni trg, oblikovati jasne politične prednostne naloge s sprejetjem „akta o enotnem trgu“, ki bo zajemal tako zakonodajne kot nezakonodajne pobude, njegov namen pa bo oblikovanje zelo konkurenčnega socialnega tržnega gospodarstva; |
| --- | --- |

11.

meni, da bi morala Komisija, če želi vzpostaviti učinkovit enotni trg, oblikovati jasne politične prednostne naloge s sprejetjem „akta o enotnem trgu“, ki bo zajemal tako zakonodajne kot nezakonodajne pobude, njegov namen pa bo oblikovanje zelo konkurenčnega socialnega tržnega gospodarstva;

Mala in srednja podjetja v socialnem tržnem gospodarstvu

| 12. | poudarja, da bi morala EU spodbujati mala in srednja podjetja ter podjetništvo, ki so bistveni za obnovitev in ustvarjanje delovnih mest, da bi morala zmanjšati upravne in regulativne obremenitve ter poenostaviti predpise, s čimer bi malim in srednjim podjetjem omogočila hitrejšo rast s prosto prodajo njihovih izdelkov/storitev 500 milijonom potrošnikov, ki predstavljajo enotni trg EU, ter da je treba še bolj poenostaviti upravne postopke; nadalje poudarja, da je pomembno s političnimi prizadevanji na vseh ravneh doseči popolno izvajanje Akta za mala podjetja; |
| --- | --- |

12.

poudarja, da bi morala EU spodbujati mala in srednja podjetja ter podjetništvo, ki so bistveni za obnovitev in ustvarjanje delovnih mest, da bi morala zmanjšati upravne in regulativne obremenitve ter poenostaviti predpise, s čimer bi malim in srednjim podjetjem omogočila hitrejšo rast s prosto prodajo njihovih izdelkov/storitev 500 milijonom potrošnikov, ki predstavljajo enotni trg EU, ter da je treba še bolj poenostaviti upravne postopke; nadalje poudarja, da je pomembno s političnimi prizadevanji na vseh ravneh doseči popolno izvajanje Akta za mala podjetja;

| 13. | poudarja, da so mala in srednja podjetja hrbtenica našega socialnega tržnega gospodarstva, da ustvarjajo nova delovna mesta in da imajo pomembno vlogo pri oživljanju gospodarske in trajnostne rasti, zato je treba dati prednost nadaljnjim prizadevanjem na področju reforme, kot so malim in srednjim podjetjem prijazna zakonodaja, ki ustvarja živahno okolje za novoustanovljena podjetja in izboljšuje dostop do finančnih sredstev; meni tudi, da mora strategija EU 2020 vključevati cilje in pobude, ki bi spodbujali povečanje povprečnega lastniškega kapitala in deleža tveganega kapitala v podjetjih; |
| --- | --- |

13.

poudarja, da so mala in srednja podjetja hrbtenica našega socialnega tržnega gospodarstva, da ustvarjajo nova delovna mesta in da imajo pomembno vlogo pri oživljanju gospodarske in trajnostne rasti, zato je treba dati prednost nadaljnjim prizadevanjem na področju reforme, kot so malim in srednjim podjetjem prijazna zakonodaja, ki ustvarja živahno okolje za novoustanovljena podjetja in izboljšuje dostop do finančnih sredstev; meni tudi, da mora strategija EU 2020 vključevati cilje in pobude, ki bi spodbujali povečanje povprečnega lastniškega kapitala in deleža tveganega kapitala v podjetjih;

| 14. | poudarja, da so mikro podjetja pogost način za reševanje pomanjkanja delovnih mest in da je ustanovitev podjetja kljub odporu do sprememb pogosto recept za uspeh, da je osnovni pogoj za razvoj malih in srednjih podjetij sposobnost zbrati ustrezna sredstva za svoje dejavnosti, ohranjanje jamstvenih mehanizmov za mala in srednja podjetja, dinamični drugi trgi in bančni sektor, ki spodbuja gospodarsko dejavnost v Evropi, pa so temeljni pogoji za razvoj malih in srednjih podjetij; |
| --- | --- |

14.

poudarja, da so mikro podjetja pogost način za reševanje pomanjkanja delovnih mest in da je ustanovitev podjetja kljub odporu do sprememb pogosto recept za uspeh, da je osnovni pogoj za razvoj malih in srednjih podjetij sposobnost zbrati ustrezna sredstva za svoje dejavnosti, ohranjanje jamstvenih mehanizmov za mala in srednja podjetja, dinamični drugi trgi in bančni sektor, ki spodbuja gospodarsko dejavnost v Evropi, pa so temeljni pogoji za razvoj malih in srednjih podjetij;

Cilji na področju zaposlovanja

| 15. | ponovno poudarja, da mora biti visoka kakovost delovnih mest osrednja prednostna naloga strategije 2020 in da je večja osredotočenost na dobro delujoče trge dela ter na socialne razmere bistvena za boljše stopnje zaposlitve; zato poziva k oblikovanju novega programa za spodbujanje dostojnega dela, zagotavljanje pravic delavcev po vsej Evropi ter izboljšanje delovnih pogojev; |
| --- | --- |

15.

ponovno poudarja, da mora biti visoka kakovost delovnih mest osrednja prednostna naloga strategije 2020 in da je večja osredotočenost na dobro delujoče trge dela ter na socialne razmere bistvena za boljše stopnje zaposlitve; zato poziva k oblikovanju novega programa za spodbujanje dostojnega dela, zagotavljanje pravic delavcev po vsej Evropi ter izboljšanje delovnih pogojev;

| 16. | meni, da mora nova strategija bolj poudariti dostojno delo, vključno z bojem proti delu na črno in zagotavljanjem, da se ljudem, ki so trenutno izključeni iz trga dela, omogoči ponovni dostop do njega; |
| --- | --- |

16.

meni, da mora nova strategija bolj poudariti dostojno delo, vključno z bojem proti delu na črno in zagotavljanjem, da se ljudem, ki so trenutno izključeni iz trga dela, omogoči ponovni dostop do njega;

| 17. | meni, da mora nova strategija spodbujati trge dela, ki hkrati povečujejo spodbude in izboljšujejo pogoje pri delu ter dodatno spodbujajo delodajalce, da zaposlijo nove in ohranijo obstoječe delavce; |
| --- | --- |

17.

meni, da mora nova strategija spodbujati trge dela, ki hkrati povečujejo spodbude in izboljšujejo pogoje pri delu ter dodatno spodbujajo delodajalce, da zaposlijo nove in ohranijo obstoječe delavce;

Cilji v raziskavah

| 18. | poziva Komisijo in države članice, naj ohranijo sedanji cilj namenjanja 3 % skupnega BDP za raziskave in razvoj; poziva države članice, naj bolje izkoristijo sinergijski potencial sredstev iz kohezijske politike in sredstev za raziskave in razvoj ter zagotovijo, da se ti instrumenti preslikajo v inovacije, ki prinašajo dejanske koristi za družbo; |
| --- | --- |

18.

poziva Komisijo in države članice, naj ohranijo sedanji cilj namenjanja 3 % skupnega BDP za raziskave in razvoj; poziva države članice, naj bolje izkoristijo sinergijski potencial sredstev iz kohezijske politike in sredstev za raziskave in razvoj ter zagotovijo, da se ti instrumenti preslikajo v inovacije, ki prinašajo dejanske koristi za družbo;

| 19. | poudarja, da je za večje projekte raziskav in razvoja, bistvene naložbe v energetsko infrastrukturo, nove pristojnosti EU na področju vesoljske politike in tudi za politiko inovacij EU potrebna trdna, verodostojna in trajnostna finančna podpora EU, da se uresničijo bistveni cilji EU za leto 2020; |
| --- | --- |

19.

poudarja, da je za večje projekte raziskav in razvoja, bistvene naložbe v energetsko infrastrukturo, nove pristojnosti EU na področju vesoljske politike in tudi za politiko inovacij EU potrebna trdna, verodostojna in trajnostna finančna podpora EU, da se uresničijo bistveni cilji EU za leto 2020;

| 20. | poudarja, da mora Evropa mora še naprej krepiti svoj potencial na področju kvalificirane delovne sile, znanosti, raziskav in tehnologije ter s tem tudi svojo zmogljivosti za inovacije kot temeljni element konkurenčnosti, in da mora trikotnik znanja ostati v osredju strategije EU 2020; |
| --- | --- |

20.

poudarja, da mora Evropa mora še naprej krepiti svoj potencial na področju kvalificirane delovne sile, znanosti, raziskav in tehnologije ter s tem tudi svojo zmogljivosti za inovacije kot temeljni element konkurenčnosti, in da mora trikotnik znanja ostati v osredju strategije EU 2020;

| 21. | meni, da je za povečanje učinkovitosti evropskih raziskav bistveno dodatno racionalizirati obstoječe strukture ter ustvariti prijazno okolje za naložbe v raziskave v javnem in zasebnem sektorju; poziva Komisijo, naj predloži konkretne ukrepe za boljši dostop do financiranja, zlasti v smeri boljše dostopnosti tveganega kapitala; |
| --- | --- |

21.

meni, da je za povečanje učinkovitosti evropskih raziskav bistveno dodatno racionalizirati obstoječe strukture ter ustvariti prijazno okolje za naložbe v raziskave v javnem in zasebnem sektorju; poziva Komisijo, naj predloži konkretne ukrepe za boljši dostop do financiranja, zlasti v smeri boljše dostopnosti tveganega kapitala;

Podnebni/energetski cilji

| 22. | obžaluje, da krovni cilji Evropskega sveta o emisijah toplogrednih plinov, obnovljivih virih energije in energetski učinkovitosti niso dovolj ambiciozni in da v zvezi s tem niso usmerjeni v prevzem vodilne vloge v svetu, ki se sooča s podnebnimi spremembami in skrb vzbujajočim izčrpavanjem naravnih virov, ter v katerem so globalni ekosistemi na robu propada; zato poziva k takojšnjemu in hkratnemu sprejetju naslednjih zavezujočih ciljev za EU:






  (a) | zmanjšanje emisij domačih toplogrednih plinov za 30 % do leta 2020 in znatno dolgoročno zmanjševanje tudi v prihodnje, če so se tudi druge države pripravljene zavezati k sprejetju ustreznih ukrepov; |
| --- | --- | --- |

22.

obžaluje, da krovni cilji Evropskega sveta o emisijah toplogrednih plinov, obnovljivih virih energije in energetski učinkovitosti niso dovolj ambiciozni in da v zvezi s tem niso usmerjeni v prevzem vodilne vloge v svetu, ki se sooča s podnebnimi spremembami in skrb vzbujajočim izčrpavanjem naravnih virov, ter v katerem so globalni ekosistemi na robu propada; zato poziva k takojšnjemu in hkratnemu sprejetju naslednjih zavezujočih ciljev za EU:

(a)

zmanjšanje emisij domačih toplogrednih plinov za 30 % do leta 2020 in znatno dolgoročno zmanjševanje tudi v prihodnje, če so se tudi druge države pripravljene zavezati k sprejetju ustreznih ukrepov;

| (b) | izboljšanje učinkovitosti virov; |
| --- | --- |

(b)

izboljšanje učinkovitosti virov;

| (c) | zmanjšanje porabe energije za 20 % in povečanje deleža obnovljivih virov energije za vsaj 20 % do leta 2020, ob hkratni odpravi tehničnih in netehničnih ovir za nadaljnji razvoj trajnostnih obnovljivih virov energije kot prvega koraka proti visoko učinkovitem gospodarstvu brez emisij CO2 do leta 2050, ki temelji predvsem na obnovljivih virih energije; |
| --- | --- |

(c)

zmanjšanje porabe energije za 20 % in povečanje deleža obnovljivih virov energije za vsaj 20 % do leta 2020, ob hkratni odpravi tehničnih in netehničnih ovir za nadaljnji razvoj trajnostnih obnovljivih virov energije kot prvega koraka proti visoko učinkovitem gospodarstvu brez emisij CO2 do leta 2050, ki temelji predvsem na obnovljivih virih energije;

| (d) | sprejetje izmerljivih ciljev, usmerjenih v zaustavitev izginevanja biotske raznovrstnosti in ekosistemskih storitev ter njihovo ponovno vzpostavitev, kjer je to mogoče, do leta 2020; |
| --- | --- |

(d)

sprejetje izmerljivih ciljev, usmerjenih v zaustavitev izginevanja biotske raznovrstnosti in ekosistemskih storitev ter njihovo ponovno vzpostavitev, kjer je to mogoče, do leta 2020;

Cilj za izobraževanje

| 23. | je seznanjen s krovnim ciljem o izboljšanju izobraževanja; obžaluje, da ni numeričnih ciljev, in poziva Evropski svet, naj določi 100 % cilj za srednješolsko izobraževanje, pa tudi jasne kakovostne cilje in kazalnike za osnovnošolsko in srednješolsko izobraževanje; |
| --- | --- |

23.

je seznanjen s krovnim ciljem o izboljšanju izobraževanja; obžaluje, da ni numeričnih ciljev, in poziva Evropski svet, naj določi 100 % cilj za srednješolsko izobraževanje, pa tudi jasne kakovostne cilje in kazalnike za osnovnošolsko in srednješolsko izobraževanje;

| 24. | poziva države članice, naj sprejmejo ambiciozne cilje, navedene v sporočilu Komisije o strategiji EU 2020, da bodo do leta 2020 stopnje osipa pod 10 % starostne skupine in da bo vsaj 40 % prebivalstva končalo terciarno ali enakovredno izobraževanje. |
| --- | --- |

24.

poziva države članice, naj sprejmejo ambiciozne cilje, navedene v sporočilu Komisije o strategiji EU 2020, da bodo do leta 2020 stopnje osipa pod 10 % starostne skupine in da bo vsaj 40 % prebivalstva končalo terciarno ali enakovredno izobraževanje.

| 25. | poudarja, da so potrebne močne politike vseživljenjskega učenja in da bi bilo treba spodbujati možnosti usposabljanja, ki bi bile posameznikom na voljo skozi vse poklicno življenje. poudarja, da bo treba ohraniti število aktivnih oseb na trgu dela in okrepiti socialno vključenost; |
| --- | --- |

25.

poudarja, da so potrebne močne politike vseživljenjskega učenja in da bi bilo treba spodbujati možnosti usposabljanja, ki bi bile posameznikom na voljo skozi vse poklicno življenje. poudarja, da bo treba ohraniti število aktivnih oseb na trgu dela in okrepiti socialno vključenost;

Cilj za revščino

| 26. | vztraja, da mora strategija EU 2020 vključevati cilj zmanjšanja revščine v EU za polovico, in poudarja, da je večina Evropejcev, ki sedaj živi v revščini ali jim ta grozi, žensk, zlasti starejših, priseljenk, mater samohranilk in skrbnic; |
| --- | --- |

26.

vztraja, da mora strategija EU 2020 vključevati cilj zmanjšanja revščine v EU za polovico, in poudarja, da je večina Evropejcev, ki sedaj živi v revščini ali jim ta grozi, žensk, zlasti starejših, priseljenk, mater samohranilk in skrbnic;

| 27. | pozdravlja, da Evropski svet predlaga socialno vključenost, zlasti kot prednostno nalogo z zmanjševanjem revščine, in poudarja, da so potrebni jasni cilji in jasne pobude; meni, da je ta cilj eden od glavnih ciljev strategije EU 2020; poziva k oblikovanju ambiciozne dolgoročne strategije za boj proti revščini z daljnosežnimi cilji za zmanjšanje revščine, socialno vključenost, tudi pri ženskah, otrocih in starejših, ter za boj proti revščini pri zaposlenih; poudarja, da je potreben cilj za zmanjšanje števila gospodinjstev s člani brez zaposlitve; |
| --- | --- |

27.

pozdravlja, da Evropski svet predlaga socialno vključenost, zlasti kot prednostno nalogo z zmanjševanjem revščine, in poudarja, da so potrebni jasni cilji in jasne pobude; meni, da je ta cilj eden od glavnih ciljev strategije EU 2020; poziva k oblikovanju ambiciozne dolgoročne strategije za boj proti revščini z daljnosežnimi cilji za zmanjšanje revščine, socialno vključenost, tudi pri ženskah, otrocih in starejših, ter za boj proti revščini pri zaposlenih; poudarja, da je potreben cilj za zmanjšanje števila gospodinjstev s člani brez zaposlitve;

Enakost spolov

| 28. | obžaluje, da krovni cilji, ki jih je opredelil Evropski svet, ne vključujejo enakosti med spoloma; poziva k programu za enakost spolov za odpravo obstoječe vrzeli v plačah med moškimi in ženskami ter za zagotovitev polne udeležbe žensk na trgu dela in v politiki, ob hkratnem spodbujanju poklicnih možnosti za ženske; poudarja, da so potrebni boljši pogoji za usklajevanje poklicnega in zasebnega življenja; |
| --- | --- |

28.

obžaluje, da krovni cilji, ki jih je opredelil Evropski svet, ne vključujejo enakosti med spoloma; poziva k programu za enakost spolov za odpravo obstoječe vrzeli v plačah med moškimi in ženskami ter za zagotovitev polne udeležbe žensk na trgu dela in v politiki, ob hkratnem spodbujanju poklicnih možnosti za ženske; poudarja, da so potrebni boljši pogoji za usklajevanje poklicnega in zasebnega življenja;

Vodilne pobude

Vodilna pobuda: „Unija za inovacije“

| 29. | meni, da je uspešno izvajanje nove vodilne pobude „Unija za inovacije“ bistveno, da bi spodbudili gospodarstvo, ki bo temeljilo na znanju; poziva Komisijo, naj poveča skupna finančna sredstva, namenjena raziskavam in inovacijam v proračunu Skupnosti; |
| --- | --- |

29.

meni, da je uspešno izvajanje nove vodilne pobude „Unija za inovacije“ bistveno, da bi spodbudili gospodarstvo, ki bo temeljilo na znanju; poziva Komisijo, naj poveča skupna finančna sredstva, namenjena raziskavam in inovacijam v proračunu Skupnosti;

| 30. | poudarja pomembnost poenostavitve financiranja raziskav in razvoja ter zmanjšanja birokracije za izboljšanje učinkovitosti za na znanju temelječa podjetja in za spodbujanje novih zaposlitvenih možnosti; |
| --- | --- |

30.

poudarja pomembnost poenostavitve financiranja raziskav in razvoja ter zmanjšanja birokracije za izboljšanje učinkovitosti za na znanju temelječa podjetja in za spodbujanje novih zaposlitvenih možnosti;

| 31. | poziva Komisijo, naj izboljša pogoje za inovacije, na primer z uvedbo enotnega patenta EU; meni, da dobronamerni programi za spodbujanje konkurenčnosti in oblikovanje trajnostnega gospodarstva ne delujejo pravilno ter da je treba mala in srednje velika podjetja ter univerze in gospodarske enote spodbuditi k sodelovanju v evropskih programih; |
| --- | --- |

31.

poziva Komisijo, naj izboljša pogoje za inovacije, na primer z uvedbo enotnega patenta EU; meni, da dobronamerni programi za spodbujanje konkurenčnosti in oblikovanje trajnostnega gospodarstva ne delujejo pravilno ter da je treba mala in srednje velika podjetja ter univerze in gospodarske enote spodbuditi k sodelovanju v evropskih programih;

| 32. | meni, da je treba določiti jasne cilje glede primernih instrumentov financiranja malih in srednje velikih podjetij, da se zagotovita digitalna interoperabilnost in dostopnost, in da morajo jasno vključevati cilje EU za ekoinovacije; |
| --- | --- |

32.

meni, da je treba določiti jasne cilje glede primernih instrumentov financiranja malih in srednje velikih podjetij, da se zagotovita digitalna interoperabilnost in dostopnost, in da morajo jasno vključevati cilje EU za ekoinovacije;

| 33. | meni, da obstaja pomemben neizkoriščen potencial za spodbujanje inovacij z javnimi naročili; zato poziva Komisijo in države članice, naj poudarijo pomembnost inovativnih javnih naročil pri doseganju ciljev glede raziskav in razvoja, vlogo, ki jo imajo pri spodbujanju malih in srednje velikih podjetij, ki temeljijo na raziskavah, in potencial, ki ga imajo pri ponujanju visoko kakovostnih javnih storitev in uresničevanju ciljev glede podnebnih sprememb; |
| --- | --- |

33.

meni, da obstaja pomemben neizkoriščen potencial za spodbujanje inovacij z javnimi naročili; zato poziva Komisijo in države članice, naj poudarijo pomembnost inovativnih javnih naročil pri doseganju ciljev glede raziskav in razvoja, vlogo, ki jo imajo pri spodbujanju malih in srednje velikih podjetij, ki temeljijo na raziskavah, in potencial, ki ga imajo pri ponujanju visoko kakovostnih javnih storitev in uresničevanju ciljev glede podnebnih sprememb;

Vodilna pobuda: „Mladi in mobilnost“

| 34. | poudarja, da je Parlament tudi opredelil mlade kot osrednjo prednostno nalogo za proračun 2011 in je jasno izrazil svojo namero za dodatno finančno podporo za vse pomembne programe na tem področju; |
| --- | --- |

34.

poudarja, da je Parlament tudi opredelil mlade kot osrednjo prednostno nalogo za proračun 2011 in je jasno izrazil svojo namero za dodatno finančno podporo za vse pomembne programe na tem področju;

| 35. | poudarja, da je za obravnavo vprašanja visoke brezposelnosti med mladimi potreben večji poudarek na zagotovitvi usposabljanja in zaposlitvenih možnosti za vsako mlado osebo, na znižanju pragov za mlade pri začetku prve zaposlitve in na pripravi programov EU, ki bodo spodbujali podjetništvo med mladimi na vseh stopnjah izobraževanja; |
| --- | --- |

35.

poudarja, da je za obravnavo vprašanja visoke brezposelnosti med mladimi potreben večji poudarek na zagotovitvi usposabljanja in zaposlitvenih možnosti za vsako mlado osebo, na znižanju pragov za mlade pri začetku prve zaposlitve in na pripravi programov EU, ki bodo spodbujali podjetništvo med mladimi na vseh stopnjah izobraževanja;

| 36. | meni, da je višja izobrazba pomembna gonilna sila za gospodarski in družbeni razvoj, inovacije in rast ter da se je treba zato bolj osredotočiti na nadaljnje ukrepe pri bolonjskem procesu in izvajanje načel, o katerih so se dogovorile države članice, glede evropskega visokošolskega prostora; |
| --- | --- |

36.

meni, da je višja izobrazba pomembna gonilna sila za gospodarski in družbeni razvoj, inovacije in rast ter da se je treba zato bolj osredotočiti na nadaljnje ukrepe pri bolonjskem procesu in izvajanje načel, o katerih so se dogovorile države članice, glede evropskega visokošolskega prostora;

Vodilna pobuda: „Digitalna agenda za Evropo“

| 37. | pozdravlja nedavne ambiciozne predloge Evropske komisije o digitalni agendi in poziva države članice, naj v celoti izvedejo te pobude; |
| --- | --- |

37.

pozdravlja nedavne ambiciozne predloge Evropske komisije o digitalni agendi in poziva države članice, naj v celoti izvedejo te pobude;

| 38. | opozarja na ogromne zaposlitvene možnosti, ki jih ponuja sektor IKT, in njegovo osrednjo vlogo pri preoblikovanju Evrope v gospodarstvo, ki bo učinkovito na področju virov in energije; poudarja, da konkurenčnost v sektorju pospešuje inovacije, in potrebo po konkurenčnih trgih, odprtih novim akterjem, ki omogočajo lažjo uporabo novih, inovativnih tehnologij; poudarja, da je pomembno, da se nadaljujejo prizadevanja, da bi imeli vsi državljani in potrošniki povsod visoko hitrostni dostop do stacionarnih in mobilnih širokopasovnih povezav, po pravičnih pogojih in konkurenčnih cenah, ne glede na njihovo lokacijo; poziva Komisijo in države članice, naj spodbujajo vse razpoložljive politične instrumente, da se doseže širokopasovna povezava za vse evropske državljane, vključno z nacionalnimi cilji za pokritost s hitrim širokopasovnim dostopom in posebnimi programi za izboljšanje računalniške pismenosti otrok z uporabo računalnikov v šolah; |
| --- | --- |

38.

opozarja na ogromne zaposlitvene možnosti, ki jih ponuja sektor IKT, in njegovo osrednjo vlogo pri preoblikovanju Evrope v gospodarstvo, ki bo učinkovito na področju virov in energije; poudarja, da konkurenčnost v sektorju pospešuje inovacije, in potrebo po konkurenčnih trgih, odprtih novim akterjem, ki omogočajo lažjo uporabo novih, inovativnih tehnologij; poudarja, da je pomembno, da se nadaljujejo prizadevanja, da bi imeli vsi državljani in potrošniki povsod visoko hitrostni dostop do stacionarnih in mobilnih širokopasovnih povezav, po pravičnih pogojih in konkurenčnih cenah, ne glede na njihovo lokacijo; poziva Komisijo in države članice, naj spodbujajo vse razpoložljive politične instrumente, da se doseže širokopasovna povezava za vse evropske državljane, vključno z nacionalnimi cilji za pokritost s hitrim širokopasovnim dostopom in posebnimi programi za izboljšanje računalniške pismenosti otrok z uporabo računalnikov v šolah;

| 39. | opaža, da bo Evropska digitalna agenda pomembno vplivala na področje kulture, medijev in izobraževanja ter da je zato k temu treba pristopiti celovito, ne pa posamezno; meni, da je bistveno nameniti pozornost učinku novih medijev, na primer pri zavezanosti k spodbujanju e-znanja, in vprašanju spletnih vsebin ter notranjemu trgu, gospodarskim in tehničnim vidikom v vseh političnih pobudah v zvezi z digitalno agendo; |
| --- | --- |

39.

opaža, da bo Evropska digitalna agenda pomembno vplivala na področje kulture, medijev in izobraževanja ter da je zato k temu treba pristopiti celovito, ne pa posamezno; meni, da je bistveno nameniti pozornost učinku novih medijev, na primer pri zavezanosti k spodbujanju e-znanja, in vprašanju spletnih vsebin ter notranjemu trgu, gospodarskim in tehničnim vidikom v vseh političnih pobudah v zvezi z digitalno agendo;

| 40. | vendar meni, da prosti pretok digitalnih storitev danes močno ovirajo razdrobljena pravila na nacionalni ravni; |
| --- | --- |

40.

vendar meni, da prosti pretok digitalnih storitev danes močno ovirajo razdrobljena pravila na nacionalni ravni;

| 41. | meni, da ima ustvarjalna industrija tudi pomembno vlogo v digitalnem okolju pri spodbujanju kulturne raznolikosti v EU; |
| --- | --- |

41.

meni, da ima ustvarjalna industrija tudi pomembno vlogo v digitalnem okolju pri spodbujanju kulturne raznolikosti v EU;

Vodilna pobuda: „Evropa, gospodarna z viri“

| 42. | meni, da so okoljski vidiki strategije EU 2020 splošno prešibki, zato jih je treba okrepiti; poziva, naj se v glavne cilje strategije vključi jasne in izmerljive okoljske cilje, usmerjene v omejitev izgube biotske raznovrstnosti; |
| --- | --- |

42.

meni, da so okoljski vidiki strategije EU 2020 splošno prešibki, zato jih je treba okrepiti; poziva, naj se v glavne cilje strategije vključi jasne in izmerljive okoljske cilje, usmerjene v omejitev izgube biotske raznovrstnosti;

| 43. | meni, da mora biti strategija 2020 usmerjena k uresničevanju dolgoročnih ciljev Unije za 80 % zmanjšanje emisij toplogrednih plinov do leta 2050, zlasti z večjo energetsko učinkovitostjo in manjšimi izgubami, da bi izboljšali konkurenčni položaj Evrope in zmanjšali stroške; |
| --- | --- |

43.

meni, da mora biti strategija 2020 usmerjena k uresničevanju dolgoročnih ciljev Unije za 80 % zmanjšanje emisij toplogrednih plinov do leta 2050, zlasti z večjo energetsko učinkovitostjo in manjšimi izgubami, da bi izboljšali konkurenčni položaj Evrope in zmanjšali stroške;

| 44. | meni, da mora biti večja učinkovitost virov prednostna naloga celotne strategije in da je treba posebno pozornost nameniti učinkom vse višjih cen nafte in omejene oskrbe s plemenitimi kovinami, ki so bistveni za elektroniko na splošno ter zlasti za proizvodnjo akumulatorjev za električne avtomobile; |
| --- | --- |

44.

meni, da mora biti večja učinkovitost virov prednostna naloga celotne strategije in da je treba posebno pozornost nameniti učinkom vse višjih cen nafte in omejene oskrbe s plemenitimi kovinami, ki so bistveni za elektroniko na splošno ter zlasti za proizvodnjo akumulatorjev za električne avtomobile;

| 45. | meni, da je treba inovacije močno spodbujati, da bi dosegli cilje izboljšanja okolja, učinkovite uporabe virov in manjših stroškov, ter da sta določitev pravnih ciljev in uvedba regulativnih ukrepov najučinkovitejša načina za spodbujanje takih inovacij; |
| --- | --- |

45.

meni, da je treba inovacije močno spodbujati, da bi dosegli cilje izboljšanja okolja, učinkovite uporabe virov in manjših stroškov, ter da sta določitev pravnih ciljev in uvedba regulativnih ukrepov najučinkovitejša načina za spodbujanje takih inovacij;

| 46. | meni, da je treba prilagoditi pravila o razporeditvi strukturnih skladov EU, da bo upoštevana potreba po spodbujanju inovacij, ki omogočajo manjše stroške in boljšo uporabo virov; |
| --- | --- |

46.

meni, da je treba prilagoditi pravila o razporeditvi strukturnih skladov EU, da bo upoštevana potreba po spodbujanju inovacij, ki omogočajo manjše stroške in boljšo uporabo virov;

Vodilna pobuda: „Čista in učinkovita energija“

| 47. | poudarja, da procesi trajnostne proizvodnje skupaj z učinkovito uporabo virov in integrirano energetsko politiko ter dodatni razvoj obnovljivih virov energije ne le omogočajo EU, da bo uresničila svoje podnebne in energetske cilje, temveč tudi da bo ohranila močno proizvodno osnovo v Evropi in povečala konkurenčnost, rast in zaposlovanje; |
| --- | --- |

47.

poudarja, da procesi trajnostne proizvodnje skupaj z učinkovito uporabo virov in integrirano energetsko politiko ter dodatni razvoj obnovljivih virov energije ne le omogočajo EU, da bo uresničila svoje podnebne in energetske cilje, temveč tudi da bo ohranila močno proizvodno osnovo v Evropi in povečala konkurenčnost, rast in zaposlovanje;

| 48. | obžaluje, ker v strategiji za leto 2020 ni želje, da bi razvili resnično skupno evropsko energetsko politiko; poudarja, da je delujoči notranji trg sicer eden od osrednjih ciljev za Evropo in da je treba hitro izvesti tretji energetski sveženj, vendar pretirano poudarjanje tega vidika evropske energetske politike škodi drugima ciljema trajnostnega razvoja in zanesljivosti oskrbe; opozarja, da notranjega trga ni mogoče obravnavati ločeno od zunanje razsežnosti in da Evropa potrebuje skupno evropsko energetsko politiko, da bo dejansko vplivala na zanesljivost oskrbe z energijo, podnebne spremembe in cenovno dostopnost energije; |
| --- | --- |

48.

obžaluje, ker v strategiji za leto 2020 ni želje, da bi razvili resnično skupno evropsko energetsko politiko; poudarja, da je delujoči notranji trg sicer eden od osrednjih ciljev za Evropo in da je treba hitro izvesti tretji energetski sveženj, vendar pretirano poudarjanje tega vidika evropske energetske politike škodi drugima ciljema trajnostnega razvoja in zanesljivosti oskrbe; opozarja, da notranjega trga ni mogoče obravnavati ločeno od zunanje razsežnosti in da Evropa potrebuje skupno evropsko energetsko politiko, da bo dejansko vplivala na zanesljivost oskrbe z energijo, podnebne spremembe in cenovno dostopnost energije;

| 49. | poudarja dejstvo, da energetska učinkovitost ni le stroškovno najučinkovitejši način za zmanjšanje toplogrednih plinov in zanesljivejšo oskrbo z energijo, temveč bi lahko do leta 2020 ustvarila številna nova delovna mesta; zato poziva Komisijo in države članice, naj uvrstijo energetsko učinkovitost na vrh programa za EU, kar naj velja tudi za proračun; natančneje, poziva k pospešenemu izvajanju obstoječe zakonodaje ter k pravočasnemu in ambicioznemu predlogu za nov evropski akcijski načrt za učinkovitost, vključno z revizijo direktive o energetskih storitvah in zavezujočim ciljem za energetsko učinkovitost; |
| --- | --- |

49.

poudarja dejstvo, da energetska učinkovitost ni le stroškovno najučinkovitejši način za zmanjšanje toplogrednih plinov in zanesljivejšo oskrbo z energijo, temveč bi lahko do leta 2020 ustvarila številna nova delovna mesta; zato poziva Komisijo in države članice, naj uvrstijo energetsko učinkovitost na vrh programa za EU, kar naj velja tudi za proračun; natančneje, poziva k pospešenemu izvajanju obstoječe zakonodaje ter k pravočasnemu in ambicioznemu predlogu za nov evropski akcijski načrt za učinkovitost, vključno z revizijo direktive o energetskih storitvah in zavezujočim ciljem za energetsko učinkovitost;

| 50. | ugotavlja, da bodo v obdobju do leta 2020 in tudi pozneje potrebne precejšnje naložbe v energetsko infrastrukturo, ki bodo omogočile obvladovanje podnebnih sprememb. Te vključujejo nadgradnjo evropskih energetskih omrežij, kot so resnično evropsko energetsko nadomrežje in pametno omrežje, zeleni koridorji, dokončanje projekta Galileo, zelena tehnologija, e-zdravje, vseevropsko prometno omrežje (TEN-T) ter brezplačen in enakopraven dostop do informacijskih in komunikacijskih tehnologij ter širokopasovnega interneta; poleg tega je pomembna dokončna vzpostavitev notranjega trga z energijo in spodbujanje držav članic, naj pohitijo z izvajanjem tretjega energetskega paketa, da se spodbudi gospodarska rast, odprtje trga, izboljšajo pravice potrošnikov ter da se okrepi zanesljivost oskrbe z energijo; te pobude so nujne za oživitev notranjega trga z energijo in uporabo vse večjih deležev obnovljivih virov energije, pa tudi za razvoj novih obsežnejših infrastrukturnih projektov v tretjih državah, predvsem v sredozemski in evrazijski regiji; meni, da so obnovljivi viri energije najboljši avtohtoni energetski viri na naši celini, zato poziva k odločnemu uresničevanju zavez, ki so jih države članice dale glede energije iz obnovljivih virov; |
| --- | --- |

50.

ugotavlja, da bodo v obdobju do leta 2020 in tudi pozneje potrebne precejšnje naložbe v energetsko infrastrukturo, ki bodo omogočile obvladovanje podnebnih sprememb. Te vključujejo nadgradnjo evropskih energetskih omrežij, kot so resnično evropsko energetsko nadomrežje in pametno omrežje, zeleni koridorji, dokončanje projekta Galileo, zelena tehnologija, e-zdravje, vseevropsko prometno omrežje (TEN-T) ter brezplačen in enakopraven dostop do informacijskih in komunikacijskih tehnologij ter širokopasovnega interneta; poleg tega je pomembna dokončna vzpostavitev notranjega trga z energijo in spodbujanje držav članic, naj pohitijo z izvajanjem tretjega energetskega paketa, da se spodbudi gospodarska rast, odprtje trga, izboljšajo pravice potrošnikov ter da se okrepi zanesljivost oskrbe z energijo; te pobude so nujne za oživitev notranjega trga z energijo in uporabo vse večjih deležev obnovljivih virov energije, pa tudi za razvoj novih obsežnejših infrastrukturnih projektov v tretjih državah, predvsem v sredozemski in evrazijski regiji; meni, da so obnovljivi viri energije najboljši avtohtoni energetski viri na naši celini, zato poziva k odločnemu uresničevanju zavez, ki so jih države članice dale glede energije iz obnovljivih virov;

| 51. | poudarja, da mora Evropska unija učinkoviteje investirati v obstoječo prometno infrastrukturo, kot so vseevropska prometna omrežja (TEN-T), da bi povečala ustvarjanje delovnih mest, izboljšala socialno in ozemeljsko kohezijo ter oblikovala trajnosten in interoperabilen prometni sistem; poziva k medsebojnemu povezovanju načinov prevoza in pametni uporabo logistike, saj bodo potrebne inovacije, nove tehnologije in finančna sredstva, da se prometni sektor dekarbonizira in postane trajnosten; |
| --- | --- |

51.

poudarja, da mora Evropska unija učinkoviteje investirati v obstoječo prometno infrastrukturo, kot so vseevropska prometna omrežja (TEN-T), da bi povečala ustvarjanje delovnih mest, izboljšala socialno in ozemeljsko kohezijo ter oblikovala trajnosten in interoperabilen prometni sistem; poziva k medsebojnemu povezovanju načinov prevoza in pametni uporabo logistike, saj bodo potrebne inovacije, nove tehnologije in finančna sredstva, da se prometni sektor dekarbonizira in postane trajnosten;

Vodilna pobuda: „Industrijska politika za dobo globalizacije“

| 52. | močno podpira oblikovanje industrijske politike, ki bo ustvarila najboljše pogoje za ohranjanje in razvoj močne, konkurenčne in razgibane industrijske osnove v Evropi; pozdravlja in poudarja dejstvo, da takšna politika pokriva ves industrijski sektor in ima za glavni cilj določiti prave okvirne pogoje; |
| --- | --- |

52.

močno podpira oblikovanje industrijske politike, ki bo ustvarila najboljše pogoje za ohranjanje in razvoj močne, konkurenčne in razgibane industrijske osnove v Evropi; pozdravlja in poudarja dejstvo, da takšna politika pokriva ves industrijski sektor in ima za glavni cilj določiti prave okvirne pogoje;

| 53. | poziva k preoblikovanju evropske industrije z evropsko trajnostno industrijsko politiko, ki bo usmerjena k ustvarjanju zelenih delovnih mest ter izboljšanju učinkovitosti in uporabe virov; verjame, da je za trajnostni razvoj evropske industrije potreben intenziven dialog z zaposlenimi in delavci; obenem pa so za to potrebni tudi ukrepi za pomoč delavcem pri prehodu v novo, okoljsko trajnostno gospodarstvo; |
| --- | --- |

53.

poziva k preoblikovanju evropske industrije z evropsko trajnostno industrijsko politiko, ki bo usmerjena k ustvarjanju zelenih delovnih mest ter izboljšanju učinkovitosti in uporabe virov; verjame, da je za trajnostni razvoj evropske industrije potreben intenziven dialog z zaposlenimi in delavci; obenem pa so za to potrebni tudi ukrepi za pomoč delavcem pri prehodu v novo, okoljsko trajnostno gospodarstvo;

| 54. | opozarja, da mora EU 2020 razkriti prednosti in pomanjkljivosti preusmerjanja na trajnostno, energetsko učinkovito gospodarstvo in opozarja, da je spodbujanje prilagajanja industrije strukturnim spremembam cilj Unije in držav članic; |
| --- | --- |

54.

opozarja, da mora EU 2020 razkriti prednosti in pomanjkljivosti preusmerjanja na trajnostno, energetsko učinkovito gospodarstvo in opozarja, da je spodbujanje prilagajanja industrije strukturnim spremembam cilj Unije in držav članic;

| 55. | opozarja na svojo zahtevo, da se zagotovi ustrezno financiranje v podporo čistim, trajnostnim in učinkovitim energetskim tehnologijam z nizkimi emisijami ogljika, ki naj bi po letu 2010 znašalo najmanj dodatni 2 milijardi EUR letno v proračunu EU, poleg sredstev za sedmi okvirni program ter okvirni program za konkurenčnost in inovativnost; v zvezi s tem poziva, da Komisija in države članice nemudoma sestavijo časovni načrt financiranja za zneske, za katere bodo prevzele obveznosti, da se od leta 2010 zagotovi dotok sredstev za različne pobude strateškega načrta za energetsko tehnologijo (SET), pa tudi za dopolnilne pobude; |
| --- | --- |

55.

opozarja na svojo zahtevo, da se zagotovi ustrezno financiranje v podporo čistim, trajnostnim in učinkovitim energetskim tehnologijam z nizkimi emisijami ogljika, ki naj bi po letu 2010 znašalo najmanj dodatni 2 milijardi EUR letno v proračunu EU, poleg sredstev za sedmi okvirni program ter okvirni program za konkurenčnost in inovativnost; v zvezi s tem poziva, da Komisija in države članice nemudoma sestavijo časovni načrt financiranja za zneske, za katere bodo prevzele obveznosti, da se od leta 2010 zagotovi dotok sredstev za različne pobude strateškega načrta za energetsko tehnologijo (SET), pa tudi za dopolnilne pobude;

Vodilna pobuda: „Program za nova znanja in spretnosti in nova delovna mesta“

| 56. | meni, da je treba obravnavati vse manjšo konkurenčnost Evrope na svetovni ravni, ob upoštevanju predvidenega dolgoročnega pomanjkanja delovne sile, da je treba načrtovati tudi po času krize in iskati evropske programe, ki bodo omogočili migracije znanja in preprečili beg evropskih možganov; |
| --- | --- |

56.

meni, da je treba obravnavati vse manjšo konkurenčnost Evrope na svetovni ravni, ob upoštevanju predvidenega dolgoročnega pomanjkanja delovne sile, da je treba načrtovati tudi po času krize in iskati evropske programe, ki bodo omogočili migracije znanja in preprečili beg evropskih možganov;

| 57. | meni, da bi morali biti osrednji točki odpravljanje brezposelnosti mladih in učinkovito usklajevanje znanja in veščin ter potreb na trgu in v ta namen je treba spodbujati čezmejno mobilnost študentov in znanstvenikov v obliki izmenjav in prakse za krepitev mednarodne privlačnosti evropskih visokošolskih institucij; meni, da bi morala evropska zaveza izobraževanju v strategiji EU 2020 dobiti konkretno podobo in pozdravlja pobudo Komisije, da se v strategijo EU 2020 vključijo ciljni zneski za izobraževanje; |
| --- | --- |

57.

meni, da bi morali biti osrednji točki odpravljanje brezposelnosti mladih in učinkovito usklajevanje znanja in veščin ter potreb na trgu in v ta namen je treba spodbujati čezmejno mobilnost študentov in znanstvenikov v obliki izmenjav in prakse za krepitev mednarodne privlačnosti evropskih visokošolskih institucij; meni, da bi morala evropska zaveza izobraževanju v strategiji EU 2020 dobiti konkretno podobo in pozdravlja pobudo Komisije, da se v strategijo EU 2020 vključijo ciljni zneski za izobraževanje;

| 58. | poziva države članice, Svet, Komisijo in Parlament, naj do konca leta sprejmejo ambiciozno strategijo za zelena delovna mesta, ki bo določila okvirne pogoje za uporabo zaposlitvenih možnosti bolj trajnostnega gospodarstva, ki temelji na sposobnostih in inovacijah, ter zagotovila, da bo prehod k takšnemu gospodarstvu podprt z usposabljanjem, vseživljenjskim učenjem ter da bo socialno varen za vse; |
| --- | --- |

58.

poziva države članice, Svet, Komisijo in Parlament, naj do konca leta sprejmejo ambiciozno strategijo za zelena delovna mesta, ki bo določila okvirne pogoje za uporabo zaposlitvenih možnosti bolj trajnostnega gospodarstva, ki temelji na sposobnostih in inovacijah, ter zagotovila, da bo prehod k takšnemu gospodarstvu podprt z usposabljanjem, vseživljenjskim učenjem ter da bo socialno varen za vse;

Vodilna pobuda: „Evropska platforma za boj proti revščini“

| 59. | pozdravlja predlog Komisije, naj predstavi platformo za boj proti revščini, vendar poudarja, da je treba okrepiti boj proti revščini; glede na to meni, da bi morala strategija EU 2020 izrecno navajati tudi ambiciozne cilje za zmanjšanje neenakosti, zlasti prepada med bogatimi in revnimi; zato meni, da je treba revščino meriti kot „relativno revščino“, da bi lahko zajeli tudi tiste, ki jim grozi izključenost; |
| --- | --- |

59.

pozdravlja predlog Komisije, naj predstavi platformo za boj proti revščini, vendar poudarja, da je treba okrepiti boj proti revščini; glede na to meni, da bi morala strategija EU 2020 izrecno navajati tudi ambiciozne cilje za zmanjšanje neenakosti, zlasti prepada med bogatimi in revnimi; zato meni, da je treba revščino meriti kot „relativno revščino“, da bi lahko zajeli tudi tiste, ki jim grozi izključenost;

| 60. | zato meni, da bi morala izbira kazalnikov za revščino in socialno vključenost odražati potrebo po zmanjšanju revščine z vključevanjem posameznikov, zlasti žensk, na trg dela; zato poziva k razvoju novih instrumentov za merjenje povezave med izključitvijo iz trga dela in revščino na ravni posameznika; poudarja, da so socialne storitve bistveni element za uresničevanje socialne vključenosti; |
| --- | --- |

60.

zato meni, da bi morala izbira kazalnikov za revščino in socialno vključenost odražati potrebo po zmanjšanju revščine z vključevanjem posameznikov, zlasti žensk, na trg dela; zato poziva k razvoju novih instrumentov za merjenje povezave med izključitvijo iz trga dela in revščino na ravni posameznika; poudarja, da so socialne storitve bistveni element za uresničevanje socialne vključenosti;

Kohezijska politika

| 61. | meni, da bi morala biti močna in dobro finančno podprta kohezijska politika, ki vključuje vse evropske regije, v celoti skladna s strategijo EU 2020 ter da je ta politika, skupaj s svojim horizontalnim pristopom, pogoj za uspešno doseganje ciljev EU 2020 ter doseganje socialne, gospodarske in teritorialne kohezije; zato poziva k poenostavitvi pravil za izvajanje kohezijske politike v prid prijaznosti do uporabnika, odgovornosti in boljšemu odzivanju na prihodnje izzive in tveganje gospodarske krize; |
| --- | --- |

61.

meni, da bi morala biti močna in dobro finančno podprta kohezijska politika, ki vključuje vse evropske regije, v celoti skladna s strategijo EU 2020 ter da je ta politika, skupaj s svojim horizontalnim pristopom, pogoj za uspešno doseganje ciljev EU 2020 ter doseganje socialne, gospodarske in teritorialne kohezije; zato poziva k poenostavitvi pravil za izvajanje kohezijske politike v prid prijaznosti do uporabnika, odgovornosti in boljšemu odzivanju na prihodnje izzive in tveganje gospodarske krize;

| 62. | je prepričan, da bi morala biti svetovna kriza uporabljena kot priložnost za postavitev novih temeljev v evropskem socialnem tržnem gospodarstvu, ki temelji na trajnosti, solidarnosti, znanju, odločnem zmanjšanju revščine in ustvarjanju delovnih mest ter da bi morala strategija EU 2020 razviti zaposlitvene možnosti prehoda k trajnostnem gospodarstvu; |
| --- | --- |

62.

je prepričan, da bi morala biti svetovna kriza uporabljena kot priložnost za postavitev novih temeljev v evropskem socialnem tržnem gospodarstvu, ki temelji na trajnosti, solidarnosti, znanju, odločnem zmanjšanju revščine in ustvarjanju delovnih mest ter da bi morala strategija EU 2020 razviti zaposlitvene možnosti prehoda k trajnostnem gospodarstvu;

Skupna kmetijska politika

| 63. | opozarja, da bi bilo treba reformo skupne kmetijske politike do leta 2013 in trajnostno gozdarsko strategijo obravnavati v okviru strategije EU 2020; je prepričan, da lahko kmetijstvo in gozdarstvo s pravim političnim okvirom in ustreznimi proračunskimi sredstvi igrata pomembno vlogo v celoviti evropski strategiji za zagotavljanje varnega gospodarskega okrevanja, hkrati pa pomembno prispevata k zanesljivi preskrbi s hrano v EU in na splošno v svetu, ohranjanju podeželske krajine, ki zajema 90 % ozemlja EU, zagotavljanju varovanju delovnih mest na podeželju in zagotavljanju koristi za okolje ter iskanju alternativnih virov energije; |
| --- | --- |

63.

opozarja, da bi bilo treba reformo skupne kmetijske politike do leta 2013 in trajnostno gozdarsko strategijo obravnavati v okviru strategije EU 2020; je prepričan, da lahko kmetijstvo in gozdarstvo s pravim političnim okvirom in ustreznimi proračunskimi sredstvi igrata pomembno vlogo v celoviti evropski strategiji za zagotavljanje varnega gospodarskega okrevanja, hkrati pa pomembno prispevata k zanesljivi preskrbi s hrano v EU in na splošno v svetu, ohranjanju podeželske krajine, ki zajema 90 % ozemlja EU, zagotavljanju varovanju delovnih mest na podeželju in zagotavljanju koristi za okolje ter iskanju alternativnih virov energije;

Zunanji ukrepi Evropske unije

| 64. | meni, da bi bilo treba več pozornosti nameniti zunanji razsežnosti strategije EU 2020; poziva Komisijo k širšemu in celovitejšemu pristopu pri svojem zunanjem delovanju, v skladu s pojmom EU o usklajenosti politik za razvoj; poziva Komisijo, naj uporabi svojo trgovinsko strategijo za EU 2020 za spodbujanje osrednjih vrednot Unije, kot so spodbujanje človekovih pravic, demokracije, pravne država, temeljnih svoboščin in varstva okolja; |
| --- | --- |

64.

meni, da bi bilo treba več pozornosti nameniti zunanji razsežnosti strategije EU 2020; poziva Komisijo k širšemu in celovitejšemu pristopu pri svojem zunanjem delovanju, v skladu s pojmom EU o usklajenosti politik za razvoj; poziva Komisijo, naj uporabi svojo trgovinsko strategijo za EU 2020 za spodbujanje osrednjih vrednot Unije, kot so spodbujanje človekovih pravic, demokracije, pravne država, temeljnih svoboščin in varstva okolja;

| 65. | ponovno poziva Komisijo, naj oblikuje svojo „trgovinsko strategijo za EU 2020“, da se trgovinska politika preoblikuje v resnično sredstvo za ustvarjanje delovnih mest in trajnostnega razvoja v svetu ter naj čim prej predvidi odprt dialog z Evropskim parlamentom in civilno družbo glede prednostnih nalog EU za obdobje po krogu iz Dohe, zlasti o socialnih in okoljskih standardih ter reformi Svetovne trgovinske organizacije; |
| --- | --- |

65.

ponovno poziva Komisijo, naj oblikuje svojo „trgovinsko strategijo za EU 2020“, da se trgovinska politika preoblikuje v resnično sredstvo za ustvarjanje delovnih mest in trajnostnega razvoja v svetu ter naj čim prej predvidi odprt dialog z Evropskim parlamentom in civilno družbo glede prednostnih nalog EU za obdobje po krogu iz Dohe, zlasti o socialnih in okoljskih standardih ter reformi Svetovne trgovinske organizacije;

*

* *

| 66. | naroča svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Evropskemu Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

66.

naroča svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Evropskemu Svetu in Komisiji.

---

(1)  Sprejeta besedila, P7_TA(2010)0053.

(2)  Sprejeta besedila, P7_TA(2010)0186.

---

| 12.8.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 236/65 |
| --- | --- | --- | --- |

12.8.2011

SL

Uradni list Evropske unije

CE 236/65

---

Sreda, 16. junij 2010Gospodarsko upravljanje

P7_TA(2010)0224

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. junija 2010 o gospodarskem upravljanju

2011/C 236 E/09

Evropski parlament,

ob upoštevanju neuradnega srečanja Evropskega sveta 11. februarja 2010,

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. marca 2010 o EU 2020 (1),

ob upoštevanju srečanja voditeljev držav in vlad evroobmočja in Sveta ECOFIN o evropskem mehanizmu za finančno stabilizacijo,

ob upoštevanju sporočila Komisije o okrepitvi usklajevanja ekonomskih politik z dne 12. maja 2010 (KOM(2010)0250),

ob upoštevanju šestih poročil, ki jih je Odbor za ekonomske in monetarne zadeve sprejel 10. maja 2010,

ob upoštevanju dela Posebnega odbora za finančno, gospodarsko in socialno krizo,

ob upoštevanju člena 110(4) Poslovnika,

| A. | ker trenutna finančna in gospodarska kriza kaže, da je treba okrepiti ekonomsko in monetarno upravljanje, |
| --- | --- |

A.

ker trenutna finančna in gospodarska kriza kaže, da je treba okrepiti ekonomsko in monetarno upravljanje,

| B. | ker bi morala strategija EU 2020 spodbujati gospodarsko rast in ustvarjati delovna mesta ter ker so štiriodstotni padec BDP, upad industrijske proizvodnje in skupaj več kot 23 milijonov brezposelnih žensk in moških resna socialna in gospodarska vprašanja, |
| --- | --- |

B.

ker bi morala strategija EU 2020 spodbujati gospodarsko rast in ustvarjati delovna mesta ter ker so štiriodstotni padec BDP, upad industrijske proizvodnje in skupaj več kot 23 milijonov brezposelnih žensk in moških resna socialna in gospodarska vprašanja,

Evropski mehanizem za finančno stabilizacijo kot pomemben prvi korak za zagotovitev stabilnosti evroobmočja

| 1. | meni, da je dogovor o ustanovitvi evropskega mehanizma za finančno stabilizacijo z dne 9. maja 2010, da bi pomagali državam evroobmočja in tistim zunaj njega, ki imajo finančne težave, odločilni trenutek v evropski zgodovini; obžaluje dejstvo, da evropski snovalci politike niso že prej odločno ukrepali kljub temu, da se je kriza poglabljala; |
| --- | --- |

1.

meni, da je dogovor o ustanovitvi evropskega mehanizma za finančno stabilizacijo z dne 9. maja 2010, da bi pomagali državam evroobmočja in tistim zunaj njega, ki imajo finančne težave, odločilni trenutek v evropski zgodovini; obžaluje dejstvo, da evropski snovalci politike niso že prej odločno ukrepali kljub temu, da se je kriza poglabljala;

| 2. | opominja Komisijo in države članice, da bo Parlament podal odobritev, če bosta Komisija in Svet želela evropski mehanizem za finančno stabilizacijo uporabljati na mednarodnih kapitalskih trgih; |
| --- | --- |

2.

opominja Komisijo in države članice, da bo Parlament podal odobritev, če bosta Komisija in Svet želela evropski mehanizem za finančno stabilizacijo uporabljati na mednarodnih kapitalskih trgih;

| 3. | meni, da je dogovor pomemben prvi korak, da se Evropski uniji zagotovi trdnejši in bolj trajnostni okvir za ekonomsko in monetarno politiko; |
| --- | --- |

3.

meni, da je dogovor pomemben prvi korak, da se Evropski uniji zagotovi trdnejši in bolj trajnostni okvir za ekonomsko in monetarno politiko;

| 4. | poudarja, da nedavni dogodki dokazujejo, da je treba razviti odločnejše gospodarsko upravljanje ter da je monetarni steber brez socialno-ekonomskega stebra obsojen na neuspeh; |
| --- | --- |

4.

poudarja, da nedavni dogodki dokazujejo, da je treba razviti odločnejše gospodarsko upravljanje ter da je monetarni steber brez socialno-ekonomskega stebra obsojen na neuspeh;

Evropska unija mora reformirati sistem gospodarskega upravljanja, da bo bolje pripravljena na prihodnje krize

| 5. | poudarja, da je treba za ponovno vzpostavitev zdrave stopnje rasti in uresničevanje cilja trajnostnega gospodarskega razvoja in družbene kohezije prednost nameniti reševanju trdovratnih in velikih makroekonomskih neravnovesij in razlik v konkurenčnosti; odobrava, da je Komisija to potrebo priznala v svojem sporočilu o usklajevanju ekonomskih politik; |
| --- | --- |

5.

poudarja, da je treba za ponovno vzpostavitev zdrave stopnje rasti in uresničevanje cilja trajnostnega gospodarskega razvoja in družbene kohezije prednost nameniti reševanju trdovratnih in velikih makroekonomskih neravnovesij in razlik v konkurenčnosti; odobrava, da je Komisija to potrebo priznala v svojem sporočilu o usklajevanju ekonomskih politik;

| 6. | poziva delovno skupino, ki jo je Evropski svet ustanovil marca 2010, naj pospeši svoje delo in pred septembrom 2010 pripravi konkretne predloge o globljem in širšem gospodarskem usklajevanju na temeljih metode Skupnosti; |
| --- | --- |

6.

poziva delovno skupino, ki jo je Evropski svet ustanovil marca 2010, naj pospeši svoje delo in pred septembrom 2010 pripravi konkretne predloge o globljem in širšem gospodarskem usklajevanju na temeljih metode Skupnosti;

| 7. | poudarja, da je dolgoročna vzdržnost javnih financ bistvena za stabilnost in rast; pozdravlja predloge Komisije za srednje in dolgoročno okrepitev upravljanja evroobmočja, s čimer bi preprečili, da bi se sedanja kriza valute ponovila, ter se strinja s Komisijo, da je treba v paktu za stabilnost in rast uvesti učinkovitejše mehanizme kazni in spodbud; |
| --- | --- |

7.

poudarja, da je dolgoročna vzdržnost javnih financ bistvena za stabilnost in rast; pozdravlja predloge Komisije za srednje in dolgoročno okrepitev upravljanja evroobmočja, s čimer bi preprečili, da bi se sedanja kriza valute ponovila, ter se strinja s Komisijo, da je treba v paktu za stabilnost in rast uvesti učinkovitejše mehanizme kazni in spodbud;

| 8. | obžaluje, da Komisija v svojih predlogih za gospodarsko upravljanje EU ni predlagala rešitev za bolj ciljno usmerjeno usklajevanje ekonomskih politik, ki bi prispevalo k razvoju skupne proračunske strategije v okviru obsežne strategije Evropa 2020, s čimer bi obnovili dolgoročno gospodarsko rast in jo zaščitili; |
| --- | --- |

8.

obžaluje, da Komisija v svojih predlogih za gospodarsko upravljanje EU ni predlagala rešitev za bolj ciljno usmerjeno usklajevanje ekonomskih politik, ki bi prispevalo k razvoju skupne proračunske strategije v okviru obsežne strategije Evropa 2020, s čimer bi obnovili dolgoročno gospodarsko rast in jo zaščitili;

| 9. | poudarja, da za zagotovitev trajnostih javnih financ ni potrebna le odgovorna poraba sredstev, temveč tudi ustrezen in pravičen davčni sistem, bolj učinkovito delo nacionalnih davčnih organov pri pobiranju davkov ter okrepljeni boj proti davčnim utajam; v zvezi s tem poziva Komisijo, naj predlaga niz ukrepov za pomoč državam članicam pri ponovnem vzpostavljanju ravnovesja na javnih računih in pri financiranju javnih naložb z uvedbo novih finančnih virov; |
| --- | --- |

9.

poudarja, da za zagotovitev trajnostih javnih financ ni potrebna le odgovorna poraba sredstev, temveč tudi ustrezen in pravičen davčni sistem, bolj učinkovito delo nacionalnih davčnih organov pri pobiranju davkov ter okrepljeni boj proti davčnim utajam; v zvezi s tem poziva Komisijo, naj predlaga niz ukrepov za pomoč državam članicam pri ponovnem vzpostavljanju ravnovesja na javnih računih in pri financiranju javnih naložb z uvedbo novih finančnih virov;

| 10. | poudarja, da morajo evropski finančni nadzorniki za učinkovit nadzor tesno sodelovati tako na mikro kot na makro ravni; |
| --- | --- |

10.

poudarja, da morajo evropski finančni nadzorniki za učinkovit nadzor tesno sodelovati tako na mikro kot na makro ravni;

| 11. | meni, da bi bilo treba povečati pristojnosti Eurostata in mu med drugim dodeliti preiskovalna pooblastila; meni, da morajo biti javni in pregledni statistični podatki pogoj za prejemanje pomoči iz strukturnih skladov; meni, da mora Komisija postati odgovorna za oceno statističnih podatkov, ki jih posredujejo države članice; |
| --- | --- |

11.

meni, da bi bilo treba povečati pristojnosti Eurostata in mu med drugim dodeliti preiskovalna pooblastila; meni, da morajo biti javni in pregledni statistični podatki pogoj za prejemanje pomoči iz strukturnih skladov; meni, da mora Komisija postati odgovorna za oceno statističnih podatkov, ki jih posredujejo države članice;

| 12. | poziva k oblikovanju evropskega monetarnega sklada, v katerega bi države evroobmočja prispevale v skladu z velikostjo svojega BDP in s plačilom kazni, določenih glede na raven njihovega dolga in primanjkljaja; vsaka država članica bi lahko črpala iz evropskih monetarnih skladov do zneska, ki ga je v preteklosti vložila; če bi pa država potrebovala dodatne vire ali jamstva, bi morala sprejeti prilagojen program reform, katerega izvajanje bi nadzirala Komisija; |
| --- | --- |

12.

poziva k oblikovanju evropskega monetarnega sklada, v katerega bi države evroobmočja prispevale v skladu z velikostjo svojega BDP in s plačilom kazni, določenih glede na raven njihovega dolga in primanjkljaja; vsaka država članica bi lahko črpala iz evropskih monetarnih skladov do zneska, ki ga je v preteklosti vložila; če bi pa država potrebovala dodatne vire ali jamstva, bi morala sprejeti prilagojen program reform, katerega izvajanje bi nadzirala Komisija;

| 13. | poziva Komisijo, naj predloži oceno makroekonomskega vpliva, ki bi ga imel sveženj ukrepov na ohranitev finančne stabilnosti v Evropski uniji, ter objavi sporočilo o izvedljivosti, tveganjih in prednostih izdaje evroobveznic; |
| --- | --- |

13.

poziva Komisijo, naj predloži oceno makroekonomskega vpliva, ki bi ga imel sveženj ukrepov na ohranitev finančne stabilnosti v Evropski uniji, ter objavi sporočilo o izvedljivosti, tveganjih in prednostih izdaje evroobveznic;

Evropska unija mora reformirati sistem gospodarskega upravljanja, da bo uspešneje izvajala prihodnjo strategijo Evropa 2020

| 14. | meni, da bi bilo treba okrepiti strukturo upravljanja strategije EU 2020, da bi ta dosegla svoje cilje, kar se ni zgodilo pri Lizbonski strategiji; zato globoko obžaluje, da Komisija in Svet v zvezi s tem nista podala predlogov, kljub glasnim pozivom Evropskega parlamenta v resoluciji z dne 10. marca 2010 o strategiji Evropa 2020; |
| --- | --- |

14.

meni, da bi bilo treba okrepiti strukturo upravljanja strategije EU 2020, da bi ta dosegla svoje cilje, kar se ni zgodilo pri Lizbonski strategiji; zato globoko obžaluje, da Komisija in Svet v zvezi s tem nista podala predlogov, kljub glasnim pozivom Evropskega parlamenta v resoluciji z dne 10. marca 2010 o strategiji Evropa 2020;

| 15. | poudarja, kako pomembna je vzpostavitev močnejše povezave med instrumenti pakta stabilnosti in rasti, makroekonomskimi instrumenti in nacionalnimi reformnimi programi v okviru strategije Evropa 2020, ki jih je treba predstaviti usklajeno, vanje pa vključiti boljšo primerjavo med nacionalnimi proračuni glede porabe v različnih kategorijah; države članice na svoje ekonomske politike ne bi smele gledati le kot na vprašanje nacionalnega interesa, temveč kot na stvar skupnega interesa, in bi morale svoje politike oblikovati temu primerno; opozarja države članice na okrepljeno vlogo širših smernic ekonomske politike; |
| --- | --- |

15.

poudarja, kako pomembna je vzpostavitev močnejše povezave med instrumenti pakta stabilnosti in rasti, makroekonomskimi instrumenti in nacionalnimi reformnimi programi v okviru strategije Evropa 2020, ki jih je treba predstaviti usklajeno, vanje pa vključiti boljšo primerjavo med nacionalnimi proračuni glede porabe v različnih kategorijah; države članice na svoje ekonomske politike ne bi smele gledati le kot na vprašanje nacionalnega interesa, temveč kot na stvar skupnega interesa, in bi morale svoje politike oblikovati temu primerno; opozarja države članice na okrepljeno vlogo širših smernic ekonomske politike;

| 16. | meni, da se na področju ekonomske politike ne bi smeli več zanašati na odprto metodo usklajevanja, temveč je za uspeh nove strategije potrebna uporaba zavezujočih ukrepov v širši meri; |
| --- | --- |

16.

meni, da se na področju ekonomske politike ne bi smeli več zanašati na odprto metodo usklajevanja, temveč je za uspeh nove strategije potrebna uporaba zavezujočih ukrepov v širši meri;

| 17. | meni, da se strategija Evropa 2020 ne posveča dovolj ključnim vprašanjem, ki jih morajo rešiti države članice, ter poudarja, da ostaja veliko težav v zvezi z vsebino in določanjem meril uspešnosti in ciljev; |
| --- | --- |

17.

meni, da se strategija Evropa 2020 ne posveča dovolj ključnim vprašanjem, ki jih morajo rešiti države članice, ter poudarja, da ostaja veliko težav v zvezi z vsebino in določanjem meril uspešnosti in ciljev;

| 18. | ponovno poziva k oblikovanju enotne in celostne razvojne politike za Evropo, ki bi vsebovala dolgoročne smernice za gospodarsko rast, s čimer bi vzpostavili boljše, pravičnejše in bolj trajnostno gospodarstvo, ki bi vsem zagotavljajo blaginjo; |
| --- | --- |

18.

ponovno poziva k oblikovanju enotne in celostne razvojne politike za Evropo, ki bi vsebovala dolgoročne smernice za gospodarsko rast, s čimer bi vzpostavili boljše, pravičnejše in bolj trajnostno gospodarstvo, ki bi vsem zagotavljajo blaginjo;

| 19. | ponovno poziva k združitvi prekrivajočih se strategij, kot so strategija Evropa 2020, strategija za trajnostni razvoj in pakt stabilnosti in rasti; obžaluje, da je Evropski svet ta pristop zavrnil in tako pustil vprašanje politične neskladnosti nerešeno; |
| --- | --- |

19.

ponovno poziva k združitvi prekrivajočih se strategij, kot so strategija Evropa 2020, strategija za trajnostni razvoj in pakt stabilnosti in rasti; obžaluje, da je Evropski svet ta pristop zavrnil in tako pustil vprašanje politične neskladnosti nerešeno;

| 20. | meni, da je za učinkovito gospodarsko upravljanje treba Komisiji podeliti resnično in večjo vodstveno odgovornost, s čimer bi ji bilo omogočeno, da uporabi obstoječa orodja, pa tudi orodja, ki jih je na novo zagotovila Lizbonska pogodba, na primer člene 121, 122, 136, 172, 173 in 194, ki Komisiji podeljujejo nalogo usklajevanja reformnih načrtov in ukrepov ter oblikovanja skupne strategije; |
| --- | --- |

20.

meni, da je za učinkovito gospodarsko upravljanje treba Komisiji podeliti resnično in večjo vodstveno odgovornost, s čimer bi ji bilo omogočeno, da uporabi obstoječa orodja, pa tudi orodja, ki jih je na novo zagotovila Lizbonska pogodba, na primer člene 121, 122, 136, 172, 173 in 194, ki Komisiji podeljujejo nalogo usklajevanja reformnih načrtov in ukrepov ter oblikovanja skupne strategije;

| 21. | odločno poziva Evropski svet in Komisijo, naj sprejmeta pristop nagrajevanja in kazni, uporabita mehanizme preverjanja skladnosti v skladu s členom 136 Pogodbe, pa tudi gospodarske spodbude (na primer dodatna sredstva EU) ali sankcije, kot sredstva v podporo okrepljenemu gospodarskemu upravljanju Unije in še zlasti okrepljenemu upravljanju v okviru strategije Evropa 2020; |
| --- | --- |

21.

odločno poziva Evropski svet in Komisijo, naj sprejmeta pristop nagrajevanja in kazni, uporabita mehanizme preverjanja skladnosti v skladu s členom 136 Pogodbe, pa tudi gospodarske spodbude (na primer dodatna sredstva EU) ali sankcije, kot sredstva v podporo okrepljenemu gospodarskemu upravljanju Unije in še zlasti okrepljenemu upravljanju v okviru strategije Evropa 2020;

| 22. | meni, da mora biti krepitev gospodarskega upravljanja tesno povezana s krepitvijo demokratične legitimnosti evropskega upravljanja, ki ga je treba doseči ob tesnem in pravočasnem vključevanju v proces Evropskega in nacionalnih parlamentov; zlasti poziva Svet in Komisijo, naj pravilno uporabljata določbe Lizbonske pogodbe glede dejavnega vključevanja Parlamenta na področje gospodarske politike, kot to določa člen 121(5) in (6), in Komisijo poziva, naj pripravi podrobne predloge o vzpostavitvi rednega političnega in zakonodajnega medinstitucionalnega dialoga na teh ključnih področjih politike; |
| --- | --- |

22.

meni, da mora biti krepitev gospodarskega upravljanja tesno povezana s krepitvijo demokratične legitimnosti evropskega upravljanja, ki ga je treba doseči ob tesnem in pravočasnem vključevanju v proces Evropskega in nacionalnih parlamentov; zlasti poziva Svet in Komisijo, naj pravilno uporabljata določbe Lizbonske pogodbe glede dejavnega vključevanja Parlamenta na področje gospodarske politike, kot to določa člen 121(5) in (6), in Komisijo poziva, naj pripravi podrobne predloge o vzpostavitvi rednega političnega in zakonodajnega medinstitucionalnega dialoga na teh ključnih področjih politike;

Evropski proračun in nacionalni načrti reform morajo biti usklajeni s cilji iz strategije Evropa 2020, če naj se spodbudi trajnostna rast in razvoj

| 23. | vztraja, da sta potrebna večja skladnost in dopolnjevanje med proračuni vseh 27 držav članic Unije in njenim proračunom, če naj bo strategija Evropa 2020 verodostojna; poudarja, da bi proračun EU igral večjo vlogo, če bi se sredstva združevala; |
| --- | --- |

23.

vztraja, da sta potrebna večja skladnost in dopolnjevanje med proračuni vseh 27 držav članic Unije in njenim proračunom, če naj bo strategija Evropa 2020 verodostojna; poudarja, da bi proračun EU igral večjo vlogo, če bi se sredstva združevala;

| 24. | opozarja na pomen dolgoročnih javnih ali zasebnih naložb pri financiranju infrastrukture, ki bo potrebna za izvajanje vodilnih pobud iz strategije Evropa 2020, in Komisijo poziva, naj predlaga ukrepe za prilagoditev evropskega regulativnega okvira, da se spodbudi sodelovanje med dolgoročnimi vlagatelji; |
| --- | --- |

24.

opozarja na pomen dolgoročnih javnih ali zasebnih naložb pri financiranju infrastrukture, ki bo potrebna za izvajanje vodilnih pobud iz strategije Evropa 2020, in Komisijo poziva, naj predlaga ukrepe za prilagoditev evropskega regulativnega okvira, da se spodbudi sodelovanje med dolgoročnimi vlagatelji;

| 25. | poudarja, da je strategija Evropa 2020 lahko verodostojna le, če bo ustrezno financirana; želi si bolj ambicioznega pristopa k pripravi predloga proračuna za leto 2011, saj je od tega odvisna uspešna izvedba strategije Evropa 2020; obžaluje dejstvo, da v predlogu proračuna za vodilne programe iz strategije Evropa 2020 niso zagotovljena zadostna sredstva; poudarja, da bi bilo lahko tesnejše sodelovanje z Evropsko investicijsko banko in večje zaupanje v javno-zasebna partnerstva učinkovit pristop, ne more pa biti rešitev, ki bi veljala v vseh primerih; obžaluje, da se s tem vprašanjem še nista ukvarjala Evropski svet ali Evropska komisija; |
| --- | --- |

25.

poudarja, da je strategija Evropa 2020 lahko verodostojna le, če bo ustrezno financirana; želi si bolj ambicioznega pristopa k pripravi predloga proračuna za leto 2011, saj je od tega odvisna uspešna izvedba strategije Evropa 2020; obžaluje dejstvo, da v predlogu proračuna za vodilne programe iz strategije Evropa 2020 niso zagotovljena zadostna sredstva; poudarja, da bi bilo lahko tesnejše sodelovanje z Evropsko investicijsko banko in večje zaupanje v javno-zasebna partnerstva učinkovit pristop, ne more pa biti rešitev, ki bi veljala v vseh primerih; obžaluje, da se s tem vprašanjem še nista ukvarjala Evropski svet ali Evropska komisija;

| 26. | poziva Komisijo, naj pojasni odnos med posameznimi proračunskimi vrsticami in ustreznimi cilji iz strategije Evropa 2020; vztraja, naj Komisija še pred koncem prve polovice leta 2010 pripravi predlog za revizijo sedanjega večletnega finančnega okvira za obdobje 2007–2013, da bi se poiskala dodatna proračunska sredstva za izpolnitev ciljev iz strategije Evropa 2020; |
| --- | --- |

26.

poziva Komisijo, naj pojasni odnos med posameznimi proračunskimi vrsticami in ustreznimi cilji iz strategije Evropa 2020; vztraja, naj Komisija še pred koncem prve polovice leta 2010 pripravi predlog za revizijo sedanjega večletnega finančnega okvira za obdobje 2007–2013, da bi se poiskala dodatna proračunska sredstva za izpolnitev ciljev iz strategije Evropa 2020;

| 27. | zahteva dodatne informacije o posledicah, ki jih bo za proračun Unije imel evropski mehanizem za finančno stabilizacijo, o katerem so se dogovorili na izrednem srečanju Sveta za gospodarske in finančne zadeve 9. in 10. maja 2010; |
| --- | --- |

27.

zahteva dodatne informacije o posledicah, ki jih bo za proračun Unije imel evropski mehanizem za finančno stabilizacijo, o katerem so se dogovorili na izrednem srečanju Sveta za gospodarske in finančne zadeve 9. in 10. maja 2010;

| 28. | poudarja, da je treba pri sedanji reviziji večletnega finančnega okvira upoštevati sklepe Evropskega sveta z dne 15. in 16. decembra 2005 in ga uskladiti z zahtevami Lizbonske pogodbe, da se s tem zagotovi financiranje pobud iz strategije Evropa 2020 ter raznih drugih pobud in političnih obvez, sprejetih v sedanjem in prihodnjem večletnem finančnem okviru; |
| --- | --- |

28.

poudarja, da je treba pri sedanji reviziji večletnega finančnega okvira upoštevati sklepe Evropskega sveta z dne 15. in 16. decembra 2005 in ga uskladiti z zahtevami Lizbonske pogodbe, da se s tem zagotovi financiranje pobud iz strategije Evropa 2020 ter raznih drugih pobud in političnih obvez, sprejetih v sedanjem in prihodnjem večletnem finančnem okviru;

| 29. | poudarja, da se mora v proračunu Unije odražati potreba po prehodu na gospodarstvo, ko bo trajnostno tudi z vidika okolja; |
| --- | --- |

29.

poudarja, da se mora v proračunu Unije odražati potreba po prehodu na gospodarstvo, ko bo trajnostno tudi z vidika okolja;

Evropski parlament prosi za tesnejšo vključenost pri snovanju podrobnih predlogov za Evropo 2020

| 30. | poudarja, da bo odločitev glede smernic za zaposlovanje sprejel potem, ko bo dobil zadovoljiv odgovor glede strukture upravljanja in proračunskega okvira strategije Evropa 2020; |
| --- | --- |

30.

poudarja, da bo odločitev glede smernic za zaposlovanje sprejel potem, ko bo dobil zadovoljiv odgovor glede strukture upravljanja in proračunskega okvira strategije Evropa 2020;

| 31. | poudarja, da morajo sklepi Sveta temeljiti na letnih priporočilih za posamezne politike in opozorilih Komisije v zvezi s tem, koliko države članice upoštevajo cilje strategije Evropa 2020; meni, da mora ta poročila Evropski parlament obravnavati še pred razpravo v Evropskem svetu; |
| --- | --- |

31.

poudarja, da morajo sklepi Sveta temeljiti na letnih priporočilih za posamezne politike in opozorilih Komisije v zvezi s tem, koliko države članice upoštevajo cilje strategije Evropa 2020; meni, da mora ta poročila Evropski parlament obravnavati še pred razpravo v Evropskem svetu;

*

* *

| 32. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Evropskemu Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

32.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Evropskemu Svetu in Komisiji.

---

(1)  Sprejeta besedila, P7_TA(2010)0053.

---

Četrtek, 17. junij 2010

| 12.8.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 236/69 |
| --- | --- | --- | --- |

12.8.2011

SL

Uradni list Evropske unije

CE 236/69

---

Četrtek, 17. junij 2010Ukrepi EU za zaščito zagovornikov človekovih pravic

P7_TA(2010)0226

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. junija 2010 o ukrepih EU za zaščito zagovornikov človekovih pravic (2009/2199(INI))

2011/C 236 E/10

Evropski parlament,

ob upoštevanju Ustanovne listine Združenih narodov, Splošne deklaracije o človekovih pravicah, mednarodnih paktov o človekovih pravicah, Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah ter Mednarodnega pakta o gospodarskih, socialnih in kulturnih pravicah,

ob upoštevanju deklaracije Združenih narodov o zagovornikih človekovih pravic ter dejavnosti posebnega poročevalca Združenih narodov v zvezi s položajem zagovornikov človekovih pravic,

ob upoštevanju Lizbonske pogodbe, zlasti členov 3 in 21, ter Listine Evropske unije o temeljnih pravicah,

ob upoštevanju smernic Evropske unije o človekovih pravicah in zlasti smernic Evropske unije glede zagovornikov človekovih pravic, ki so bile sprejete junija 2004 in pregledane leta 2008; tudi ob upoštevanju smernic o dialogih o človekovih pravicah, ki so bile sprejete decembra 2001 in pregledane leta 2009,

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 6. septembra 2007 o poteku dialogov in posvetovanj o človekovih pravicah s tretjimi državami (1),

ob upoštevanju določb o človekovih pravicah v zunanjih sporazumih EU,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1889/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o uvedbi instrumenta financiranja za spodbujanje demokracije in človekovih pravic po svetu (EIDHR) (2),

ob upoštevanju resolucije z dne 25. aprila 2002 o sporočilu Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu o vlogi Evropske unije pri spodbujanju človekovih pravic in demokratizacije v tretjih državah (3),

ob upoštevanju svojih posebnih smernic o dejavnosti poslancev Evropskega parlamenta v zvezi s človekovimi pravicami in demokracijo na njihovih obiskih v tretjih državah,

ob upoštevanju statuta nagrade Saharova za svobodo misli, ki ga je sprejela konferenca predsednikov 15. maja 2003 in je bil spremenjen 14. junija 2006,

ob upoštevanju prejšnjih resolucij o razmerah na področju človekovih pravic po svetu in zlasti prilog o posameznih primerih,

ob upoštevanju rednih razprav ter nujnih resolucij o primerih kršitev človekovih pravic, demokracije in pravne države,

ob upoštevanju deklaracije odbora ministrov o ukrepih Sveta Evrope za boljšo zaščito zagovornikov človekovih pravic in spodbujanje njihovih dejavnosti, sprejete 6. februarja 2008,

ob upoštevanju resolucije parlamentarne skupščine Sveta Evrope z dne 24. februarja 2009 o položaju zagovornikov človekovih pravic v državah članicah Sveta Evrope (4),

ob upoštevanju priporočila o pravnem statusu nevladnih organizacij v Evropi (5), ki ga je 10. oktobra 2007 sprejel odbor ministrov Sveta Evrope,

ob upoštevanju regionalnih instrumentov za človekove pravice, vključno z Evropsko konvencijo o človekovih pravicah, Afriško listino o človekovih pravicah in pravicah ljudstev ter resolucijami o zagovornikih človekovih pravic, ki so jih sprejele Afriška komisija za človekove pravice in pravice ljudstev (ACHPR), Ameriška konvencija o človekovih pravicah in Arabska listina o človekovih pravicah,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 810/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. julija 2009 o vizumskem zakoniku Skupnosti (vizumski zakonik) (6),

ob upoštevanju programov za zaščito in zatočišče ogroženih zagovornikov človekovih pravic, ki se izvajajo v nekaterih državah članicah EU,

ob upoštevanju člena 48 svojega poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve (A7-0157/2010),

| A. | ker je v skladu z Ustanovno listino Združenih narodov vsaka država članica odgovorna za spodbujanje splošnega spoštovanja ter upoštevanja človekovih pravic in svoboščin, |
| --- | --- |

A.

ker je v skladu z Ustanovno listino Združenih narodov vsaka država članica odgovorna za spodbujanje splošnega spoštovanja ter upoštevanja človekovih pravic in svoboščin,

| B. | ker je zagovornik človekovih pravic v skladu z deklaracijo ZN iz leta 1998 oseba, ki sama ali z drugimi uveljavlja ali varuje človekove pravice z miroljubnimi sredstvi, |
| --- | --- |

B.

ker je zagovornik človekovih pravic v skladu z deklaracijo ZN iz leta 1998 oseba, ki sama ali z drugimi uveljavlja ali varuje človekove pravice z miroljubnimi sredstvi,

| C. | ker imajo zagovorniki človekovih pravic povsod po svetu ključno vlogo pri varstvu in uveljavljanju osnovnih človekovih pravic, pri tem pa pogosto tvegajo lastna življenja, in ker imajo tudi bistveno vlogo pri utrjevanju demokratičnih načel v svojih državah, ker si pri svojem delu prizadevajo za nepristranskost in preglednost in z natančnim poročanjem zagotavljajo verodostojnost ter so zaradi tega vezni člen med demokracijo in spoštovanjem človekovih pravic, |
| --- | --- |

C.

ker imajo zagovorniki človekovih pravic povsod po svetu ključno vlogo pri varstvu in uveljavljanju osnovnih človekovih pravic, pri tem pa pogosto tvegajo lastna življenja, in ker imajo tudi bistveno vlogo pri utrjevanju demokratičnih načel v svojih državah, ker si pri svojem delu prizadevajo za nepristranskost in preglednost in z natančnim poročanjem zagotavljajo verodostojnost ter so zaradi tega vezni člen med demokracijo in spoštovanjem človekovih pravic,

| D. | ker je podpora zagovornikom človekovih pravic že dolgo uveljavljen element zunanje politike Evropske unije na področju človekovih pravic; ker pa je podpora EU odvisna od zadevnih držav, |
| --- | --- |

D.

ker je podpora zagovornikom človekovih pravic že dolgo uveljavljen element zunanje politike Evropske unije na področju človekovih pravic; ker pa je podpora EU odvisna od zadevnih držav,

| E. | ker si zlasti Evropska unija posebej prizadeva za krepitev varstva človekovih pravic s pristopom Evropske unije k Evropski konvenciji o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin (EKČP), kot določa Lizbonska pogodba, |
| --- | --- |

E.

ker si zlasti Evropska unija posebej prizadeva za krepitev varstva človekovih pravic s pristopom Evropske unije k Evropski konvenciji o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin (EKČP), kot določa Lizbonska pogodba,

| F. | ker ima Evropski parlament pomembno vlogo pri spodbujanju človekovih pravic in demokracije, vključno z zaščito zagovornikov, z delegacijami v tretje države, predstavitvami, resolucijami, pismi in, nenazadnje, z nagrado Saharova, pa tudi s poročili o človekovih pravicah po vsem svetu, |
| --- | --- |

F.

ker ima Evropski parlament pomembno vlogo pri spodbujanju človekovih pravic in demokracije, vključno z zaščito zagovornikov, z delegacijami v tretje države, predstavitvami, resolucijami, pismi in, nenazadnje, z nagrado Saharova, pa tudi s poročili o človekovih pravicah po vsem svetu,

| G. | ker Evropska unija čedalje bolj usklajuje svoje ukrepe z drugimi regionalnimi in mednarodnimi mehanizmi, vzpostavljenimi v Afriki, Evropi ter Severni in Južni Ameriki, za tesno spremljanje položaja zagovornikov človekovih pravic in pozivanje držav članic, naj zagotovijo okolje, ki jim bo omogočalo delo v skladu z mednarodnimi in regionalnimi obveznostmi na področju človekovih pravic, |
| --- | --- |

G.

ker Evropska unija čedalje bolj usklajuje svoje ukrepe z drugimi regionalnimi in mednarodnimi mehanizmi, vzpostavljenimi v Afriki, Evropi ter Severni in Južni Ameriki, za tesno spremljanje položaja zagovornikov človekovih pravic in pozivanje držav članic, naj zagotovijo okolje, ki jim bo omogočalo delo v skladu z mednarodnimi in regionalnimi obveznostmi na področju človekovih pravic,

| H. | ker je verodostojnost Evropske unije glede zaščite zagovornikov človekovih pravic po svetu tesno povezana z notranjim spoštovanjem človekovih pravic in temeljnih svoboščin, |
| --- | --- |

H.

ker je verodostojnost Evropske unije glede zaščite zagovornikov človekovih pravic po svetu tesno povezana z notranjim spoštovanjem človekovih pravic in temeljnih svoboščin,

| I. | ker se pri svojem delu zagovorniki človekovih pravic soočajo s kršitvami človekovih pravic, med katerimi so umori, grožnje s smrtjo, ugrabitve, samovoljne aretacije in pridržanja ter druge vrste nadlegovanja in ustrahovanja, na primer kampanje obrekovanja, in ker se z vsemi temi kršitvami lahko soočajo tudi ožji družinski člani zagovornikov človekovih pravic (tudi njihovi otroci) in drugi sorodniki, z namenom preprečiti jim, da bi nadaljevali svoje dejavnosti; ker na kampanje za človekove pravice v številnih regijah vplivajo omejitve delovanja in preganjanje zagovornikov človekovih pravic, |
| --- | --- |

I.

ker se pri svojem delu zagovorniki človekovih pravic soočajo s kršitvami človekovih pravic, med katerimi so umori, grožnje s smrtjo, ugrabitve, samovoljne aretacije in pridržanja ter druge vrste nadlegovanja in ustrahovanja, na primer kampanje obrekovanja, in ker se z vsemi temi kršitvami lahko soočajo tudi ožji družinski člani zagovornikov človekovih pravic (tudi njihovi otroci) in drugi sorodniki, z namenom preprečiti jim, da bi nadaljevali svoje dejavnosti; ker na kampanje za človekove pravice v številnih regijah vplivajo omejitve delovanja in preganjanje zagovornikov človekovih pravic,

| J. | ker je za zaščito posameznih zagovornikov človekovih pravic potrebno izvrševanje politik človekovih pravic EU na splošno, |
| --- | --- |

J.

ker je za zaščito posameznih zagovornikov človekovih pravic potrebno izvrševanje politik človekovih pravic EU na splošno,

| K. | ker so tveganju posebej izpostavljene zagovornice človekovih pravic, med druge skupine in kategorije zagovornikov, ki so prav tako posebej izpostavljene napadom in kršitvam človekovih pravic zaradi dela, ki ga opravljajo, pa sodijo zagovorniki, ki si prizadevajo za spodbujanje državljanskih in političnih pravic, zlasti za svobodo izražanja in svobodo misli, vesti in vere, vključno s pravicami verskih manjšin, pa tudi za gospodarske, socialne in kulturne pravice, še posebej pravice do hrane in dostopa do naravnih virov, vključno s sindikalisti, ter tisti, ki se ukvarjajo s pravicami manjšin in skupnosti, pravicami otrok, pravicami domorodnih ljudstev, pravicami lezbijk, gejev, biseksualcev in transseksualcev, ter zagovorniki, ki se borijo proti korupciji, |
| --- | --- |

K.

ker so tveganju posebej izpostavljene zagovornice človekovih pravic, med druge skupine in kategorije zagovornikov, ki so prav tako posebej izpostavljene napadom in kršitvam človekovih pravic zaradi dela, ki ga opravljajo, pa sodijo zagovorniki, ki si prizadevajo za spodbujanje državljanskih in političnih pravic, zlasti za svobodo izražanja in svobodo misli, vesti in vere, vključno s pravicami verskih manjšin, pa tudi za gospodarske, socialne in kulturne pravice, še posebej pravice do hrane in dostopa do naravnih virov, vključno s sindikalisti, ter tisti, ki se ukvarjajo s pravicami manjšin in skupnosti, pravicami otrok, pravicami domorodnih ljudstev, pravicami lezbijk, gejev, biseksualcev in transseksualcev, ter zagovorniki, ki se borijo proti korupciji,

| L. | ker zagovornike človekovih pravic preganjajo na vse bolj sofisticirane načine, z uporabo novih tehnologij, pa tudi z restriktivnimi zakoni za nevladne organizacije in upravnimi ukrepi, ki zelo omejujejo področje in možnosti delovanja neodvisne civilne družbe; pri tem je treba poudariti, da nekatere vlade zagovornike človekovih pravic ovirajo pri uradni registraciji organizacij ali jim jo preprečujejo, nato pa jih preganjajo zaradi nezakonitega uresničevanja svobode do združevanja, |
| --- | --- |

L.

ker zagovornike človekovih pravic preganjajo na vse bolj sofisticirane načine, z uporabo novih tehnologij, pa tudi z restriktivnimi zakoni za nevladne organizacije in upravnimi ukrepi, ki zelo omejujejo področje in možnosti delovanja neodvisne civilne družbe; pri tem je treba poudariti, da nekatere vlade zagovornike človekovih pravic ovirajo pri uradni registraciji organizacij ali jim jo preprečujejo, nato pa jih preganjajo zaradi nezakonitega uresničevanja svobode do združevanja,

| M. | ker ti ukrepi pomenijo jasno kršitev mednarodne zakonodaje o človekovih pravicah in vrsto splošno priznanih temeljnih svoboščin, |
| --- | --- |

M.

ker ti ukrepi pomenijo jasno kršitev mednarodne zakonodaje o človekovih pravicah in vrsto splošno priznanih temeljnih svoboščin,

| N. | ker zagovornike človekovih pravic omejujejo oziroma včasih neposredno zadevajo politike, zakonodaja in postopki, opisani kot „varnostni“ ukrepi, ki so pogosto povezani s stigmatizacijo in obtožbami terorizma, |
| --- | --- |

N.

ker zagovornike človekovih pravic omejujejo oziroma včasih neposredno zadevajo politike, zakonodaja in postopki, opisani kot „varnostni“ ukrepi, ki so pogosto povezani s stigmatizacijo in obtožbami terorizma,

| O. | ker posebne težave, s katerimi se soočajo združenja in zbori zagovornikov človekovih pravic, ostajajo zaseg opreme, zaprtje prostorov, visoke kazni ter strog in subjektiven nadzor bančnih računov, |
| --- | --- |

O.

ker posebne težave, s katerimi se soočajo združenja in zbori zagovornikov človekovih pravic, ostajajo zaseg opreme, zaprtje prostorov, visoke kazni ter strog in subjektiven nadzor bančnih računov,

| P. | ker lahko trgovinski sporazumi, ki vključujejo določbo o človekovih pravicah, za EU pomenijo sredstvo, s katerim lahko zahteva spoštovanje človekovih pravic kot pogoj za trgovanje, |
| --- | --- |

P.

ker lahko trgovinski sporazumi, ki vključujejo določbo o človekovih pravicah, za EU pomenijo sredstvo, s katerim lahko zahteva spoštovanje človekovih pravic kot pogoj za trgovanje,

| 1. | spoštuje neprecenljiv prispevek zagovornikov človekovih pravic k varstvu in uveljavljanju človekovih pravic, pravni državi, demokraciji in preprečevanju spopadov, s katerim tvegajo lastno varnost in varnost svojih družin in staršev; pozdravlja dejstvo, da deklaracija Združenih narodov iz leta 1998 ne ponuja stroge opredelitve zagovornikov človekovih pravic, ter v zvezi s tem poziva Svet in Komisijo, naj ta pristop odločno podpreta; |
| --- | --- |

1.

spoštuje neprecenljiv prispevek zagovornikov človekovih pravic k varstvu in uveljavljanju človekovih pravic, pravni državi, demokraciji in preprečevanju spopadov, s katerim tvegajo lastno varnost in varnost svojih družin in staršev; pozdravlja dejstvo, da deklaracija Združenih narodov iz leta 1998 ne ponuja stroge opredelitve zagovornikov človekovih pravic, ter v zvezi s tem poziva Svet in Komisijo, naj ta pristop odločno podpreta;

| 2. | poziva EU, naj da prednost učinkovitejšemu izvajanju obstoječih sredstev in mehanizmov za dosledno in sistematično varstvo zagovornikov človekovih pravic v Evropski uniji; priporoča, naj visoka predstavnica Evropske unije za zunanje zadeve in varnostno politiko razvije ukrepe in bolj v rezultate usmerjeno metodologijo na tem področju, vključno z ocenami obstoječih politik in dialogov na področju človekovih pravic; |
| --- | --- |

2.

poziva EU, naj da prednost učinkovitejšemu izvajanju obstoječih sredstev in mehanizmov za dosledno in sistematično varstvo zagovornikov človekovih pravic v Evropski uniji; priporoča, naj visoka predstavnica Evropske unije za zunanje zadeve in varnostno politiko razvije ukrepe in bolj v rezultate usmerjeno metodologijo na tem področju, vključno z ocenami obstoječih politik in dialogov na področju človekovih pravic;

| 3. | poziva EU in države članice, naj izrazijo svojo politično voljo v podporo zagovornikom človekovih pravic ter bolje uporabijo vsa obstoječa sredstva in razvijejo nove dopolnilne mehanizme za podporo in spodbujanje njihovega dela z resnično participativno strategijo, ki bi morala prispevati k ustvarjanju okolja, v katerem bodo lahko izvajali svoje dolžnosti in uživali zaščito; poudarja, da mora to spremljati politika, katere cilj bo preprečevanje in varstvo pred napadi in grožnjami zoper zagovornike človekovih pravic tako z nujnimi kot z dolgoročnimi ukrepi; |
| --- | --- |

3.

poziva EU in države članice, naj izrazijo svojo politično voljo v podporo zagovornikom človekovih pravic ter bolje uporabijo vsa obstoječa sredstva in razvijejo nove dopolnilne mehanizme za podporo in spodbujanje njihovega dela z resnično participativno strategijo, ki bi morala prispevati k ustvarjanju okolja, v katerem bodo lahko izvajali svoje dolžnosti in uživali zaščito; poudarja, da mora to spremljati politika, katere cilj bo preprečevanje in varstvo pred napadi in grožnjami zoper zagovornike človekovih pravic tako z nujnimi kot z dolgoročnimi ukrepi;

Krepitev institucij in inovacije v skladu z Lizbonsko pogodbe

| 4. | ponavlja, da Lizbonska pogodba, kot je poudarjeno v njenih členih 3 in 21, postavlja uveljavljanje in varstvo človekovih pravic v središče zunanjepolitične dejavnosti Unije; poudarja, da je treba dati prednost zagotavljanju, da se bo uveljavljanje človekovih pravic kot temeljne vrednote in cilja zunanje politike Unije ustrezno odražalo pri oblikovanju in v strukturi Evropske službe za zunanje delovanje, tudi z dodelitvijo zadostnih človeških virov; zato poziva k ustanovitvi osrednje točke, ki bo pristojna posebej za zagovornike človekovih pravic v okviru Evropske službe za zunanje delovanje; |
| --- | --- |

4.

ponavlja, da Lizbonska pogodba, kot je poudarjeno v njenih členih 3 in 21, postavlja uveljavljanje in varstvo človekovih pravic v središče zunanjepolitične dejavnosti Unije; poudarja, da je treba dati prednost zagotavljanju, da se bo uveljavljanje človekovih pravic kot temeljne vrednote in cilja zunanje politike Unije ustrezno odražalo pri oblikovanju in v strukturi Evropske službe za zunanje delovanje, tudi z dodelitvijo zadostnih človeških virov; zato poziva k ustanovitvi osrednje točke, ki bo pristojna posebej za zagovornike človekovih pravic v okviru Evropske službe za zunanje delovanje;

| 5. | poudarja, da je bilo izvajanje smernic glede zagovornikov človekovih pravic v misijah EU doslej nezadovoljivo, ter poziva Komisijo, naj opravi poglobljeno analizo, da bi zagotovila obravnavo tega vprašanja; v zvezi s tem ugotavlja, da bodo na podlagi sprejetja Lizbonske pogodbe delegacije Komisije v tretjih državah morale v celoti izkoristiti nove priložnosti, dodeljena pa jim bo tudi dodatna odgovornost za boljšo obravnavo tega vprašanja, saj bodo postale delegacije Unije, njihova vloga pri zastopanju EU in izvajanju politike na področju človekovih pravic pa se bo okrepila; zato znova poziva k temu, da se za vsako državo sistematično imenuje visoko kvalificiran politični uradnik, pristojen posebej za človekove pravice in demokracijo, ter vključijo smernice o človekovih pravicah in razvoju najboljših praks ter njihovem izvajanju v programe za izobraževanje uslužbencev misij EU, opise delovnih mest in postopek ocenjevanja; |
| --- | --- |

5.

poudarja, da je bilo izvajanje smernic glede zagovornikov človekovih pravic v misijah EU doslej nezadovoljivo, ter poziva Komisijo, naj opravi poglobljeno analizo, da bi zagotovila obravnavo tega vprašanja; v zvezi s tem ugotavlja, da bodo na podlagi sprejetja Lizbonske pogodbe delegacije Komisije v tretjih državah morale v celoti izkoristiti nove priložnosti, dodeljena pa jim bo tudi dodatna odgovornost za boljšo obravnavo tega vprašanja, saj bodo postale delegacije Unije, njihova vloga pri zastopanju EU in izvajanju politike na področju človekovih pravic pa se bo okrepila; zato znova poziva k temu, da se za vsako državo sistematično imenuje visoko kvalificiran politični uradnik, pristojen posebej za človekove pravice in demokracijo, ter vključijo smernice o človekovih pravicah in razvoju najboljših praks ter njihovem izvajanju v programe za izobraževanje uslužbencev misij EU, opise delovnih mest in postopek ocenjevanja;

| 6. | poudarja pomen klavzul o človekovih pravicah v trgovinskih politikah, partnerstvih in trgovinskih sporazumih med EU in tretjimi državami; predlaga „oceno stanja človekovih pravic“ v tretjih državah, ki so vključene v trgovinske odnose z EU; |
| --- | --- |

6.

poudarja pomen klavzul o človekovih pravicah v trgovinskih politikah, partnerstvih in trgovinskih sporazumih med EU in tretjimi državami; predlaga „oceno stanja človekovih pravic“ v tretjih državah, ki so vključene v trgovinske odnose z EU;

| 7. | pričakuje, da bi lahko imenovanje visoke predstavnice za zunanje zadeve in varnostno politiko, ki je hkrati podpredsednica Komisije, in ustanovitev skupne Službe za zunanje delovanje precej okrepila doslednost in učinkovitost EU na tem področju, ter odločno priporoča, naj visoka predstavnica/podpredsednica institucionalizira oblikovanje lokalnih strategij v tesnem sodelovanju z lokalno neodvisno civilno družbo in njihovo redno ocenjevanje, da bi tako zagotovili resnično izvajanje zaščitnih ukrepov, ki jih vsebujejo smernice EU glede zagovornikov človekovih pravic; |
| --- | --- |

7.

pričakuje, da bi lahko imenovanje visoke predstavnice za zunanje zadeve in varnostno politiko, ki je hkrati podpredsednica Komisije, in ustanovitev skupne Službe za zunanje delovanje precej okrepila doslednost in učinkovitost EU na tem področju, ter odločno priporoča, naj visoka predstavnica/podpredsednica institucionalizira oblikovanje lokalnih strategij v tesnem sodelovanju z lokalno neodvisno civilno družbo in njihovo redno ocenjevanje, da bi tako zagotovili resnično izvajanje zaščitnih ukrepov, ki jih vsebujejo smernice EU glede zagovornikov človekovih pravic;

| 8. | meni, da je treba izboljšati stike z neodvisno civilno družbo in jih sistematično spremljati ter izboljšati dostop zagovornikov človekovih pravic do delegacij in misij EU na kraju samem; v zvezi s tem poudarja zahtevo španskega predsedstva po imenovanju skupnega uradnika za zveze v okviru misij EU za zagovornike človekovih pravic, ki bo pristojen za usklajevanje dejavnosti Evropske unije s spodbujanjem boljšega dostopa do informacij o kršitvah človekovih pravic in sodelovanju s civilno družbo, kar bo sočasno zagotovilo preglednost glede načina, kako izpolnjujejo svoje obveznosti, ter možnost hitrega in prilagodljivega odzivanja v nujnih primerih; zahteva, da se Parlament obvešča o teh imenovanjih; |
| --- | --- |

8.

meni, da je treba izboljšati stike z neodvisno civilno družbo in jih sistematično spremljati ter izboljšati dostop zagovornikov človekovih pravic do delegacij in misij EU na kraju samem; v zvezi s tem poudarja zahtevo španskega predsedstva po imenovanju skupnega uradnika za zveze v okviru misij EU za zagovornike človekovih pravic, ki bo pristojen za usklajevanje dejavnosti Evropske unije s spodbujanjem boljšega dostopa do informacij o kršitvah človekovih pravic in sodelovanju s civilno družbo, kar bo sočasno zagotovilo preglednost glede načina, kako izpolnjujejo svoje obveznosti, ter možnost hitrega in prilagodljivega odzivanja v nujnih primerih; zahteva, da se Parlament obvešča o teh imenovanjih;

Doslednejšemu in bolj sistematičnemu pristopu v okviru politike EU na področju človekovih pravic naproti

| 9. | je zaskrbljen nad pomanjkljivim izvajanjem smernic EU glede zagovornikov človekovih pravic; vztraja, da bi morale vse delegacije EU te smernice izvajati ustrezno in v celoti ter da bi si bilo treba bolj prizadevati, da vse med njimi razvijejo lokalne strategije izvajanja pred koncem leta 2010, oziroma če strategije že obstajajo, da bodo do takrat pregledane; zahteva, da mora biti seznam teh lokalnih strategij na voljo Evropskemu parlamentu in objavljen v letnem poročilu EU o človekovih pravicah; |
| --- | --- |

9.

je zaskrbljen nad pomanjkljivim izvajanjem smernic EU glede zagovornikov človekovih pravic; vztraja, da bi morale vse delegacije EU te smernice izvajati ustrezno in v celoti ter da bi si bilo treba bolj prizadevati, da vse med njimi razvijejo lokalne strategije izvajanja pred koncem leta 2010, oziroma če strategije že obstajajo, da bodo do takrat pregledane; zahteva, da mora biti seznam teh lokalnih strategij na voljo Evropskemu parlamentu in objavljen v letnem poročilu EU o človekovih pravicah;

| 10. | poziva Svet, Komisijo in delegacije EU, naj dejavno vključijo zagovornike človekovih pravic in njihove organizacije v postopek priprave, spremljanja in pregleda lokalnih strategij, saj bo od tega odvisna dejanska vrednost teh strategij; |
| --- | --- |

10.

poziva Svet, Komisijo in delegacije EU, naj dejavno vključijo zagovornike človekovih pravic in njihove organizacije v postopek priprave, spremljanja in pregleda lokalnih strategij, saj bo od tega odvisna dejanska vrednost teh strategij;

| 11. | meni, da lahko vsaj vsakoletna srečanja zagovornikov človekovih pravic z diplomati, ki jih zahtevajo smernice EU, jasno prispevajo k vzpostavitvi takega procesa, in spodbuja rednejša in sistematična srečanja v prihodnje; poziva k prizadevanju, da se na takšnih srečanjih zagotovi sodelovanje različnih profilov zagovornikov človekovih pravic, ki so dejavni v državi, in zagovornikov iz regij; |
| --- | --- |

11.

meni, da lahko vsaj vsakoletna srečanja zagovornikov človekovih pravic z diplomati, ki jih zahtevajo smernice EU, jasno prispevajo k vzpostavitvi takega procesa, in spodbuja rednejša in sistematična srečanja v prihodnje; poziva k prizadevanju, da se na takšnih srečanjih zagotovi sodelovanje različnih profilov zagovornikov človekovih pravic, ki so dejavni v državi, in zagovornikov iz regij;

| 12. | zato poziva visoko predstavnico za skupno zunanjo in varnostno politiko, naj razmisli o možnosti organizacije mednarodnega srečanja zagovornikov človekovih pravic, katerega bi se udeležili ustrezni organi Združenih narodov, sekretariati regionalnih konvencij človekovih pravic ter mednarodne in regionalne nevladne organizacije, da bi izboljšali zaščito zagovornikov človekovih pravic in spodbujali človekove pravice po vsem svetu; |
| --- | --- |

12.

zato poziva visoko predstavnico za skupno zunanjo in varnostno politiko, naj razmisli o možnosti organizacije mednarodnega srečanja zagovornikov človekovih pravic, katerega bi se udeležili ustrezni organi Združenih narodov, sekretariati regionalnih konvencij človekovih pravic ter mednarodne in regionalne nevladne organizacije, da bi izboljšali zaščito zagovornikov človekovih pravic in spodbujali človekove pravice po vsem svetu;

| 13. | poudarja potrebo po vključevanju načela enakosti spolov pri izvajanju smernic s ciljno usmerjenimi ukrepi za zaščito zagovornic človekovih pravic in drugih posebej ranljivih skupin, kot so novinarji in zagovorniki človekovih pravic, ki si prizadevajo za širjenje gospodarskih, socialnih in kulturnih pravic ter pravic otrok, in tisti, ki se ukvarjajo s pravicami manjšin, zlasti pravicami verskih in jezikovnih manjšin, pravicami domorodnih ljudstev ter pravicami lezbijk, gejev, biseksualcev in transseksualcev; |
| --- | --- |

13.

poudarja potrebo po vključevanju načela enakosti spolov pri izvajanju smernic s ciljno usmerjenimi ukrepi za zaščito zagovornic človekovih pravic in drugih posebej ranljivih skupin, kot so novinarji in zagovorniki človekovih pravic, ki si prizadevajo za širjenje gospodarskih, socialnih in kulturnih pravic ter pravic otrok, in tisti, ki se ukvarjajo s pravicami manjšin, zlasti pravicami verskih in jezikovnih manjšin, pravicami domorodnih ljudstev ter pravicami lezbijk, gejev, biseksualcev in transseksualcev;

| 14. | poudarja pomen svobode govora ter vlogo spletnih in tradicionalnih medijev kot sredstev, ki omogočajo delovanje zagovornikov človekovih pravic; |
| --- | --- |

14.

poudarja pomen svobode govora ter vlogo spletnih in tradicionalnih medijev kot sredstev, ki omogočajo delovanje zagovornikov človekovih pravic;

| 15. | meni, da je treba oceniti razvoj novih tehnologij in njihov vpliv na potrebe zagovornikov človekovih pravic ter rezultate vključiti v obstoječe programe EU v zvezi s človekovimi pravicami in zagovorniki človekovih pravic; |
| --- | --- |

15.

meni, da je treba oceniti razvoj novih tehnologij in njihov vpliv na potrebe zagovornikov človekovih pravic ter rezultate vključiti v obstoječe programe EU v zvezi s človekovimi pravicami in zagovorniki človekovih pravic;

| 16. | meni, da bi se morali glavni vidiki lokalnih strategij za izvajanje smernic EU glede zagovornikov človekovih pravic odražati v državnih strateških dokumentih/nacionalnih usmeritvenih programih, akcijskih načrtih ESP, letnih akcijskih načrtih EIDHR in instrumentu za stabilnost (IfS); |
| --- | --- |

16.

meni, da bi se morali glavni vidiki lokalnih strategij za izvajanje smernic EU glede zagovornikov človekovih pravic odražati v državnih strateških dokumentih/nacionalnih usmeritvenih programih, akcijskih načrtih ESP, letnih akcijskih načrtih EIDHR in instrumentu za stabilnost (IfS);

| 17. | ponavlja, da je treba s pomočjo Lizbonske pogodbe spodbujanje, varstvo in varnost zagovornikov človekovih pravic prednostno umestiti v odnose EU s tretjimi državami in jih vključiti na vseh ravneh ter v vse vidike in instrumente zunanje politike Unije, da bi povečali doslednost, učinkovitost in verodostojnost podpore EU zagovornikom človekovih pravic; meni, da bi lahko razvoj, učinkovito izvajanje in redno spremljanje posebnih državnih strategij za človekove pravice in demokracijo bistveno prispevali k temu ciljno usmerjenemu pristopu; |
| --- | --- |

17.

ponavlja, da je treba s pomočjo Lizbonske pogodbe spodbujanje, varstvo in varnost zagovornikov človekovih pravic prednostno umestiti v odnose EU s tretjimi državami in jih vključiti na vseh ravneh ter v vse vidike in instrumente zunanje politike Unije, da bi povečali doslednost, učinkovitost in verodostojnost podpore EU zagovornikom človekovih pravic; meni, da bi lahko razvoj, učinkovito izvajanje in redno spremljanje posebnih državnih strategij za človekove pravice in demokracijo bistveno prispevali k temu ciljno usmerjenemu pristopu;

| 18. | meni, da bo mogoče zagovornike človekovih pravic v tretjih državah bolje ščititi, če bo postal dialog EU o človekovih pravicah učinkovitejši; poudarja potrebo po sistematičnem odpiranju vprašanja zagovornikov človekovih pravic v vseh političnih dialogih, dialogih na področju človekovih pravic ter trgovinskih pogajanjih s tretjimi državami ter, splošneje, vprašanja razmer in izboljšanja pravice do svobode združevanja v nacionalnih zakonodajah, predpisih in praksah, in partnerje opozarja na odgovornost držav, da zagotovijo vključitev vseh obveznosti in pravic iz deklaracije ZN o zagovornikih človekovih pravic v nacionalno zakonodajo, vključno s pravico do svobode združevanja, svobode zbiranja ter pravico do prejemanja domačih in tujih finančnih sredstev ob popolni preglednosti in spoštovanju avtonomnosti njihovega odločanja, pa tudi svobodo izražanja, ki je pravica, nujna za delo zagovornikov človekovih pravic; poudarja, da bi bilo treba države partnerice tudi spomniti na obveznost in odgovornost varovanja in spodbujanja spoštovanja zagovornikov človekovih pravic in njihovega dela ter ustvarjanje pogojev, ki jim v celoti omogočajo zagovarjanje in spremljanje človekovih pravic ter poročanje o njih; |
| --- | --- |

18.

meni, da bo mogoče zagovornike človekovih pravic v tretjih državah bolje ščititi, če bo postal dialog EU o človekovih pravicah učinkovitejši; poudarja potrebo po sistematičnem odpiranju vprašanja zagovornikov človekovih pravic v vseh političnih dialogih, dialogih na področju človekovih pravic ter trgovinskih pogajanjih s tretjimi državami ter, splošneje, vprašanja razmer in izboljšanja pravice do svobode združevanja v nacionalnih zakonodajah, predpisih in praksah, in partnerje opozarja na odgovornost držav, da zagotovijo vključitev vseh obveznosti in pravic iz deklaracije ZN o zagovornikih človekovih pravic v nacionalno zakonodajo, vključno s pravico do svobode združevanja, svobode zbiranja ter pravico do prejemanja domačih in tujih finančnih sredstev ob popolni preglednosti in spoštovanju avtonomnosti njihovega odločanja, pa tudi svobodo izražanja, ki je pravica, nujna za delo zagovornikov človekovih pravic; poudarja, da bi bilo treba države partnerice tudi spomniti na obveznost in odgovornost varovanja in spodbujanja spoštovanja zagovornikov človekovih pravic in njihovega dela ter ustvarjanje pogojev, ki jim v celoti omogočajo zagovarjanje in spremljanje človekovih pravic ter poročanje o njih;

| 19. | meni, da bi bilo treba glede prejemanja domačih in tujih sredstev sprejeti posebna merila v ravnotežju z ustrezno preglednostjo in potrebno zaupnostjo; poziva k sprejetju ukrepov, s katerimi bi zagotovili upoštevanje vseh drugih meril, na katere se lahko sklicujejo zagovorniki človekovih pravic, če velja, da so ta bistvena za opravljanje njihovega dela; |
| --- | --- |

19.

meni, da bi bilo treba glede prejemanja domačih in tujih sredstev sprejeti posebna merila v ravnotežju z ustrezno preglednostjo in potrebno zaupnostjo; poziva k sprejetju ukrepov, s katerimi bi zagotovili upoštevanje vseh drugih meril, na katere se lahko sklicujejo zagovorniki človekovih pravic, če velja, da so ta bistvena za opravljanje njihovega dela;

| 20. | ponovno poudarja, da bi lahko imele delegacije Evropskega parlamenta kot organi, pristojni za odnose EP s tretjimi državami, še večjo vlogo pri prizadevanju za pomoč zagovornikom človekovih pravic v skladu s posebnimi smernicami o dejavnosti poslancev Parlamenta v zvezi s človekovimi pravicami in demokracijo pri njihovih obiskih v tretjih državah; |
| --- | --- |

20.

ponovno poudarja, da bi lahko imele delegacije Evropskega parlamenta kot organi, pristojni za odnose EP s tretjimi državami, še večjo vlogo pri prizadevanju za pomoč zagovornikom človekovih pravic v skladu s posebnimi smernicami o dejavnosti poslancev Parlamenta v zvezi s človekovimi pravicami in demokracijo pri njihovih obiskih v tretjih državah;

| 21. | poziva, naj se večji poudarek nameni vlogi Evropskega parlamenta v dialogih EU o človekovih pravicah s tretjimi državami; |
| --- | --- |

21.

poziva, naj se večji poudarek nameni vlogi Evropskega parlamenta v dialogih EU o človekovih pravicah s tretjimi državami;

| 22. | spodbuja vključitev poslovne skupnosti v dialoge o človekovih pravicah; |
| --- | --- |

22.

spodbuja vključitev poslovne skupnosti v dialoge o človekovih pravicah;

| 23. | meni, da obstaja potreba po doslednem in usklajenem pristopu EU ter manevrski prostor za dopolnilne vloge držav članic, ko gre za zaščito zagovornikov človekovih pravic; |
| --- | --- |

23.

meni, da obstaja potreba po doslednem in usklajenem pristopu EU ter manevrski prostor za dopolnilne vloge držav članic, ko gre za zaščito zagovornikov človekovih pravic;

| 24. | obsoja razmere, ki prevladujejo v številnih državah po svetu, ko nasilje nad zagovorniki ostaja nekaznovano; poziva Svet in Komisijo, naj to vprašanje načneta v dvostranskih stikih in pozoveta vse države, naj zagotovijo, da bodo kršitelji, ne glede na položaj ali funkcijo, sodno preganjani z neodvisnimi in učinkovitimi disciplinskimi in kazenskimi postopki, vedno ob upoštevanju možnosti, da se po izčrpanju vseh domačih pravnih možnosti v državi vloži pritožba na sodišče za človekove pravice; |
| --- | --- |

24.

obsoja razmere, ki prevladujejo v številnih državah po svetu, ko nasilje nad zagovorniki ostaja nekaznovano; poziva Svet in Komisijo, naj to vprašanje načneta v dvostranskih stikih in pozoveta vse države, naj zagotovijo, da bodo kršitelji, ne glede na položaj ali funkcijo, sodno preganjani z neodvisnimi in učinkovitimi disciplinskimi in kazenskimi postopki, vedno ob upoštevanju možnosti, da se po izčrpanju vseh domačih pravnih možnosti v državi vloži pritožba na sodišče za človekove pravice;

| 25. | poudarja, da je treba zagotoviti, da se sklicevanje na nacionalno in javno varnost, vključno z bojem proti terorizmu, ne bo samovoljno uporabljalo proti zagovornikom človekovih pravic; |
| --- | --- |

25.

poudarja, da je treba zagotoviti, da se sklicevanje na nacionalno in javno varnost, vključno z bojem proti terorizmu, ne bo samovoljno uporabljalo proti zagovornikom človekovih pravic;

| 26. | poudarja, da imajo tudi poslanci ključno vlogo, ko je treba zagotoviti uskladitev nacionalne zakonodaje, ki bi lahko vplivala na zagovornike človekovih pravic in njihove dejavnosti, z mednarodno priznanimi standardi človekovih pravic; zato poudarja, da je pomembno, da poslanci Evropskega parlamenta sistematično obravnavajo ta vprašanja, tudi na dvostranskih in večstranskih srečanjih tako s strokovnjaki na terenu kot z drugimi poslanci, v skladu s posebnimi smernicami o dejavnostih poslancev Evropskega parlamenta v zvezi s človekovimi pravicami in demokracijo na obiskih v tretjih državah; |
| --- | --- |

26.

poudarja, da imajo tudi poslanci ključno vlogo, ko je treba zagotoviti uskladitev nacionalne zakonodaje, ki bi lahko vplivala na zagovornike človekovih pravic in njihove dejavnosti, z mednarodno priznanimi standardi človekovih pravic; zato poudarja, da je pomembno, da poslanci Evropskega parlamenta sistematično obravnavajo ta vprašanja, tudi na dvostranskih in večstranskih srečanjih tako s strokovnjaki na terenu kot z drugimi poslanci, v skladu s posebnimi smernicami o dejavnostih poslancev Evropskega parlamenta v zvezi s človekovimi pravicami in demokracijo na obiskih v tretjih državah;

| 27. | poudarja pomen celovitega vključevanja neodvisne civilne družbe v pripravo vseh dialogov o človekovih pravicah, bodisi s seminarji civilne družbe ali na drugačne načine; meni, da je treba okrepiti povezavo med seminarji civilne družbe in formalnim dialogom, in sicer z objavo izdanih priporočil in z boljšim spremljanjem civilne družbe ter povratnimi informaciji po opravljenem dialogu; poudarja pomen nadaljnjega odpiranja posameznih zadev v dialogih in meni, da bi javna objava seznama imen, pod pogojem, da zagovornikov človekovih pravic ne bi izpostavila tveganjem, okrepila učinek ukrepov EU in povečala zanimanje javnosti za te primere; poudarja, da je pri oceni takšnega tveganja pomembno sodelovati z drugimi zagovorniki človekovih pravic in civilno družbo; |
| --- | --- |

27.

poudarja pomen celovitega vključevanja neodvisne civilne družbe v pripravo vseh dialogov o človekovih pravicah, bodisi s seminarji civilne družbe ali na drugačne načine; meni, da je treba okrepiti povezavo med seminarji civilne družbe in formalnim dialogom, in sicer z objavo izdanih priporočil in z boljšim spremljanjem civilne družbe ter povratnimi informaciji po opravljenem dialogu; poudarja pomen nadaljnjega odpiranja posameznih zadev v dialogih in meni, da bi javna objava seznama imen, pod pogojem, da zagovornikov človekovih pravic ne bi izpostavila tveganjem, okrepila učinek ukrepov EU in povečala zanimanje javnosti za te primere; poudarja, da je pri oceni takšnega tveganja pomembno sodelovati z drugimi zagovorniki človekovih pravic in civilno družbo;

| 28. | meni, da bi moral evropski instrument za demokracijo in človekove pravice (EIDHR), ki je že dokazal svojo sposobnost podpirati in spodbujati spoštovanje človekovih pravic in krepitev pravne države, še naprej krepiti neposredno podporo zagovornikom človekovih pravic, da bi zadovoljil njihove kratkoročne in dolgoročne potrebe, ter zagotavljati pomoč tudi posebej ranljivim skupinam in zagovornikom, ki živijo na oddaljenih območjih ali območjih, na katera je usmerjene manj pozornosti; |
| --- | --- |

28.

meni, da bi moral evropski instrument za demokracijo in človekove pravice (EIDHR), ki je že dokazal svojo sposobnost podpirati in spodbujati spoštovanje človekovih pravic in krepitev pravne države, še naprej krepiti neposredno podporo zagovornikom človekovih pravic, da bi zadovoljil njihove kratkoročne in dolgoročne potrebe, ter zagotavljati pomoč tudi posebej ranljivim skupinam in zagovornikom, ki živijo na oddaljenih območjih ali območjih, na katera je usmerjene manj pozornosti;

| 29. | poziva Svet in visoko predstavnico, naj sistematično obsojata in grajata mednarodne družbe, kadar te zatiralskim režimom zagotavljajo tehnologije za nadzor ter jim s tem olajšujejo zasledovanje in aretacije zagovornikov človekovih pravic; |
| --- | --- |

29.

poziva Svet in visoko predstavnico, naj sistematično obsojata in grajata mednarodne družbe, kadar te zatiralskim režimom zagotavljajo tehnologije za nadzor ter jim s tem olajšujejo zasledovanje in aretacije zagovornikov človekovih pravic;

Večja preglednost in prepoznavnost varstvenih ukrepov

| 30. | poziva Svet in Komisijo, naj s ciljno usmerjenimi ukrepi med zagovorniki človekovih pravic, Evropsko službo za zunanje delovanje, veleposlaništvi EU in zunanjimi ministrstvi EU povečata osveščenost o obstoju smernic, da bi tako zagotovili njihovo popolno odobravanje in uporabo; meni, da bi lahko letna srečanja, predvidena v smernicah, zagotovila precejšnjo podporo zagovornikom človekovih pravic in povečala verodostojnost in prepoznavnost ukrepov EU ter bi tako jasno pokazala, kako pomembno je varstvo človekovih pravic za EU; |
| --- | --- |

30.

poziva Svet in Komisijo, naj s ciljno usmerjenimi ukrepi med zagovorniki človekovih pravic, Evropsko službo za zunanje delovanje, veleposlaništvi EU in zunanjimi ministrstvi EU povečata osveščenost o obstoju smernic, da bi tako zagotovili njihovo popolno odobravanje in uporabo; meni, da bi lahko letna srečanja, predvidena v smernicah, zagotovila precejšnjo podporo zagovornikom človekovih pravic in povečala verodostojnost in prepoznavnost ukrepov EU ter bi tako jasno pokazala, kako pomembno je varstvo človekovih pravic za EU;

| 31. | poudarja, da lahko tudi javno priznanje in prepoznavnost, zagotovljena zagovornikom človekovih pravic in njihovemu delu, prispevajo k varstvu zagovornikov v težkih razmerah, saj bi se v primeru, da zlorabe ne bi ostajale neopažene, storilci morda vzdržali svojih dejanj; poziva države članice EU in delegacije EU, naj, kadarkoli je mogoče, objavljajo demarše in izvajajo druge dejavnosti v zvezi s posameznimi primeri, vedno v posvetovanju z zagovornikom človekovih pravic in njegovo družino; poziva misije EU, naj zagovornikom človekovih pravic in/ali njihovim družinam ter NVO, ki so opozorile EU na posamezen primer, zagotavljajo sistematične povratne informacije o morebitnih ukrepih v kateri koli obliki, ki so jih sprejele zanje, kot je navedeno v smernicah; |
| --- | --- |

31.

poudarja, da lahko tudi javno priznanje in prepoznavnost, zagotovljena zagovornikom človekovih pravic in njihovemu delu, prispevajo k varstvu zagovornikov v težkih razmerah, saj bi se v primeru, da zlorabe ne bi ostajale neopažene, storilci morda vzdržali svojih dejanj; poziva države članice EU in delegacije EU, naj, kadarkoli je mogoče, objavljajo demarše in izvajajo druge dejavnosti v zvezi s posameznimi primeri, vedno v posvetovanju z zagovornikom človekovih pravic in njegovo družino; poziva misije EU, naj zagovornikom človekovih pravic in/ali njihovim družinam ter NVO, ki so opozorile EU na posamezen primer, zagotavljajo sistematične povratne informacije o morebitnih ukrepih v kateri koli obliki, ki so jih sprejele zanje, kot je navedeno v smernicah;

| 32. | poziva visoko predstavnico Evropske unije za zunanje zadeve in varnostno politiko ter vse komisarje, odgovorne za področje zunanjih odnosov, naj se sistematično srečujejo z zagovorniki človekovih pravic na svojih uradnih obiskih v tretjih državah, in poudarja, da bi morala biti podpora zagovornikom človekovih pravic nujno vključena v mandat posebnih predstavnikov EU; poudarja, da bo Evropski parlament štel visoko predstavnico in posebne predstavnike za odgovorne za njihovo ukrepanje na tem področju; |
| --- | --- |

32.

poziva visoko predstavnico Evropske unije za zunanje zadeve in varnostno politiko ter vse komisarje, odgovorne za področje zunanjih odnosov, naj se sistematično srečujejo z zagovorniki človekovih pravic na svojih uradnih obiskih v tretjih državah, in poudarja, da bi morala biti podpora zagovornikom človekovih pravic nujno vključena v mandat posebnih predstavnikov EU; poudarja, da bo Evropski parlament štel visoko predstavnico in posebne predstavnike za odgovorne za njihovo ukrepanje na tem področju;

| 33. | poudarja potrebo po aktivni podpori in razvoju predlogov, kako bi lahko mrežo nagrade Saharova, ustanovljeno decembra 2008 ob 20. obletnici nagrade Saharova, uporabili kot del trajne podpore zagovornikom človekovih pravic ter za boljši izkoristek morebitnega prispevka prejemnikov nagrade za različne ukrepe Evropskega parlamenta, da bi tako izpolnila svoj mandat; ponovno izraža zaskrbljenost glede kršitev človekovih pravic nekaterih dobitnikov nagrade Saharova; |
| --- | --- |

33.

poudarja potrebo po aktivni podpori in razvoju predlogov, kako bi lahko mrežo nagrade Saharova, ustanovljeno decembra 2008 ob 20. obletnici nagrade Saharova, uporabili kot del trajne podpore zagovornikom človekovih pravic ter za boljši izkoristek morebitnega prispevka prejemnikov nagrade za različne ukrepe Evropskega parlamenta, da bi tako izpolnila svoj mandat; ponovno izraža zaskrbljenost glede kršitev človekovih pravic nekaterih dobitnikov nagrade Saharova;

Bolj usklajenim in v rezultate usmerjenim ukrepom za zaščito zagovornikov človekovih pravic naproti

| 34. | meni, da mora EU razviti celosten pristop do zagovornikov človekovih pravic, da bi povečala verodostojnost in učinkovitost politike EU med državami članicami in v odnosih do tretjih držav, obenem pa sprejela podporne ukrepe za zaščito njihovih dejavnosti, pa tudi preventivne in varovalne ukrepe, ter hkrati upoštevala kratkoročne in dolgoročne potrebe zagovornikov človekovih pravic; poudarja, da bi se moral ta pristop zrcaliti v revidirani strategiji za EIDHR in smernicah EU o zagovornikih človekovih pravic; |
| --- | --- |

34.

meni, da mora EU razviti celosten pristop do zagovornikov človekovih pravic, da bi povečala verodostojnost in učinkovitost politike EU med državami članicami in v odnosih do tretjih držav, obenem pa sprejela podporne ukrepe za zaščito njihovih dejavnosti, pa tudi preventivne in varovalne ukrepe, ter hkrati upoštevala kratkoročne in dolgoročne potrebe zagovornikov človekovih pravic; poudarja, da bi se moral ta pristop zrcaliti v revidirani strategiji za EIDHR in smernicah EU o zagovornikih človekovih pravic;

| 35. | meni, da mora EU jasno navesti ustrezne kazni, ki bi se lahko uporabile za tretje države, ki resno kršijo človekove pravice, in jih izvajati; od Komisije in Sveta, zlasti pa od podpredsednice/visoke predstavnice, znova zahteva, naj zagotovijo učinkovitost določbe o človekovih pravicah v mednarodnih sporazumih ter tako vzpostavijo učinkovit mehanizem za uveljavljanje te določbe v duhu členov 8, 9 in 96 sporazumov iz Cotonouja; |
| --- | --- |

35.

meni, da mora EU jasno navesti ustrezne kazni, ki bi se lahko uporabile za tretje države, ki resno kršijo človekove pravice, in jih izvajati; od Komisije in Sveta, zlasti pa od podpredsednice/visoke predstavnice, znova zahteva, naj zagotovijo učinkovitost določbe o človekovih pravicah v mednarodnih sporazumih ter tako vzpostavijo učinkovit mehanizem za uveljavljanje te določbe v duhu členov 8, 9 in 96 sporazumov iz Cotonouja;

| 36. | meni, da bi morala visoka predstavnica Evropske unije za zunanje zadeve in varnostno politiko v namene razvoja bolj v rezultate usmerjenih ukrepov redno ocenjevati izvajanje smernic EU glede zagovornikov človekovih pravic vseh delegacij EU v tretjih državah, uvesti izboljšane ukrepe in pozorno spremljati delo najprej v tistih misijah, kjer je bilo izvajanje opazno šibko, ter jim dati ustrezna priporočila; |
| --- | --- |

36.

meni, da bi morala visoka predstavnica Evropske unije za zunanje zadeve in varnostno politiko v namene razvoja bolj v rezultate usmerjenih ukrepov redno ocenjevati izvajanje smernic EU glede zagovornikov človekovih pravic vseh delegacij EU v tretjih državah, uvesti izboljšane ukrepe in pozorno spremljati delo najprej v tistih misijah, kjer je bilo izvajanje opazno šibko, ter jim dati ustrezna priporočila;

| 37. | poziva Svet, naj zagotovi, da bo Evropa dostopnejša za zagovornike človekovih pravic, ki ne morejo ostati v svojih matičnih državah; poziva Svet in Komisijo, naj pripravita in izvajata posebne ukrepe za poenostavitev dostopa takšnim zagovornikom človekovih pravic do Evrope; |
| --- | --- |

37.

poziva Svet, naj zagotovi, da bo Evropa dostopnejša za zagovornike človekovih pravic, ki ne morejo ostati v svojih matičnih državah; poziva Svet in Komisijo, naj pripravita in izvajata posebne ukrepe za poenostavitev dostopa takšnim zagovornikom človekovih pravic do Evrope;

| 38. | opozarja, da je treba odpraviti pomanjkanje skladne strategije glede zaščite in azila s sistematičnim izvajanjem izrednih ukrepov in pobud na kratkoročni in srednjeročni podlagi; zahteva, da visoka predstavnica konec leta 2010 poroča Evropskemu parlamentu o ukrepih, sprejetih v zvezi s tem; |
| --- | --- |

38.

opozarja, da je treba odpraviti pomanjkanje skladne strategije glede zaščite in azila s sistematičnim izvajanjem izrednih ukrepov in pobud na kratkoročni in srednjeročni podlagi; zahteva, da visoka predstavnica konec leta 2010 poroča Evropskemu parlamentu o ukrepih, sprejetih v zvezi s tem;

| 39. | ponavlja svojo zahtevo, naj države članice prednostno razvijejo usklajeno politiko o izdajanju izrednih vizumov zagovornikom človekovih pravic in njihovim družinskim članom, pri tem pa jim lahko za vzor služijo posebne sheme v Španiji in na Irskem; je trdno prepričan, da bi podelitev pristojnosti novim delegacijam Evropske unije za dajanje priporočil državam članicam glede izdajanja izrednih vizumov pomenila velik korak naprej za politiko Unije na področju človekovih pravic; meni, da bi bilo jasno napotilo na to možnost v osnutku priročnika za obdelavo vlog za izdajo vizumov in spremembo izdanih vizumov v veliko pomoč pri uresničevanju tega skupnega pristopa, kot je Evropski parlament že dejal v postopku pravnega nadzora nad zgoraj navedenim ukrepom; |
| --- | --- |

39.

ponavlja svojo zahtevo, naj države članice prednostno razvijejo usklajeno politiko o izdajanju izrednih vizumov zagovornikom človekovih pravic in njihovim družinskim članom, pri tem pa jim lahko za vzor služijo posebne sheme v Španiji in na Irskem; je trdno prepričan, da bi podelitev pristojnosti novim delegacijam Evropske unije za dajanje priporočil državam članicam glede izdajanja izrednih vizumov pomenila velik korak naprej za politiko Unije na področju človekovih pravic; meni, da bi bilo jasno napotilo na to možnost v osnutku priročnika za obdelavo vlog za izdajo vizumov in spremembo izdanih vizumov v veliko pomoč pri uresničevanju tega skupnega pristopa, kot je Evropski parlament že dejal v postopku pravnega nadzora nad zgoraj navedenim ukrepom;

| 40. | poziva 27 držav članic, naj zavzamejo enako stališče glede izdaje vizumov za zagovornike človekovih pravic; |
| --- | --- |

40.

poziva 27 držav članic, naj zavzamejo enako stališče glede izdaje vizumov za zagovornike človekovih pravic;

| 41. | poudarja, da morajo te izredne vizume spremljati ukrepi, s katerimi bi zagovornikom človekovih pravic v Evropi zagotovili začasno zaščito in zatočišče, morda pa tudi finančna sredstva in nastanitev, ter spremljevalni programi (dejavnosti v zvezi s človekovimi pravicami, predavanja v okviru jezikovnih programov evropskih univerz itd.); pozdravlja pobudo za mesta zatočišča, ki jo je predlagalo češko predsedstvo, pa tudi program za zaščito in zatočišče, ki ga španska vlada izvaja od leta 2008, in poziva podpredsednico/visoko predstavnico, naj v okviru Evropske službe za zunanje delovanje do konca leta 2010 dokončno pripravi evropski program za zaščito in zatočišče, da ga bo mogoče vpeljati v letu 2011, pri tem pa naj drugim mestom ne vzame pristojnosti; zato poziva visoko predstavnico, naj Evropskemu parlamentu predstavi priročnik za vzpostavitev mesta zatočišča in okvirni predlog, ki podpira povezovanje med takšnimi mesti; poziva k nadaljnji podpori drugim obstoječim pobudam v tej zvezi; |
| --- | --- |

41.

poudarja, da morajo te izredne vizume spremljati ukrepi, s katerimi bi zagovornikom človekovih pravic v Evropi zagotovili začasno zaščito in zatočišče, morda pa tudi finančna sredstva in nastanitev, ter spremljevalni programi (dejavnosti v zvezi s človekovimi pravicami, predavanja v okviru jezikovnih programov evropskih univerz itd.); pozdravlja pobudo za mesta zatočišča, ki jo je predlagalo češko predsedstvo, pa tudi program za zaščito in zatočišče, ki ga španska vlada izvaja od leta 2008, in poziva podpredsednico/visoko predstavnico, naj v okviru Evropske službe za zunanje delovanje do konca leta 2010 dokončno pripravi evropski program za zaščito in zatočišče, da ga bo mogoče vpeljati v letu 2011, pri tem pa naj drugim mestom ne vzame pristojnosti; zato poziva visoko predstavnico, naj Evropskemu parlamentu predstavi priročnik za vzpostavitev mesta zatočišča in okvirni predlog, ki podpira povezovanje med takšnimi mesti; poziva k nadaljnji podpori drugim obstoječim pobudam v tej zvezi;

| 42. | poudarja tudi, da bi morale države članice in delegacije EU v primerih, ko bi lahko bilo ogroženo življenje oziroma fizično ali duševno zdravje zagovornikov človekovih pravic, podpirati in razvijati tudi druga zaščitna orodja in mehanizme za nujen odziv; meni, da bi bilo treba to storiti v tesnem sodelovanju z lokalnimi zagovorniki človekovih pravic in civilno družbo; |
| --- | --- |

42.

poudarja tudi, da bi morale države članice in delegacije EU v primerih, ko bi lahko bilo ogroženo življenje oziroma fizično ali duševno zdravje zagovornikov človekovih pravic, podpirati in razvijati tudi druga zaščitna orodja in mehanizme za nujen odziv; meni, da bi bilo treba to storiti v tesnem sodelovanju z lokalnimi zagovorniki človekovih pravic in civilno družbo;

| 43. | pozdravlja sedanje sodelovanje med obstoječimi zaščitnimi mehanizmi na evropski in mednarodni ravni, ki bi jih lahko še okrepili s sistematično izmenjavo informacij in strategij, da bi lahko zagotovili boljše dopolnjevanje med njimi tako glede izmenjave informacij v nujnih primerih kot tudi usklajevanja za dolgoročne ukrepe podpore, na primer z uporabo varnih spletnih platform, ki so dostopne vsem uradnim zainteresiranim stranem; v tem oziru pozdravlja letna srečanja v organizaciji Sveta Evrope ter letno srečanje „med mehanizmi“, ki ga organizira Observatorij za varstvo zagovornikov človekovih pravic, skupni program Mednarodne zveze za človekove pravice (FIDH) in Svetovne organizacije proti mučenju (OMCT), katerih cilj je okrepiti sodelovanje med mednarodnimi in regionalnimi mehanizmi in institucijami za varstvo zagovornikov človekovih pravic; poziva obstoječi delovni skupini za zagovornike človekovih pravic v Evropi, ki delujeta v okviru delovne skupine Sveta za človekove pravice in Sveta Evrope, pri čemer gre pri slednji za pobudo komisarja za človekove pravice Sveta Evrope, naj raziščeta načine za tesnejše sodelovanje; |
| --- | --- |

43.

pozdravlja sedanje sodelovanje med obstoječimi zaščitnimi mehanizmi na evropski in mednarodni ravni, ki bi jih lahko še okrepili s sistematično izmenjavo informacij in strategij, da bi lahko zagotovili boljše dopolnjevanje med njimi tako glede izmenjave informacij v nujnih primerih kot tudi usklajevanja za dolgoročne ukrepe podpore, na primer z uporabo varnih spletnih platform, ki so dostopne vsem uradnim zainteresiranim stranem; v tem oziru pozdravlja letna srečanja v organizaciji Sveta Evrope ter letno srečanje „med mehanizmi“, ki ga organizira Observatorij za varstvo zagovornikov človekovih pravic, skupni program Mednarodne zveze za človekove pravice (FIDH) in Svetovne organizacije proti mučenju (OMCT), katerih cilj je okrepiti sodelovanje med mednarodnimi in regionalnimi mehanizmi in institucijami za varstvo zagovornikov človekovih pravic; poziva obstoječi delovni skupini za zagovornike človekovih pravic v Evropi, ki delujeta v okviru delovne skupine Sveta za človekove pravice in Sveta Evrope, pri čemer gre pri slednji za pobudo komisarja za človekove pravice Sveta Evrope, naj raziščeta načine za tesnejše sodelovanje;

| 44. | v okviru izvajanja Lizbonske pogodbe poziva institucije EU, naj vzpostavijo mehanizem medinstitucionalnega sodelovanja glede zagovornikov človekovih pravic; domneva, da bi oblikovanje takega mehanizma lahko olajšalo ustanovitev kontaktnih točk za zagovornike človekovih pravic v vseh institucijah in organih EU, pri čemer bi take kontaktne točke delovale v tesnem sodelovanju s točkami v misijah in delegacijah EU, ki so odgovorne za človekove pravice in demokracijo; |
| --- | --- |

44.

v okviru izvajanja Lizbonske pogodbe poziva institucije EU, naj vzpostavijo mehanizem medinstitucionalnega sodelovanja glede zagovornikov človekovih pravic; domneva, da bi oblikovanje takega mehanizma lahko olajšalo ustanovitev kontaktnih točk za zagovornike človekovih pravic v vseh institucijah in organih EU, pri čemer bi take kontaktne točke delovale v tesnem sodelovanju s točkami v misijah in delegacijah EU, ki so odgovorne za človekove pravice in demokracijo;

| 45. | vabi Svet in Komisijo, naj raziščeta možnosti za oblikovanje mehanizma za opozarjanje, ki bi ga souporabljale institucije EU in drugi zaščitni mehanizmi; |
| --- | --- |

45.

vabi Svet in Komisijo, naj raziščeta možnosti za oblikovanje mehanizma za opozarjanje, ki bi ga souporabljale institucije EU in drugi zaščitni mehanizmi;

| 46. | je prepričan, da bi izmenjavo informacij olajšalo tudi oblikovanje posebnih podatkovnih zbirk ali dnevnikov, s katerimi bi spremljali dejavnosti v teku, zlasti glede posameznikov, hkrati pa zagotavljali popolno spoštovanje zaupnosti; |
| --- | --- |

46.

je prepričan, da bi izmenjavo informacij olajšalo tudi oblikovanje posebnih podatkovnih zbirk ali dnevnikov, s katerimi bi spremljali dejavnosti v teku, zlasti glede posameznikov, hkrati pa zagotavljali popolno spoštovanje zaupnosti;

| 47. | poziva Komisijo, naj redno spremlja in nadzira kratkoročno in dolgoročno izvajanje smernic EU glede zagovornikov človekovih pravic ter o tem poroča Pododboru Evropskega parlamenta za človekove pravice; |
| --- | --- |

47.

poziva Komisijo, naj redno spremlja in nadzira kratkoročno in dolgoročno izvajanje smernic EU glede zagovornikov človekovih pravic ter o tem poroča Pododboru Evropskega parlamenta za človekove pravice;

*

* *

| 48. | naroča svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter državam članicam EU. |
| --- | --- |

48.

naroča svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter državam članicam EU.

---

(1)  UL C 187 E, 24.7.2008, str. 214.

(2)  UL L 386, 29.12.2006, str. 1.

(3)  UL C 131 E, 5.6.2003, str. 147.

(4)  RES/1660(2009).

(5)  CM/Rec(2007)14.

(6)  UL L 243, 15.09.2009, str. 1.

---

| 12.8.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 236/76 |
| --- | --- | --- | --- |

12.8.2011

SL

Uradni list Evropske unije

CE 236/76

---

Četrtek, 17. junij 2010Kakovost statističnih podatkov v Uniji in okrepljene revizijske pristojnosti Komisije (Eurostat)

P7_TA(2010)0230

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. junija 2010 o kakovosti statističnih podatkov Unije in okrepljeni revizijski pristojnosti Komisije (Eurostat)

2011/C 236 E/11

Evropski parlament,

ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (KOM(2010)0053),

ob upoštevanju predloga Komisije (KOM(2005)0071 – 2005/0013(CNS)),

ob upoštevanju mnenja Evropske centralne banke z dne 31. marca 2010 (CON/2010/28),

ob upoštevanju poročila Komisije o statističnih podatkih o grškem javnofinančnem primanjkljaju in dolgu (KOM(2010)0001),

ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A7-0227/2009),

ob upoštevanju vprašanja Komisiji z dne 4. junija 2010 o kakovosti statističnih podatkov Unije in okrepljeni revizijski pristojnosti Komisije (Eurostat) (O-0080/2010 – B7-0314/2010),

ob upoštevanju člena 115(5) in člena 110(2) svojega poslovnika,

| A. | ker Komisija (Eurostat) doslej ni imela preiskovalnih pristojnosti, ki jih potrebuje, da bi izboljšala kakovost evropskih statističnih podatkov, |
| --- | --- |

A.

ker Komisija (Eurostat) doslej ni imela preiskovalnih pristojnosti, ki jih potrebuje, da bi izboljšala kakovost evropskih statističnih podatkov,

| B. | ker so nedavni dogodki pokazali, da je za zanesljivost podatkov potreben pravilno delujoč statistični sistem; ker ni bilo politične volje, da bi se spoštovala skupna pravila in dosegel pravi napredek k močnejšemu upravljanju statističnih podatkov, |
| --- | --- |

B.

ker so nedavni dogodki pokazali, da je za zanesljivost podatkov potreben pravilno delujoč statistični sistem; ker ni bilo politične volje, da bi se spoštovala skupna pravila in dosegel pravi napredek k močnejšemu upravljanju statističnih podatkov,

| C. | ker je iz primera Grčije jasno razvidno, da v Uniji primanjkuje kakovostnih proračunskih statistik, saj kaže, da od leta 2005 ni bilo dovolj napredka, da bi kakovost grških proračunskih podatkov dosegla raven, ki so jo dosegle druge države članice, |
| --- | --- |

C.

ker je iz primera Grčije jasno razvidno, da v Uniji primanjkuje kakovostnih proračunskih statistik, saj kaže, da od leta 2005 ni bilo dovolj napredka, da bi kakovost grških proračunskih podatkov dosegla raven, ki so jo dosegle druge države članice,

| D. | ker predlog Komisije iz leta 2005 že vsebuje poziv h krepitvi revizijskih pristojnosti Komisije (Eurostata) in k dogovoru o skupnih minimalnih standardih za statistične podatke, |
| --- | --- |

D.

ker predlog Komisije iz leta 2005 že vsebuje poziv h krepitvi revizijskih pristojnosti Komisije (Eurostata) in k dogovoru o skupnih minimalnih standardih za statistične podatke,

| E. | ker se je leta 2005 več ključnih držav članic uprlo krepitvi pristojnosti Eurostata, čeprav je bilo že tedaj povsem jasno, da pravila in njihovo izvajanje niso primerni, |
| --- | --- |

E.

ker se je leta 2005 več ključnih držav članic uprlo krepitvi pristojnosti Eurostata, čeprav je bilo že tedaj povsem jasno, da pravila in njihovo izvajanje niso primerni,

| F. | ker obstaja splošno strinjanje, da je treba trenutne razmere izboljšati in dodeliti Komisiji (Eurostatu) več preiskovalnih pristojnosti; ker očitno zlasti v Svetu ni dovolj politične volje, da bi se sprejeli koraki, potrebni za okrepitev pristojnosti Komisije (Eurostata), |
| --- | --- |

F.

ker obstaja splošno strinjanje, da je treba trenutne razmere izboljšati in dodeliti Komisiji (Eurostatu) več preiskovalnih pristojnosti; ker očitno zlasti v Svetu ni dovolj politične volje, da bi se sprejeli koraki, potrebni za okrepitev pristojnosti Komisije (Eurostata),

| G. | ker zelo očitno primanjkuje človeških virov, ki bi celovito in podrobno pregledovali nacionalne statistike, to težavo pa je treba obravnavati na ravni EU in na nacionalni ravni, |
| --- | --- |

G.

ker zelo očitno primanjkuje človeških virov, ki bi celovito in podrobno pregledovali nacionalne statistike, to težavo pa je treba obravnavati na ravni EU in na nacionalni ravni,

| H. | ker se je pokazalo, da so zanesljivi podatki o skladih socialnega zavarovanja, dolgovih bolnišnic ter transakcijah med vladami in javnimi podjetji bistvenega pomena, |
| --- | --- |

H.

ker se je pokazalo, da so zanesljivi podatki o skladih socialnega zavarovanja, dolgovih bolnišnic ter transakcijah med vladami in javnimi podjetji bistvenega pomena,

| 1. | poziva Svet, naj zagotovi, da se bodo spoštovale politične zaveze na področju statistik, in naj v celoti sprejme predlog Komisije (KOM(2010)0053) ter ustrezne predloge sprememb, ki sta jih vložila Evropska centralna banka in Parlament; |
| --- | --- |

1.

poziva Svet, naj zagotovi, da se bodo spoštovale politične zaveze na področju statistik, in naj v celoti sprejme predlog Komisije (KOM(2010)0053) ter ustrezne predloge sprememb, ki sta jih vložila Evropska centralna banka in Parlament;

| 2. | poziva Svet, naj okrepi vlogo in neodvisnost Komisije (Eurostata); |
| --- | --- |

2.

poziva Svet, naj okrepi vlogo in neodvisnost Komisije (Eurostata);

| 3. | poziva Svet in države članice, naj pristanejo na to, da je treba Komisiji (Eurostatu) podeliti pristojnost, da v državah članicah izvaja nenapovedane revizije in tako preverja statistične podatke; |
| --- | --- |

3.

poziva Svet in države članice, naj pristanejo na to, da je treba Komisiji (Eurostatu) podeliti pristojnost, da v državah članicah izvaja nenapovedane revizije in tako preverja statistične podatke;

| 4. | meni, da je predlog Komisije najmanj, kar je glede na primer Grčije potrebno; poudarja, da je treba v vseh državah članicah okrepiti obveznosti poročanja in da bi moralo poročanje vključevati podrobnosti o vseh predhodnih zunajbilančnih dejavnostih; |
| --- | --- |

4.

meni, da je predlog Komisije najmanj, kar je glede na primer Grčije potrebno; poudarja, da je treba v vseh državah članicah okrepiti obveznosti poročanja in da bi moralo poročanje vključevati podrobnosti o vseh predhodnih zunajbilančnih dejavnostih;

| 5. | poziva države članice, naj nehajo uporabljati vse vrste zunajbilančnih struktur dolgov; poziva Komisijo, naj predlaga zavezujoče pravne ukrepe, ki bodo države članice obvezale, da ukinejo prakso uporabe vseh vrst zunajbilančnih struktur dolgov; |
| --- | --- |

5.

poziva države članice, naj nehajo uporabljati vse vrste zunajbilančnih struktur dolgov; poziva Komisijo, naj predlaga zavezujoče pravne ukrepe, ki bodo države članice obvezale, da ukinejo prakso uporabe vseh vrst zunajbilančnih struktur dolgov;

| 6. | poziva Komisijo, naj navede, kakšne pristojnosti in osebje potrebuje, da bi lahko srednje- in dolgoročno izvajala učinkovit in dejanski nadzor nad nacionalnimi statistikami; |
| --- | --- |

6.

poziva Komisijo, naj navede, kakšne pristojnosti in osebje potrebuje, da bi lahko srednje- in dolgoročno izvajala učinkovit in dejanski nadzor nad nacionalnimi statistikami;

| 7. | opozarja na težnjo držav članic, da nekaterih obveznosti ne bi prikazale v svojih bilancah, zlasti tistih v zvezi prihodnjimi plačili za pokojnine v javnem sektorju in za dolgoročne pogodbe z zasebnim sektorjem za najem ali zagotavljanje javnih objektov; poziva, naj se doseže taka rešitev, ki bo zagotavljala dosledno in odkrito prikazovanje tovrstnih obveznosti v nacionalni statistiki; |
| --- | --- |

7.

opozarja na težnjo držav članic, da nekaterih obveznosti ne bi prikazale v svojih bilancah, zlasti tistih v zvezi prihodnjimi plačili za pokojnine v javnem sektorju in za dolgoročne pogodbe z zasebnim sektorjem za najem ali zagotavljanje javnih objektov; poziva, naj se doseže taka rešitev, ki bo zagotavljala dosledno in odkrito prikazovanje tovrstnih obveznosti v nacionalni statistiki;

| 8. | poziva ECB, naj tesno sodeluje s Komisijo (Eurostatom), da bi se zagotovila doslednost podatkov držav članic; |
| --- | --- |

8.

poziva ECB, naj tesno sodeluje s Komisijo (Eurostatom), da bi se zagotovila doslednost podatkov držav članic;

| 9. | poziva Komisijo (Eurostat), naj stori vse, da se težave z metodološkimi in upravnimi pomanjkljivostmi, kot v primeru Grčije, ne bi več ponovile v nobeni od držav članic; |
| --- | --- |

9.

poziva Komisijo (Eurostat), naj stori vse, da se težave z metodološkimi in upravnimi pomanjkljivostmi, kot v primeru Grčije, ne bi več ponovile v nobeni od držav članic;

| 10. | poziva Svet in države članice, naj Komisiji (Eurostatu) predložijo podatke, ki bodo temeljili na standardiziranih in mednarodno priznanih računovodskih metodah; |
| --- | --- |

10.

poziva Svet in države članice, naj Komisiji (Eurostatu) predložijo podatke, ki bodo temeljili na standardiziranih in mednarodno priznanih računovodskih metodah;

| 11. | poziva države članice, naj Komisiji (Eurostatu) in nacionalnim statističnim institucijam zagotovijo potreben dostop in sredstva za zagotavljanje resničnega nadzora nad osnovnimi podatki; |
| --- | --- |

11.

poziva države članice, naj Komisiji (Eurostatu) in nacionalnim statističnim institucijam zagotovijo potreben dostop in sredstva za zagotavljanje resničnega nadzora nad osnovnimi podatki;

| 12. | poziva države članice, ki so v evroobmočju ali so zaprosile za članstvo v njem, naj ECB dovolijo sodelovanje v nenapovedanih revizijskih pregledih, njegovo osebje pa pooblastijo za dostop do podatkov vseh držav članic; |
| --- | --- |

12.

poziva države članice, ki so v evroobmočju ali so zaprosile za članstvo v njem, naj ECB dovolijo sodelovanje v nenapovedanih revizijskih pregledih, njegovo osebje pa pooblastijo za dostop do podatkov vseh držav članic;

| 13. | poziva države članice, naj določijo jasne dolžnosti v zvezi s pripravo in zbiranjem statističnih podatkov; ker so jasne dolžnosti držav, tudi tiste osebne narave, nujen pogoj za delo Komisije (Eurostata); |
| --- | --- |

13.

poziva države članice, naj določijo jasne dolžnosti v zvezi s pripravo in zbiranjem statističnih podatkov; ker so jasne dolžnosti držav, tudi tiste osebne narave, nujen pogoj za delo Komisije (Eurostata);

| 14. | poziva Komisijo, naj poostri izvajanje kodeksa ravnanja za evropske statistike, saj krepi neodvisnost, verodostojnost in odgovornost nacionalnih statističnih uradov ter Komisije (Eurostata), z namenom spodbuditi vse, ki pripravljajo evropske statistične podatke, da uporabljajo najboljša mednarodna statistična načela, metode in prakse in s tem zagotovijo čim boljšo kakovost; |
| --- | --- |

14.

poziva Komisijo, naj poostri izvajanje kodeksa ravnanja za evropske statistike, saj krepi neodvisnost, verodostojnost in odgovornost nacionalnih statističnih uradov ter Komisije (Eurostata), z namenom spodbuditi vse, ki pripravljajo evropske statistične podatke, da uporabljajo najboljša mednarodna statistična načela, metode in prakse in s tem zagotovijo čim boljšo kakovost;

| 15. | poziva Svet in države članice, naj brez kakršnih koli omejitev sprejmejo obvezni redni dialog s Komisijo (Eurostatom) in podrobne revizijske preglede ter s tem okrepijo nadzor nad predloženimi podatki in zagotovijo njihovo stalno kakovost; |
| --- | --- |

15.

poziva Svet in države članice, naj brez kakršnih koli omejitev sprejmejo obvezni redni dialog s Komisijo (Eurostatom) in podrobne revizijske preglede ter s tem okrepijo nadzor nad predloženimi podatki in zagotovijo njihovo stalno kakovost;

| 16. | poziva Svet, naj okrepi podporo dejavnostim Evropskega urada za boj proti goljufijam, za katerega meni, da je nujno potreben za zaščito finančnih interesov Evropske unije in s tem tudi njenih državljanov, pomemben pa je tudi za varovanje ugleda evropskih institucij; zato meni, da je treba oblikovati kadrovsko strategijo, ki bi zvišala raven zaposlovanja in ohranila njegovo visoko kakovost; |
| --- | --- |

16.

poziva Svet, naj okrepi podporo dejavnostim Evropskega urada za boj proti goljufijam, za katerega meni, da je nujno potreben za zaščito finančnih interesov Evropske unije in s tem tudi njenih državljanov, pomemben pa je tudi za varovanje ugleda evropskih institucij; zato meni, da je treba oblikovati kadrovsko strategijo, ki bi zvišala raven zaposlovanja in ohranila njegovo visoko kakovost;

| 17. | poziva Komisijo in Svet, naj omogočita bolj dejavno sodelovanje Evropskega svetovalnega organa za upravljanje statističnih podatkov, ki bi deloval kot neodvisno svetovalno telo; Evropski svetovalni organ za upravljanje lahko Komisiji (Eurostatu) pomaga pri njenih obiskih v državah članicah; |
| --- | --- |

17.

poziva Komisijo in Svet, naj omogočita bolj dejavno sodelovanje Evropskega svetovalnega organa za upravljanje statističnih podatkov, ki bi deloval kot neodvisno svetovalno telo; Evropski svetovalni organ za upravljanje lahko Komisiji (Eurostatu) pomaga pri njenih obiskih v državah članicah;

| 18. | poudarja, da so točni statistični podatki ter boljše preverjanje zanesljivosti zbirnih podatkov, ki se jih predloži Eurostatu, bistveni pogoj za učinkovitost kakršnega koli izboljšanega nadzora; |
| --- | --- |

18.

poudarja, da so točni statistični podatki ter boljše preverjanje zanesljivosti zbirnih podatkov, ki se jih predloži Eurostatu, bistveni pogoj za učinkovitost kakršnega koli izboljšanega nadzora;

| 19. | poudarja, da je treba povečati pristojnosti Eurostata; |
| --- | --- |

19.

poudarja, da je treba povečati pristojnosti Eurostata;

| 20. | meni, da morajo biti odprte in pregledne statistične informacije pogoj za dostopanje do strukturnih skladov; |
| --- | --- |

20.

meni, da morajo biti odprte in pregledne statistične informacije pogoj za dostopanje do strukturnih skladov;

| 21. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Komisiji, Svetu, Evropskemu svetu, predsedniku Euroskupine in Evropski centralni banki. |
| --- | --- |

21.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Komisiji, Svetu, Evropskemu svetu, predsedniku Euroskupine in Evropski centralni banki.

---

| 12.8.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 236/79 |
| --- | --- | --- | --- |

12.8.2011

SL

Uradni list Evropske unije

CE 236/79

---

Četrtek, 17. junij 2010Vidiki enakosti spolov pri gospodarskem nazadovanju in finančni krizi

P7_TA(2010)0231

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. junija 2010 o vidikih enakosti spolov pri gospodarskem nazadovanju in finančni krizi (2009/2204(INI))

2011/C 236 E/12

Evropski parlament,

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 3. oktobra 2008 z naslovom „Boljše ravnotežje med poklicnim in zasebnim življenjem: močnejša podpora za usklajevanje poklicnega, zasebnega in družinskega življenja“ (KOM(2008)0635),

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 26. novembra 2008 z naslovom „Evropski načrt za oživitev gospodarstva“ (KOM(2008)0800),

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 4. marca 2009 za spomladansko zasedanje Evropskega sveta o spodbujanju okrevanja evropskega gospodarstva (KOM(2009)0114),

ob upoštevanju delovnega dokumenta Komisije z dne 24. novembra 2009 o posvetovanju o prihodnji strategiji „EU 2020“ (KOM(2009)0647,

ob upoštevanju poročila Komisije z dne 3. oktobra 2008 o uresničevanju barcelonskih ciljev glede varstva predšolskih otrok (KOM(2008)0638),

ob upoštevanju poročila Komisije z dne 27. februarja 2009 o enakosti žensk in moških – 2009 (KOM(2009)0077),

ob upoštevanju poročila Komisije z dne 18. decembra 2009 o enakosti žensk in moških – 2010 (KOM(2009)0694),

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 7. junija 2000 z naslovom „Okvirni skupni strategiji s področja enakosti med moškimi in ženskami naproti (2001–2005)“ (KOM(2000)0335) in letnih poročil Komisije o enakosti žensk in moških v Evropski uniji za leto 2000, 2001, 2002, 2004, 2005, 2006, 2007 in 2008 (KOM(2001)0179, KOM(2002)0258, KOM(2003)0098, KOM(2004)0115, KOM(2005)0044, KOM(2006)0071, KOM(2007)0049 in KOM(2008)0010),

ob upoštevanju Direktive 2006/54/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. julija 2006 o uresničevanju načela enakih možnosti ter enakega obravnavanja moških in žensk pri zaposlovanju in poklicnem delu (preoblikovano) (1),

ob upoštevanju predloga direktive Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi načela enakega obravnavanja moških in žensk, ki opravljajo samostojno dejavnost, in o razveljavitvi Direktive 86/613/EGS (KOM(2008)0636), ki ga je Komisija predložila 3. oktobra 2008,

ob upoštevanju predloga direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive Sveta 92/85/EGS o uvedbi ukrepov za spodbujanje izboljšav na področju varnosti in zdravja pri delu nosečih delavk in delavk, ki so pred kratkim rodile ali dojijo (KOM(2008)0637), ki ga je Komisija predložila 3. oktobra 2008,

ob upoštevanju napredka pri ratifikaciji Konvencije Sveta Evrope o ukrepanju proti trgovini z ljudmi (CETS št. 197),

ob upoštevanju okvira ukrepov za enakost med spoloma, ki so ga evropski socialni partnerji sprejeli 22. marca 2005,

ob upoštevanju predloga priporočila Sveta Evrope o posledicah gospodarske in finančne krize za ženske, dok. 11891, 4. maj 2009,

ob upoštevanju evropskega pakta za enakost med spoloma, sprejetega na zasedanju Evropskega sveta 23. in 24. marca 2006,

ob upoštevanju mnenja svetovalnega odbora za enake možnosti žensk in moških o razlikah v plačah med ženskami in moškimi, sprejetega 22. marca 2007,

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 24. oktobra 2006 o priseljevanju žensk: vloga in mesto priseljenk v Evropski uniji (2),

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. marca 2007 o načrtu za doseganje enakosti med ženskami in moškimi (2006–2010) (3),

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 3. septembra 2008 o enakosti med ženskami in moškimi – 2008 (4),

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 18. novembra 2008 s priporočili Komisiji o uporabi načela enakega plačila za moške in ženske (5),

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 6. maja 2009 o dejavnem vključevanju oseb, izključenih s trga dela (6),

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 8. oktobra 2009 o učinkih svetovne finančne in gospodarske krize na države v razvoju in razvojno sodelovanje (7),

ob upoštevanju publikacije Eurostata Statistika v središču št. 53/2009, „Močan porast brezposelnosti v EU“,

ob upoštevanju publikacije Eurostata Statistika v središču št. 97/2009, „Recesija v EU-27: dolžina in obseg nazadovanja vezana na posamezne dejavnosti in države“,

ob upoštevanju člena 48 svojega poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za pravice žensk in enakost spolov (A7-0155/2010),

| A. | ker svetovno gospodarstvo preživlja najhujšo recesijo po svetovni gospodarski krizi v 30-ih letih prejšnjega stoletja, ki s socialnimi in družbenimi posledicami vpliva na EU in širše; ker gospodarska in finančna kriza v Evropi še posebej škodljivo vpliva na ženske, ki so v večji meri zaposlene v negotovih oblikah dela, so bolj izpostavljene odpuščanju in uživajo manj pravic iz sistema socialnega varstva, čemur pa Svet, Komisija in države članice zaenkrat ne posvečajo potrebne pozornosti, |
| --- | --- |

A.

ker svetovno gospodarstvo preživlja najhujšo recesijo po svetovni gospodarski krizi v 30-ih letih prejšnjega stoletja, ki s socialnimi in družbenimi posledicami vpliva na EU in širše; ker gospodarska in finančna kriza v Evropi še posebej škodljivo vpliva na ženske, ki so v večji meri zaposlene v negotovih oblikah dela, so bolj izpostavljene odpuščanju in uživajo manj pravic iz sistema socialnega varstva, čemur pa Svet, Komisija in države članice zaenkrat ne posvečajo potrebne pozornosti,

| B. | ker je prvi val krize prizadel zlasti pretežno moški finančni sektor, pa tudi gradbeno in avtomobilsko industrijo, ter je bil zato deležen večje pozornosti, vendar je drugi val krize enako prizadel pretežno ženske sektorje trgovine na drobno, splošnih storitev in turizma; zato je treba v nacionalnih in evropskih načrtih za oživitev gospodarstva posledice gospodarske in socialne krize in njihovo odpravljanje nujno obravnavati z vidika razsežnosti spola, |
| --- | --- |

B.

ker je prvi val krize prizadel zlasti pretežno moški finančni sektor, pa tudi gradbeno in avtomobilsko industrijo, ter je bil zato deležen večje pozornosti, vendar je drugi val krize enako prizadel pretežno ženske sektorje trgovine na drobno, splošnih storitev in turizma; zato je treba v nacionalnih in evropskih načrtih za oživitev gospodarstva posledice gospodarske in socialne krize in njihovo odpravljanje nujno obravnavati z vidika razsežnosti spola,

| C. | ker priznani ekonomisti opozarjajo, da je posojilni krč, s katerim se je recesija začela, katastrofa, ki so jo dobesedno zakrivili moški; ker o odzivih na državni in mednarodni ravni – kjer se razlik med spoloma ni upoštevalo dovolj – zaenkrat odločajo v glavnem moški; ker je pomembno, da so ženske, ki so navadno bolj usposobljene od moških, v celoti soudeležene pri odločanju v politični, gospodarski in finančni sferi ter pri sporazumih s socialnimi partnerji, |
| --- | --- |

C.

ker priznani ekonomisti opozarjajo, da je posojilni krč, s katerim se je recesija začela, katastrofa, ki so jo dobesedno zakrivili moški; ker o odzivih na državni in mednarodni ravni – kjer se razlik med spoloma ni upoštevalo dovolj – zaenkrat odločajo v glavnem moški; ker je pomembno, da so ženske, ki so navadno bolj usposobljene od moških, v celoti soudeležene pri odločanju v politični, gospodarski in finančni sferi ter pri sporazumih s socialnimi partnerji,

| D. | ker nedavne študije kažejo, da v procesih sprejemanja odločitev v finančnih ustanovah Unije sodeluje samo 5 % žensk in da so guvernerji centralnih bank vseh 27 držav članic moškega spola in ker študije s področja spolov opozarjajo, da ženske stvari vodijo drugače, se izogibajo tveganjem, pri delu pa več pozornosti namenjajo dolgoročnim rešitvam, |
| --- | --- |

D.

ker nedavne študije kažejo, da v procesih sprejemanja odločitev v finančnih ustanovah Unije sodeluje samo 5 % žensk in da so guvernerji centralnih bank vseh 27 držav članic moškega spola in ker študije s področja spolov opozarjajo, da ženske stvari vodijo drugače, se izogibajo tveganjem, pri delu pa več pozornosti namenjajo dolgoročnim rešitvam,

| E. | ker je sodelovanje žensk pri odločanju odločilen pokazatelj enakosti med ženskami in moškimi; ker je prisotnost žensk na vodilnih položajih v podjetjih in na univerzah še vedno majhna in ker se število žensk, ki se posvečajo politiki ali raziskavam, povečuje, čeprav zelo počasi, |
| --- | --- |

E.

ker je sodelovanje žensk pri odločanju odločilen pokazatelj enakosti med ženskami in moškimi; ker je prisotnost žensk na vodilnih položajih v podjetjih in na univerzah še vedno majhna in ker se število žensk, ki se posvečajo politiki ali raziskavam, povečuje, čeprav zelo počasi,

| F. | ker je bilo leta 2006 med diplomanti prve stopnje na univerzah 59 % žensk; ker je delež doktoric znanosti upadel na 43 % in je najnižji na ravni rednih profesorjev; kjer je zgolj 15 % rednih profesorjev žensk, |
| --- | --- |

F.

ker je bilo leta 2006 med diplomanti prve stopnje na univerzah 59 % žensk; ker je delež doktoric znanosti upadel na 43 % in je najnižji na ravni rednih profesorjev; kjer je zgolj 15 % rednih profesorjev žensk,

| G. | ker je na fakultetah za poslovne vede, upravne vede in pravo več žensk kot moških, vendar kljub temu ostajajo v manjšini pri zasedanju odgovornih položajev v podjetjih in političnih organih; ker le maloštevilne ženske pridobijo diplomo s področja informacijske tehnologije, inženirstva in fizike, zaradi česar so premalo zastopane v zasebnem sektorju, ki je odločilnega pomena za gospodarsko oživitev, |
| --- | --- |

G.

ker je na fakultetah za poslovne vede, upravne vede in pravo več žensk kot moških, vendar kljub temu ostajajo v manjšini pri zasedanju odgovornih položajev v podjetjih in političnih organih; ker le maloštevilne ženske pridobijo diplomo s področja informacijske tehnologije, inženirstva in fizike, zaradi česar so premalo zastopane v zasebnem sektorju, ki je odločilnega pomena za gospodarsko oživitev,

| H. | ker je verjetno, da bo upočasnitev gospodarske rasti bolj prizadela ženske kot moške; ker se soočamo s tveganjem, da bo sedanja recesija napredek upočasnila ali ga celo zaustavila, kar bi sprožilo dolgotrajne posledice za sisteme socialnega varstva, socialno vključevanje in demografijo, |
| --- | --- |

H.

ker je verjetno, da bo upočasnitev gospodarske rasti bolj prizadela ženske kot moške; ker se soočamo s tveganjem, da bo sedanja recesija napredek upočasnila ali ga celo zaustavila, kar bi sprožilo dolgotrajne posledice za sisteme socialnega varstva, socialno vključevanje in demografijo,

| I. | ker se ukrepi za enakost med spoloma ukinjajo oziroma se z njimi odlaša in bo morebitno zmanjševanje javnih sredstev v prihodnje negativno vplivalo na zaposlenost med ženskami in na spodbujanje enakosti med spoloma; ker je vse bolj pomembno, da se Direktiva 2006/54/ES izvaja ustrezno, |
| --- | --- |

I.

ker se ukrepi za enakost med spoloma ukinjajo oziroma se z njimi odlaša in bo morebitno zmanjševanje javnih sredstev v prihodnje negativno vplivalo na zaposlenost med ženskami in na spodbujanje enakosti med spoloma; ker je vse bolj pomembno, da se Direktiva 2006/54/ES izvaja ustrezno,

| J. | ker ima enakost med moškimi in ženskami pozitiven vpliv na gospodarsko produktivnost in rast in ker ima sodelovanje žensk na trgu dela številne socialne in gospodarske koristi, |
| --- | --- |

J.

ker ima enakost med moškimi in ženskami pozitiven vpliv na gospodarsko produktivnost in rast in ker ima sodelovanje žensk na trgu dela številne socialne in gospodarske koristi,

| K. | ker so razlike v plačilu glede na spol v EU 27 ostale zelo visoke v zadnjih 35 letih izvajanja Direktive 75/117/EGS (8); leta 2010 se je v EU razlika v povprečju povečala za 18 %, v nekaterih državah članicah pa do 30 %; ker so razlike večje v zasebnem kot v javnem sektorju, kar odraža neenakosti na trgu dela, ki v praksi najpogosteje prizadenejo ženske, |
| --- | --- |

K.

ker so razlike v plačilu glede na spol v EU 27 ostale zelo visoke v zadnjih 35 letih izvajanja Direktive 75/117/EGS (8); leta 2010 se je v EU razlika v povprečju povečala za 18 %, v nekaterih državah članicah pa do 30 %; ker so razlike večje v zasebnem kot v javnem sektorju, kar odraža neenakosti na trgu dela, ki v praksi najpogosteje prizadenejo ženske,

| L. | ker se gospodarskega nazadovanja ne bi smelo izrabiti za upočasnitev izvajanja politik usklajevanja in manjša sredstva za varstvene storitve in možnost koriščenja različnih dopustov, saj bi to zlasti vplivalo na dostopanje žensk do trga dela; ker je treba še prav posebno pozornost nameniti potrebi po usklajevanju družinskih in poklicnih obveznosti v enostarševskih in velikih družinah, |
| --- | --- |

L.

ker se gospodarskega nazadovanja ne bi smelo izrabiti za upočasnitev izvajanja politik usklajevanja in manjša sredstva za varstvene storitve in možnost koriščenja različnih dopustov, saj bi to zlasti vplivalo na dostopanje žensk do trga dela; ker je treba še prav posebno pozornost nameniti potrebi po usklajevanju družinskih in poklicnih obveznosti v enostarševskih in velikih družinah,

| M. | ker se po podatkih Evropske fundacije za izboljšanje življenjskih in delovnih pogojev ženska trikrat več ukvarja z otroki, opravlja gospodinjska dela ali skrbi za vzdrževane družinske člane; ker je delitev družinskih in gospodinjskih obveznosti med moškimi in ženskami, zlasti s spodbujanjem uporabe starševskega in očetovskega dopusta, potreben pogoj za spodbujanje in doseganje enakosti med ženskami in moškimi; in ker je izključevanje porodniškega dopusta in dopusta za nego in varstvo otroka iz računanja celotnega delovnega časa diskriminatorno in neugodno za ženske na trgu dela, |
| --- | --- |

M.

ker se po podatkih Evropske fundacije za izboljšanje življenjskih in delovnih pogojev ženska trikrat več ukvarja z otroki, opravlja gospodinjska dela ali skrbi za vzdrževane družinske člane; ker je delitev družinskih in gospodinjskih obveznosti med moškimi in ženskami, zlasti s spodbujanjem uporabe starševskega in očetovskega dopusta, potreben pogoj za spodbujanje in doseganje enakosti med ženskami in moškimi; in ker je izključevanje porodniškega dopusta in dopusta za nego in varstvo otroka iz računanja celotnega delovnega časa diskriminatorno in neugodno za ženske na trgu dela,

| N. | ker sklepi Sveta z dne 30. novembra 2009 (9) pod švedskim predsedstvom države članice in Komisijo pozivajo h krepitvi razsežnosti spola v strategiji EU 2020; ker delovni dokument Komisije o posvetovanju glede strategije EU 2020 tega ne upošteva, saj niti enkrat ni omenjeno vključevanja načela enakosti med spoloma; ker je vendarle izredno pomembno, da se razsežnost spola vključi v novo finančno in gospodarsko zasnovo in politiko in da se za načrte gospodarske oživitve in programe strukturnega prilagajanja opravi presoja vpliva z vidika spola in se vanje vključi razsežnost spola, |
| --- | --- |

N.

ker sklepi Sveta z dne 30. novembra 2009 (9) pod švedskim predsedstvom države članice in Komisijo pozivajo h krepitvi razsežnosti spola v strategiji EU 2020; ker delovni dokument Komisije o posvetovanju glede strategije EU 2020 tega ne upošteva, saj niti enkrat ni omenjeno vključevanja načela enakosti med spoloma; ker je vendarle izredno pomembno, da se razsežnost spola vključi v novo finančno in gospodarsko zasnovo in politiko in da se za načrte gospodarske oživitve in programe strukturnega prilagajanja opravi presoja vpliva z vidika spola in se vanje vključi razsežnost spola,

| O. | ker je treba okrepiti prizadevanja za vključevanje vidika spola v javne politike, |
| --- | --- |

O.

ker je treba okrepiti prizadevanja za vključevanje vidika spola v javne politike,

| P. | ker so v časih gospodarske recesije ljudje, ki jim že tako grozi revščina, večina teh so ženske, še bolj ranljivi, zlasti delavke migrantke in pripadniki manjšin; ker so prizadevanja in celovite rešitve za odpravo revščine, o čemer se je lizbonski Evropski svet dogovoril že davnega leta 2000, danes skrajno nujni; ker je treba posebno pozornost nameniti zaščiti skupin, ki se soočajo z večplastnimi težavami, zlasti Romov, in zagotoviti njihovo vključevanje v družbo, |
| --- | --- |

P.

ker so v časih gospodarske recesije ljudje, ki jim že tako grozi revščina, večina teh so ženske, še bolj ranljivi, zlasti delavke migrantke in pripadniki manjšin; ker so prizadevanja in celovite rešitve za odpravo revščine, o čemer se je lizbonski Evropski svet dogovoril že davnega leta 2000, danes skrajno nujni; ker je treba posebno pozornost nameniti zaščiti skupin, ki se soočajo z večplastnimi težavami, zlasti Romov, in zagotoviti njihovo vključevanje v družbo,

| Q. | ker so kakovostna zaposlitev za polni delovni čas in ustrezne pravice varovalo pred revščino in socialno izključenostjo ter odskočna deska do finančne in psihološke neodvisnosti; ker je pri splošnem dostopu do kakovostnih javnih storitev izredno pomembno, da se pripravijo in izvršijo politike, vključno s cenovno in drugače dostopnimi, kakovostnimi storitvami za varstvo otrok in pomoči starejšim in vzdrževanim osebam, ki bodo odgovarjale potrebam tako žensk kot moških, |
| --- | --- |

Q.

ker so kakovostna zaposlitev za polni delovni čas in ustrezne pravice varovalo pred revščino in socialno izključenostjo ter odskočna deska do finančne in psihološke neodvisnosti; ker je pri splošnem dostopu do kakovostnih javnih storitev izredno pomembno, da se pripravijo in izvršijo politike, vključno s cenovno in drugače dostopnimi, kakovostnimi storitvami za varstvo otrok in pomoči starejšim in vzdrževanim osebam, ki bodo odgovarjale potrebam tako žensk kot moških,

| R. | ker politike za lažje dostopanje do trga dela žensk iz specifičnih kulturnih ali manjšinskih skupin niso le jamstvo za spoštovanje razlik in kulturne raznolikosti, pač pa tudi zmanjšujejo socialno izključenost v korist socialne kohezije, ki je eden od vzvodov gospodarske rasti, |
| --- | --- |

R.

ker politike za lažje dostopanje do trga dela žensk iz specifičnih kulturnih ali manjšinskih skupin niso le jamstvo za spoštovanje razlik in kulturne raznolikosti, pač pa tudi zmanjšujejo socialno izključenost v korist socialne kohezije, ki je eden od vzvodov gospodarske rasti,

| S. | ker je pojav nasilja v družini, katerega žrtve so v glavnem ženske, razširjen po vseh državah in vseh družbenih razredih; ker so raziskave pokazale, da je nasilje nad ženskami še večje, če so zaradi gospodarske krize moški premeščeni in razlaščeni; ker stres zaradi gospodarskih težav vodi v pogostejšo, nasilnejšo in nevarnejšo zlorabo; ker je cena družinskega nasilja v EU okrog 16 milijonov EUR letno, |
| --- | --- |

S.

ker je pojav nasilja v družini, katerega žrtve so v glavnem ženske, razširjen po vseh državah in vseh družbenih razredih; ker so raziskave pokazale, da je nasilje nad ženskami še večje, če so zaradi gospodarske krize moški premeščeni in razlaščeni; ker stres zaradi gospodarskih težav vodi v pogostejšo, nasilnejšo in nevarnejšo zlorabo; ker je cena družinskega nasilja v EU okrog 16 milijonov EUR letno,

| T. | ker je zaposlitev ključni dejavnik za socialno vključenost; ker si je treba glede na vse večje razlike v prihodku, revščino ter gospodarsko in finančno krizo osredotočeno in široko prizadevati za izkoreninjenje revščine, |
| --- | --- |

T.

ker je zaposlitev ključni dejavnik za socialno vključenost; ker si je treba glede na vse večje razlike v prihodku, revščino ter gospodarsko in finančno krizo osredotočeno in široko prizadevati za izkoreninjenje revščine,

| 1. | poudarja, da je enako obravnavanje žensk in moških eden od ciljev EU in je zato eno od ključnih načel vsakršnega političnega odgovora na gospodarsko in finančno krizo in prehoda v dolgoročnejšo celovito vizijo časa po krizi; |
| --- | --- |

1.

poudarja, da je enako obravnavanje žensk in moških eden od ciljev EU in je zato eno od ključnih načel vsakršnega političnega odgovora na gospodarsko in finančno krizo in prehoda v dolgoročnejšo celovito vizijo časa po krizi;

| 2. | opozarja na ugotovitve Komisije, da se zaradi sedanje krize pojavljajo skrbi glede ogroženosti dosežkov na področju enakosti med spoloma in glede učinkov recesije, ki bi utegnili prizadeti predvsem ženske; |
| --- | --- |

2.

opozarja na ugotovitve Komisije, da se zaradi sedanje krize pojavljajo skrbi glede ogroženosti dosežkov na področju enakosti med spoloma in glede učinkov recesije, ki bi utegnili prizadeti predvsem ženske;

| 3. | vztraja, da se je treba izogniti temu, da bi trenutna finančna in gospodarska kriza ter morebitne prihodnje gospodarske težave ogrozile dosežke na področju enakosti med spoloma, ter uporabi recesije, kot se že dogaja v nekaterih državah članicah, kot razloga za zmanjševanje ukrepov na področju enakosti med spoloma; |
| --- | --- |

3.

vztraja, da se je treba izogniti temu, da bi trenutna finančna in gospodarska kriza ter morebitne prihodnje gospodarske težave ogrozile dosežke na področju enakosti med spoloma, ter uporabi recesije, kot se že dogaja v nekaterih državah članicah, kot razloga za zmanjševanje ukrepov na področju enakosti med spoloma;

| 4. | poudarja, da je treba politike na področju enakosti med spoloma obravnavati kot del rešitve za izhod iz krize, ki omogočajo uporabo in celovito izkoriščanje znanja in sposobnosti vseh Evropejcev ter vzpostavitev bolj konkurenčnega gospodarstva v prihodnosti; |
| --- | --- |

4.

poudarja, da je treba politike na področju enakosti med spoloma obravnavati kot del rešitve za izhod iz krize, ki omogočajo uporabo in celovito izkoriščanje znanja in sposobnosti vseh Evropejcev ter vzpostavitev bolj konkurenčnega gospodarstva v prihodnosti;

| 5. | poudarja, da vključitev žensk na trg dela v zadnjih desetletjih ne pomeni le večjega neposrednega vpliva krize na ženske same, pač pa tudi na gospodinjstva, katerih dohodki bodo hudo prizadeti, če bodo ženske ob službo; poziva institucije Evropske unije in države članice, naj upoštevajo prikrite stroške krize, med njimi različne in pogosto nepriznane posledice, pogojene s spolom; |
| --- | --- |

5.

poudarja, da vključitev žensk na trg dela v zadnjih desetletjih ne pomeni le večjega neposrednega vpliva krize na ženske same, pač pa tudi na gospodinjstva, katerih dohodki bodo hudo prizadeti, če bodo ženske ob službo; poziva institucije Evropske unije in države članice, naj upoštevajo prikrite stroške krize, med njimi različne in pogosto nepriznane posledice, pogojene s spolom;

| 6. | poudarja, da izkušnje, ki izhajajo iz predhodnih kriz, kažejo, da se stopnja zaposlenosti moških na splošno hitreje nadoknadi kot stopnja zaposlenosti žensk; |
| --- | --- |

6.

poudarja, da izkušnje, ki izhajajo iz predhodnih kriz, kažejo, da se stopnja zaposlenosti moških na splošno hitreje nadoknadi kot stopnja zaposlenosti žensk;

| 7. | poudarja, da makroekonomske politike predvsem povezujemo z večjim ločevanjem dela po spolu, destabilizacijo zaposlenosti med ženskami zaradi prenašanja dela na podizvajalce, večjim razkorakom v plačah žensk in moških, slabšim dostopanjem žensk do zdravstva in izobraževanja, večjo neenakostjo pri dostopanju do posojil, zemljišč in lastnine in z vse večjo feminizacijo revščine; |
| --- | --- |

7.

poudarja, da makroekonomske politike predvsem povezujemo z večjim ločevanjem dela po spolu, destabilizacijo zaposlenosti med ženskami zaradi prenašanja dela na podizvajalce, večjim razkorakom v plačah žensk in moških, slabšim dostopanjem žensk do zdravstva in izobraževanja, večjo neenakostjo pri dostopanju do posojil, zemljišč in lastnine in z vse večjo feminizacijo revščine;

| 8. | opozarja, da razlike med plačami žensk in moških ostajajo in se zaradi gospodarske in finančne krize lahko še povečajo; poziva evropske institucije in države članice, naj opredelijo jasne cilje in predlagajo zavezujoče ukrepe za odpravo razlik v plačah; |
| --- | --- |

8.

opozarja, da razlike med plačami žensk in moških ostajajo in se zaradi gospodarske in finančne krize lahko še povečajo; poziva evropske institucije in države članice, naj opredelijo jasne cilje in predlagajo zavezujoče ukrepe za odpravo razlik v plačah;

| 9. | poziva Komisijo, naj vloži zakonodajni predlog o pregledu obstoječe zakonodaje v zvezi z uporabo načela enakega plačila za moške in ženske (zgoraj omenjena Direktiva 75/117/EGS), kot je Parlament že zahteval leta 2008; pozdravlja nedavno pobudo Komisije o izboljšanju določb o sankcijah v primeru kršitve pravice do enakega plačila, da bi zagotovili, da bodo te odvračilne in sorazmerne (na primer višje sankcije v primeru večkratne kršitve); |
| --- | --- |

9.

poziva Komisijo, naj vloži zakonodajni predlog o pregledu obstoječe zakonodaje v zvezi z uporabo načela enakega plačila za moške in ženske (zgoraj omenjena Direktiva 75/117/EGS), kot je Parlament že zahteval leta 2008; pozdravlja nedavno pobudo Komisije o izboljšanju določb o sankcijah v primeru kršitve pravice do enakega plačila, da bi zagotovili, da bodo te odvračilne in sorazmerne (na primer višje sankcije v primeru večkratne kršitve);

| 10. | poudarja, da so za javno porabo na področju zdravstva odgovorne posamezne države članice ter njihovi parlamenti in/ali lokalne oblasti; |
| --- | --- |

10.

poudarja, da so za javno porabo na področju zdravstva odgovorne posamezne države članice ter njihovi parlamenti in/ali lokalne oblasti;

| 11. | obžaluje, da so mnoge ženske že izgubile službo oziroma se jim to obeta, kar zlasti velja za ženske, ki delajo v trgovini na drobno, storitvah in turizmu, pa tudi ženske, ki delajo s skrajšanim delovnim časom oziroma imajo negotovo zaposlitev; poudarja, da bo upad možnosti najemanja mikrokreditov verjetno hkrati povzročil manjši zaslužek samozaposlenih žensk, zlasti tistih v kmetijskem in podeželskem sektorju; poudarja, da zaradi napovedanega krčenja proračunskih sredstev za javni sektor lahko pričakujemo nesorazmerno povečanje brezposelnosti med ženskami, saj je delež žensk, zaposlenih v šolstvu in izobraževanju, zdravstvu in socialnih storitvah, nesorazmerno večji; |
| --- | --- |

11.

obžaluje, da so mnoge ženske že izgubile službo oziroma se jim to obeta, kar zlasti velja za ženske, ki delajo v trgovini na drobno, storitvah in turizmu, pa tudi ženske, ki delajo s skrajšanim delovnim časom oziroma imajo negotovo zaposlitev; poudarja, da bo upad možnosti najemanja mikrokreditov verjetno hkrati povzročil manjši zaslužek samozaposlenih žensk, zlasti tistih v kmetijskem in podeželskem sektorju; poudarja, da zaradi napovedanega krčenja proračunskih sredstev za javni sektor lahko pričakujemo nesorazmerno povečanje brezposelnosti med ženskami, saj je delež žensk, zaposlenih v šolstvu in izobraževanju, zdravstvu in socialnih storitvah, nesorazmerno večji;

| 12. | poudarja pozitiven vpliv, ki ga ima enakost med moškimi in ženskami na gospodarsko rast; meni, glede na predvidevanja nekaterih študij, da bi se v primeru, če bi bila stopnja zaposlenosti, zaposlenosti s polovičnim delovnim časom in produktivnosti žensk podobna stopnji moških, BDP povečal za 30 %; |
| --- | --- |

12.

poudarja pozitiven vpliv, ki ga ima enakost med moškimi in ženskami na gospodarsko rast; meni, glede na predvidevanja nekaterih študij, da bi se v primeru, če bi bila stopnja zaposlenosti, zaposlenosti s polovičnim delovnim časom in produktivnosti žensk podobna stopnji moških, BDP povečal za 30 %;

| 13. | priznava, da je nedavna izguba službe številnim ženskam dala moč za ustanovitev lastnega podjetja; poziva Komisijo, naj pripravi zakonodajo, posebej namenjeno malim in srednje velikim podjetjem, da bo uresničila svoj cilj zmanjšanja upravne obremenitve podjetij za 25 % do leta 2012 in tako pomagala pospešiti ta podjetniški duh; |
| --- | --- |

13.

priznava, da je nedavna izguba službe številnim ženskam dala moč za ustanovitev lastnega podjetja; poziva Komisijo, naj pripravi zakonodajo, posebej namenjeno malim in srednje velikim podjetjem, da bo uresničila svoj cilj zmanjšanja upravne obremenitve podjetij za 25 % do leta 2012 in tako pomagala pospešiti ta podjetniški duh;

| 14. | pozdravlja Eurostatove statistične podatke, razdeljene po spolu; vseeno pa meni, da bi bilo treba večjo pozornost nameniti delni brezposelnosti (področje, ki je pogosto izključeno iz podatkov o brezposelnosti); poudarja, da dolgotrajna brezposelnost, nižje plače in krajši povprečni delovni čas lahko močno vplivajo zlasti na zaslužek žensk, dodatke za socialno varnost in dolgoročneje na njihove pokojnine; |
| --- | --- |

14.

pozdravlja Eurostatove statistične podatke, razdeljene po spolu; vseeno pa meni, da bi bilo treba večjo pozornost nameniti delni brezposelnosti (področje, ki je pogosto izključeno iz podatkov o brezposelnosti); poudarja, da dolgotrajna brezposelnost, nižje plače in krajši povprečni delovni čas lahko močno vplivajo zlasti na zaslužek žensk, dodatke za socialno varnost in dolgoročneje na njihove pokojnine;

| 15. | poziva Komisijo, naj na ravni Unije pripravi študijo o odnosu med številom žensk v upravah podjetij in finančnim poslovanjem teh podjetij, saj je iz raziskave, ki jo je svetovalna družba Catalyst Inc opravila leta 2007, razvidno, da podjetja z vsaj tremi ženskami v upravnem odboru v primerjavi z drugimi podjetji beležijo dobiček nad 83 % na delnico, donosnost njihove prodaje pa presega 73 %; |
| --- | --- |

15.

poziva Komisijo, naj na ravni Unije pripravi študijo o odnosu med številom žensk v upravah podjetij in finančnim poslovanjem teh podjetij, saj je iz raziskave, ki jo je svetovalna družba Catalyst Inc opravila leta 2007, razvidno, da podjetja z vsaj tremi ženskami v upravnem odboru v primerjavi z drugimi podjetji beležijo dobiček nad 83 % na delnico, donosnost njihove prodaje pa presega 73 %;

| 16. | poudarja, da bo kriza še bolj negativno prizadela občutljive skupine žensk: invalidke, priseljenke, ženske, ki pripadajo etničnim manjšinam, ženske z nizko izobrazbo, ženske, ki so dalj časa brezposelne, samske ženske brez dohodka, ženske, ki skrbijo za vzdrževane osebe itd.; |
| --- | --- |

16.

poudarja, da bo kriza še bolj negativno prizadela občutljive skupine žensk: invalidke, priseljenke, ženske, ki pripadajo etničnim manjšinam, ženske z nizko izobrazbo, ženske, ki so dalj časa brezposelne, samske ženske brez dohodka, ženske, ki skrbijo za vzdrževane osebe itd.;

| 17. | poudarja, da je kriza prizadela tudi delavce migrante in njihove družine, ki so ostale v domovini; opozarja, da je ženska migracija pogosto prijavljena pod dejansko ravnjo, vpliva pa na družine, ki so življenjsko odvisne od plač delavk migrantk, posledica tega pa je, da se ženske po vrnitvi domov lahko znajdejo v še težjem položaju, ker jih zavržejo njihove skupnosti in družine; |
| --- | --- |

17.

poudarja, da je kriza prizadela tudi delavce migrante in njihove družine, ki so ostale v domovini; opozarja, da je ženska migracija pogosto prijavljena pod dejansko ravnjo, vpliva pa na družine, ki so življenjsko odvisne od plač delavk migrantk, posledica tega pa je, da se ženske po vrnitvi domov lahko znajdejo v še težjem položaju, ker jih zavržejo njihove skupnosti in družine;

| 18. | poudarja in pozdravlja dejstvo, da intervencije in rešitve zahtevajo dobro poznavanje ozadja krize in zavedanje, da enega samega odgovora na različne težave ni; hkrati poudarja, da bi lahko recesijo izrabili kot edinstveno priložnost za večje upoštevanje vidika spola pri gospodarskih in socialnih politikah in za doseganje večje enakosti spolov v družbi; |
| --- | --- |

18.

poudarja in pozdravlja dejstvo, da intervencije in rešitve zahtevajo dobro poznavanje ozadja krize in zavedanje, da enega samega odgovora na različne težave ni; hkrati poudarja, da bi lahko recesijo izrabili kot edinstveno priložnost za večje upoštevanje vidika spola pri gospodarskih in socialnih politikah in za doseganje večje enakosti spolov v družbi;

| 19. | vztraja, da se je treba boriti proti stereotipom na vseh področjih in v vseh obdobjih življenja, saj so eden izmed glavnih vzrokov za neenakost med moškimi in ženskami, ki vplivajo na izbiro programov izobraževanja in usposabljanje ter zaposlovanje, delitev gospodinjskih in družinskih obveznosti, udeležbo v javnem življenju ter sodelovanje in zastopanost pri odločanju in pri izboru na področju dela; |
| --- | --- |

19.

vztraja, da se je treba boriti proti stereotipom na vseh področjih in v vseh obdobjih življenja, saj so eden izmed glavnih vzrokov za neenakost med moškimi in ženskami, ki vplivajo na izbiro programov izobraževanja in usposabljanje ter zaposlovanje, delitev gospodinjskih in družinskih obveznosti, udeležbo v javnem življenju ter sodelovanje in zastopanost pri odločanju in pri izboru na področju dela;

| 20. | obžaluje, da politični ukrepi proti krizi, tudi svežnji ukrepov za oživitev gospodarstva, ne priznavajo, analizirajo ali urejajo posledic krize z vidika spolov; obžaluje, da vključevanja načela enakosti spolov v polizbonsko strategijo praktično ni; poziva Svet, Komisijo in države članice, naj v smernice za zaposlovanje in makroekonomijo in v strategijo EU 2020 vključijo enakost spolov, ki bo vsebovala konkretne cilje, v vse politike pa naj uvede upoštevanje vidika spola pri pripravi proračuna; |
| --- | --- |

20.

obžaluje, da politični ukrepi proti krizi, tudi svežnji ukrepov za oživitev gospodarstva, ne priznavajo, analizirajo ali urejajo posledic krize z vidika spolov; obžaluje, da vključevanja načela enakosti spolov v polizbonsko strategijo praktično ni; poziva Svet, Komisijo in države članice, naj v smernice za zaposlovanje in makroekonomijo in v strategijo EU 2020 vključijo enakost spolov, ki bo vsebovala konkretne cilje, v vse politike pa naj uvede upoštevanje vidika spola pri pripravi proračuna;

| 21. | meni, da, kljub temu, da smo dosegli, da se zaposlenost med ženskami v EU približa cilju 60 % v letu 2010, je treba določiti še bolj ambiciozen cilj, da se do leta 2020 doseže 75 %; prav tako vztraja, da je treba do leta 2020 zmanjšati razliko v plačah; |
| --- | --- |

21.

meni, da, kljub temu, da smo dosegli, da se zaposlenost med ženskami v EU približa cilju 60 % v letu 2010, je treba določiti še bolj ambiciozen cilj, da se do leta 2020 doseže 75 %; prav tako vztraja, da je treba do leta 2020 zmanjšati razliko v plačah;

| 22. | poziva Komisijo, Svet in države članice, naj sprejmejo potrebne ukrepe za vključevanje vidika spola v vse politike Skupnosti in revidirajo obstoječo zakonodajo, da se doseže pravilno izvajanje enakosti med spoloma in se po potrebi omogoči sprejemanje ukrepov za pozitivno diskriminacijo; |
| --- | --- |

22.

poziva Komisijo, Svet in države članice, naj sprejmejo potrebne ukrepe za vključevanje vidika spola v vse politike Skupnosti in revidirajo obstoječo zakonodajo, da se doseže pravilno izvajanje enakosti med spoloma in se po potrebi omogoči sprejemanje ukrepov za pozitivno diskriminacijo;

| 23. | poziva Svet, Komisijo, države članice, še posebno pa posebni odbor Parlamenta za finančno, gospodarsko in socialno krizo (CRIS), naj zagotovijo, da bo za načrte za oživitev gospodarstva in programe strukturnega prilagajanja opravljena presoja vplivov z vidika spola (naknadno, če ni bila opravljena predhodno) in da bodo vanje vključeni vidik spola in po spolu ločeni podatki in statistike; |
| --- | --- |

23.

poziva Svet, Komisijo, države članice, še posebno pa posebni odbor Parlamenta za finančno, gospodarsko in socialno krizo (CRIS), naj zagotovijo, da bo za načrte za oživitev gospodarstva in programe strukturnega prilagajanja opravljena presoja vplivov z vidika spola (naknadno, če ni bila opravljena predhodno) in da bodo vanje vključeni vidik spola in po spolu ločeni podatki in statistike;

| 24. | poziva Svet, Komisijo in države članice, naj zagotovijo, da gospodarsko nazadovanje in krčenje finančnih sredstev ne bo vplivalo na politike in delovanje struktur, ki so bile vzpostavljene za doseganje enakosti med ženskami in moškimi na vseh ravneh vladnih in nevladnih organov; obžaluje, da je v nekaterih državah že prišlo do krčenja sredstev; |
| --- | --- |

24.

poziva Svet, Komisijo in države članice, naj zagotovijo, da gospodarsko nazadovanje in krčenje finančnih sredstev ne bo vplivalo na politike in delovanje struktur, ki so bile vzpostavljene za doseganje enakosti med ženskami in moškimi na vseh ravneh vladnih in nevladnih organov; obžaluje, da je v nekaterih državah že prišlo do krčenja sredstev;

| 25. | poziva Svet, Komisijo in države članice, naj analizirajo in nevtralizirajo negativne učinke omejevanja javnih izdatkov in socialnih prejemkov, zlasti glede na omejevanje javne porabe na lokalni ravni, in na ta način zagotovijo, da ženskam ne bo preostalo nesorazmerno breme varstva (otrok, starejših in vzdrževanih oseb); |
| --- | --- |

25.

poziva Svet, Komisijo in države članice, naj analizirajo in nevtralizirajo negativne učinke omejevanja javnih izdatkov in socialnih prejemkov, zlasti glede na omejevanje javne porabe na lokalni ravni, in na ta način zagotovijo, da ženskam ne bo preostalo nesorazmerno breme varstva (otrok, starejših in vzdrževanih oseb);

| 26. | poudarja, da se je zaradi pomanjkljivih ukrepov za varstvene storitve in infrastrukturo povečalo število migrantk, ki delajo kot gospodinjske pomočnice in zapolnjujejo te vrzeli na domu, ostajajo pa brez socialne in z delom povezane zaščite in prejemkov; poziva države članice, naj se nujno borijo proti nezakonitemu zaposlovanju in zakonite delavce migrante vključijo v socialno in zdravstveno varstvo; |
| --- | --- |

26.

poudarja, da se je zaradi pomanjkljivih ukrepov za varstvene storitve in infrastrukturo povečalo število migrantk, ki delajo kot gospodinjske pomočnice in zapolnjujejo te vrzeli na domu, ostajajo pa brez socialne in z delom povezane zaščite in prejemkov; poziva države članice, naj se nujno borijo proti nezakonitemu zaposlovanju in zakonite delavce migrante vključijo v socialno in zdravstveno varstvo;

| 27. | poziva države članice, naj v skladu z evropskimi cilji razvijejo cenovno in drugače dostopne, kakovostne varstvene storitve za otroke in druge vzdrževane osebe in zagotovijo, da je dostopnost teh storitev združljiva z urniki dela žensk in moških, ki delajo s polnim delovnim časom; poziva Komisijo in države članice, naj polno izkoristijo potencial, ki ga ponujajo strukturni skladi in evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja in omogočijo lažji dostop do financiranja kakovostnih storitev; poziva Komisijo, naj predlaga posebno direktivo o očetovskem in posvojiteljskem dopustu ter dopustu za nego staršev; |
| --- | --- |

27.

poziva države članice, naj v skladu z evropskimi cilji razvijejo cenovno in drugače dostopne, kakovostne varstvene storitve za otroke in druge vzdrževane osebe in zagotovijo, da je dostopnost teh storitev združljiva z urniki dela žensk in moških, ki delajo s polnim delovnim časom; poziva Komisijo in države članice, naj polno izkoristijo potencial, ki ga ponujajo strukturni skladi in evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja in omogočijo lažji dostop do financiranja kakovostnih storitev; poziva Komisijo, naj predlaga posebno direktivo o očetovskem in posvojiteljskem dopustu ter dopustu za nego staršev;

| 28. | poudarja, da je nasilja nad ženskami in moškimi več v časih velikih gospodarskih premikov; zato države članice spodbuja, naj uporabljajo nacionalno zakonodajo za obravnavo vseh oblik nasilja na podlagi spola, in pozdravlja pobudo španskega predsedstva za ustanovitev evropskega observatorija za nasilje nad ženskami; podobno pozdravlja pobudo skupine držav članic o poglavitnem instrumentu za zaščito žrtve (evropska odredba o zaščiti); |
| --- | --- |

28.

poudarja, da je nasilja nad ženskami in moškimi več v časih velikih gospodarskih premikov; zato države članice spodbuja, naj uporabljajo nacionalno zakonodajo za obravnavo vseh oblik nasilja na podlagi spola, in pozdravlja pobudo španskega predsedstva za ustanovitev evropskega observatorija za nasilje nad ženskami; podobno pozdravlja pobudo skupine držav članic o poglavitnem instrumentu za zaščito žrtve (evropska odredba o zaščiti);

| 29. | poziva države članice, naj zlasti s kampanjami za ozaveščanje spodbudijo kolektivno zavedanje pojava nasilja nad ženskami; opozarja, da sta izobraževanje in ozaveščanje mladih bistvenega pomena za preprečevanje tovrstnih pojavov; |
| --- | --- |

29.

poziva države članice, naj zlasti s kampanjami za ozaveščanje spodbudijo kolektivno zavedanje pojava nasilja nad ženskami; opozarja, da sta izobraževanje in ozaveščanje mladih bistvenega pomena za preprečevanje tovrstnih pojavov;

| 30. | poziva evropske institucije, države članice ter lokalne in regionalne organe, naj sprejmejo učinkovite ukrepe, zlasti po zakonodajni poti, da bi ženske in moški uravnoteženo zasedali odgovorne položaje v podjetjih in političnih organih, tudi v upravnih odborih podjetij, ter v lokalnih, regionalnih, nacionalnih in evropskih javnih institucijah ter organih, ki bi morali dajati zgled; zato poziva k določitvi zavezujočih ciljev, da bi zagotovili enako zastopanost žensk in moških; |
| --- | --- |

30.

poziva evropske institucije, države članice ter lokalne in regionalne organe, naj sprejmejo učinkovite ukrepe, zlasti po zakonodajni poti, da bi ženske in moški uravnoteženo zasedali odgovorne položaje v podjetjih in političnih organih, tudi v upravnih odborih podjetij, ter v lokalnih, regionalnih, nacionalnih in evropskih javnih institucijah ter organih, ki bi morali dajati zgled; zato poziva k določitvi zavezujočih ciljev, da bi zagotovili enako zastopanost žensk in moških;

| 31. | poudarja, da so ženske premalo udeležene pri sprejemanju finančnih odločitev, pravzaprav so ženske ena od skupin, ki jih finančna tveganja ogrožajo in so sedaj izključene iz sprejemanja finančnih odločitev; poziva Svet, Komisijo in države članice, naj izboljšajo žensko udeležbo na vseh ravneh odločanja, zlasti pri sprejemanju proračuna in vodenju evropskih finančnih sistemov, tudi Evropske centralne banke; v zvezi s tem poudarja, da je treba spodbujati finančno pismenost za dekleta in ženske; |
| --- | --- |

31.

poudarja, da so ženske premalo udeležene pri sprejemanju finančnih odločitev, pravzaprav so ženske ena od skupin, ki jih finančna tveganja ogrožajo in so sedaj izključene iz sprejemanja finančnih odločitev; poziva Svet, Komisijo in države članice, naj izboljšajo žensko udeležbo na vseh ravneh odločanja, zlasti pri sprejemanju proračuna in vodenju evropskih finančnih sistemov, tudi Evropske centralne banke; v zvezi s tem poudarja, da je treba spodbujati finančno pismenost za dekleta in ženske;

| 32. | pozdravlja odločitev norveške vlade, da delež žensk v upravah javnih družb poveča na vsaj 40 %, kar je omogočilo povečanje deleža žensk v upravnih odborih na sedanjo številko 41 %; poziva Komisijo in države članice, naj norveško pobudo vzamejo kot pozitivni primer in gredo v isti smeri za podjetja, ki kotirajo na borzi; |
| --- | --- |

32.

pozdravlja odločitev norveške vlade, da delež žensk v upravah javnih družb poveča na vsaj 40 %, kar je omogočilo povečanje deleža žensk v upravnih odborih na sedanjo številko 41 %; poziva Komisijo in države članice, naj norveško pobudo vzamejo kot pozitivni primer in gredo v isti smeri za podjetja, ki kotirajo na borzi;

| 33. | pozdravlja potrebo po večjem številu žensk v upravah javnih družb, vendar poudarja, da morajo nacionalne vlade ukrepati v skladu s svojimi potrebami; |
| --- | --- |

33.

pozdravlja potrebo po večjem številu žensk v upravah javnih družb, vendar poudarja, da morajo nacionalne vlade ukrepati v skladu s svojimi potrebami;

| 34. | poudarja, da so lahko naložbe v socialno infrastrukturo priložnost za posodobitev Evrope in da se spodbudi enakost med spoloma, in da so te naložbe nekakšna vzporedna strategija naložbam v zelene tehnologije, s katerimi bomo posodobili fizične infrastrukture; meni, da bi morala zato biti enakost med spoloma politična prednostna naloga in glavno sredstvo; |
| --- | --- |

34.

poudarja, da so lahko naložbe v socialno infrastrukturo priložnost za posodobitev Evrope in da se spodbudi enakost med spoloma, in da so te naložbe nekakšna vzporedna strategija naložbam v zelene tehnologije, s katerimi bomo posodobili fizične infrastrukture; meni, da bi morala zato biti enakost med spoloma politična prednostna naloga in glavno sredstvo;

| 35. | ugotavlja, da je ob upoštevanju strategije EU 2020 zeleno gospodarstvo bistvenega pomena; poudarja, da „zelena delovna mesta“ lahko postanejo ključni segment rasti prihodnjih evropskih trgov dela, da se že danes lahko več kot 20 milijonov delovnih mest v Evropski uniji šteje za „zelene“ in da nedavni dokazi kažejo, da se lahko delovna mesta samo v sektorju za obnovljivo energijo do leta 2020 podvojijo na 2,8 milijona; |
| --- | --- |

35.

ugotavlja, da je ob upoštevanju strategije EU 2020 zeleno gospodarstvo bistvenega pomena; poudarja, da „zelena delovna mesta“ lahko postanejo ključni segment rasti prihodnjih evropskih trgov dela, da se že danes lahko več kot 20 milijonov delovnih mest v Evropski uniji šteje za „zelene“ in da nedavni dokazi kažejo, da se lahko delovna mesta samo v sektorju za obnovljivo energijo do leta 2020 podvojijo na 2,8 milijona;

| 36. | poudarja, da bosta preoblikovanje gospodarstva v okolju prijazno in prehod na nizkoogljično gospodarstvo sprožila velikansko povpraševanje po kvalificiranih delavcih; opozarja, da so ženske zelo slabo zastopane v sektorju obnovljivih virov energije, zlasti pa v znanosti in na tehnološko intenzivnih delovnih mestih; poziva Svet, Komisijo in države članice, naj poskrbijo, da bodo delavke bolj vključene v izobraževalne projekte in programe ekoloških sprememb, na primer v sektorju obnovljivih virov energije, v znanosti ter na tehnološko intenzivnih delovnih mestih; poziva države članice, naj spodbujajo ženske v lokalnih pobudah za podjetništvo na teh področjih z omogočanjem lažjega dostopa do razpoložljivih evropskih strukturnih skladov z razširjanjem podatkov in delavnicami za usposabljanje; |
| --- | --- |

36.

poudarja, da bosta preoblikovanje gospodarstva v okolju prijazno in prehod na nizkoogljično gospodarstvo sprožila velikansko povpraševanje po kvalificiranih delavcih; opozarja, da so ženske zelo slabo zastopane v sektorju obnovljivih virov energije, zlasti pa v znanosti in na tehnološko intenzivnih delovnih mestih; poziva Svet, Komisijo in države članice, naj poskrbijo, da bodo delavke bolj vključene v izobraževalne projekte in programe ekoloških sprememb, na primer v sektorju obnovljivih virov energije, v znanosti ter na tehnološko intenzivnih delovnih mestih; poziva države članice, naj spodbujajo ženske v lokalnih pobudah za podjetništvo na teh področjih z omogočanjem lažjega dostopa do razpoložljivih evropskih strukturnih skladov z razširjanjem podatkov in delavnicami za usposabljanje;

| 37. | spodbuja delodajalce v državah članicah, naj ustvarijo več priložnosti za delavke na področju novih tehnologij, da bi okrepili sektor visoke tehnologije v skladu s cilji strategije EU 2020; |
| --- | --- |

37.

spodbuja delodajalce v državah članicah, naj ustvarijo več priložnosti za delavke na področju novih tehnologij, da bi okrepili sektor visoke tehnologije v skladu s cilji strategije EU 2020;

| 38. | poziva Svet, Komisijo in države članice, naj na nacionalni ravni spodbujajo celovito izvajanje evropskih strukturnih skladov in naj se posledicam recesije zoperstavijo s pobudami za preusposabljanje in izpopolnjevanje, kot to določajo člen 16 splošne uredbe (10) in člena 6 uredbe o Evropskem socialnem skladu (11) in uredbe o Evropskem skladu za regionalni razvoj (12); |
| --- | --- |

38.

poziva Svet, Komisijo in države članice, naj na nacionalni ravni spodbujajo celovito izvajanje evropskih strukturnih skladov in naj se posledicam recesije zoperstavijo s pobudami za preusposabljanje in izpopolnjevanje, kot to določajo člen 16 splošne uredbe (10) in člena 6 uredbe o Evropskem socialnem skladu (11) in uredbe o Evropskem skladu za regionalni razvoj (12);

| 39. | poziva k spremembi uredbe o Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja (EKSRP), da bo mogoče v programskem obdobju 2014–2020 sprejeti proaktivne ukrepe v podporo ženskam, ki so bili mogoči v prejšnjih obdobjih, v sedanjem pa ne, in bodo imeli zelo pozitivne učinke na zaposlovanje žensk na podeželju; |
| --- | --- |

39.

poziva k spremembi uredbe o Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja (EKSRP), da bo mogoče v programskem obdobju 2014–2020 sprejeti proaktivne ukrepe v podporo ženskam, ki so bili mogoči v prejšnjih obdobjih, v sedanjem pa ne, in bodo imeli zelo pozitivne učinke na zaposlovanje žensk na podeželju;

| 40. | poziva države članice, naj razvijejo mehanizme za enako zastopanost obeh spolov pri upravljanju, ki bi omogočali, da bi se strokovno znanje o enakosti spolov razširilo po vladnih organih in drugih agencijah, ki izvajajo ukrepe iz kohezijskih in strukturnih skladov in bi bila dana spodbuda ženskim organizacijam in mrežam; |
| --- | --- |

40.

poziva države članice, naj razvijejo mehanizme za enako zastopanost obeh spolov pri upravljanju, ki bi omogočali, da bi se strokovno znanje o enakosti spolov razširilo po vladnih organih in drugih agencijah, ki izvajajo ukrepe iz kohezijskih in strukturnih skladov in bi bila dana spodbuda ženskim organizacijam in mrežam;

| 41. | spodbuja Evropski inštitut za enakost spolov, naj opravi analizo vplivov gospodarske in finančne krize z vidika spola; meni, da bi morala biti analiza vplivov opravljena s pomočjo natančnih kazalcev, ki bi upoštevali specifični kontekst krize; druge evropske institucije, kot je Evropska fundacija za izboljševanje življenjskih in delovnih pogojev, poziva, naj v svojem rednem delu predlagajo odgovore na vprašanja o enakosti spolov; |
| --- | --- |

41.

spodbuja Evropski inštitut za enakost spolov, naj opravi analizo vplivov gospodarske in finančne krize z vidika spola; meni, da bi morala biti analiza vplivov opravljena s pomočjo natančnih kazalcev, ki bi upoštevali specifični kontekst krize; druge evropske institucije, kot je Evropska fundacija za izboljševanje življenjskih in delovnih pogojev, poziva, naj v svojem rednem delu predlagajo odgovore na vprašanja o enakosti spolov;

| 42. | poudarja, da je treba razviti programe in finančne spodbude, da bi spodbudili in pospešili udeležbo žensk v malih in srednje velikih podjetjih; |
| --- | --- |

42.

poudarja, da je treba razviti programe in finančne spodbude, da bi spodbudili in pospešili udeležbo žensk v malih in srednje velikih podjetjih;

| 43. | poziva Svet, Komisijo in države članice, naj priznajo in podprejo prispevek civilne družbe pri soočanju s finančno in gospodarsko krizo, zlasti glede na evropsko leto boja proti revščini in socialni izključenosti; |
| --- | --- |

43.

poziva Svet, Komisijo in države članice, naj priznajo in podprejo prispevek civilne družbe pri soočanju s finančno in gospodarsko krizo, zlasti glede na evropsko leto boja proti revščini in socialni izključenosti;

| 44. | naroči predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladami držav članic, socialnim partnerjem in nevladnim organizacijam s tega področja. |
| --- | --- |

44.

naroči predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladami držav članic, socialnim partnerjem in nevladnim organizacijam s tega področja.

---

(1)  UL L 204, 26. 7. 2006, str. 23.

(2)  UL C 313 E, 20.12.2006, str. 118.

(3)  UL C 301 E, 13.12.2007, str. 56.

(4)  UL C 295 E, 4.12.2009, str. 35.

(5)  UL C 16 E, 22.1.2010, str. 21.

(6)  Sprejeta besedila, P6_TA(2009)0371.

(7)  Sprejeta besedila, P7_TA(2009)0029

(8)  Direktiva Sveta 75/117/EGS z dne 10. februarja 1975 o približevanju zakonodaje držav članic v zvezi z uporabo načela enakega plačila za moške in ženske (UL L 45, 19.2.1975, str. 19).

(9)  Sklepi Sveta o enakosti spolov: krepitev rasti in zaposlovanja – prispevek k lizbonski strategiji po letu 2010, zasedanje Sveta za zaposlovanje, socialno politiko, zdravje in varstvo potrošnikov, Bruselj, 30. november 2009.

(10)  Uredba Sveta (ES) št. 1083/2006 z dne 11. julija 2006 o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu in Kohezijskem skladu (UL L 210, 31.7.2006, str. 25).

(11)  Uredba (ES) št. 1081/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. julija 2006 o Evropskem socialnem skladu (UL L 210, 31.7.2006, str. 12).

(12)  Uredba (ES) št. 1080/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. julija 2006 o Evropskem skladu za regionalni razvoj (UL L 210, 31.7.2006, str. 1).

---

| 12.8.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 236/87 |
| --- | --- | --- | --- |

12.8.2011

SL

Uradni list Evropske unije

CE 236/87

---

Četrtek, 17. junij 2010Ocena rezultatov načrta za enakost med ženskami in moškimi 2006–2010 in priporočila za naprej

P7_TA(2010)0232

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. junija 2010 o oceni rezultatov načrta za enakost med ženskami in moškimi 2006–2010 in priporočilih za naprej (2009/2242(INI))

2011/C 236 E/13

Evropski parlament,

ob upoštevanju členov 2 in 3(3), druge alineje, Pogodbe o Evropski uniji (PEU) in člena 157 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU),

ob upoštevanju člena 3 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah,

ob upoštevanju sporočila Komisije „Načrt za enakost med ženskami in moškimi 2006–2010“ (KOM(2006)0092),

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 26. novembra 2008 o vmesnem poročilu o napredku načrta za enakost med ženskami in moškimi (2006–2010) (KOM(2008)0760),

ob upoštevanju poročila Komisije z dne 18. decembra 2009 o enakosti žensk in moških – 2010 (KOM(2009)0694),

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 7. junija 2000 z naslovom „Oblikovanje okvirne strategije Skupnosti na področju enakosti med moškimi in ženskami (2001–2005)“ (KOM(2000)0335) in letnih poročil Komisije o enakosti med ženskami in moškimi v Evropski uniji 2000, 2001, 2002, 2004, 2005, 2006, 2007, 2008 in 2009 (KOM(2001)0179, KOM(2002)0258, KOM(2003)0098, KOM(2004)0115, KOM(2005)0044, KOM(2006)0071, KOM(2007)0049, KOM(2008)0010 in KOM(2009)0077),

ob upoštevanju pravnih instrumentov Združenih narodov na področju človekovih pravic in zlasti pravic žensk, predvsem konvencije o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk, ter drugih instrumentov Združenih narodov na področju nasilja nad ženskami, kot so Dunajska deklaracija in akcijski program, ki ju je sprejela svetovna konferenca o človekovih pravicah, ter resolucij generalne skupščine Združenih narodov – resolucija 48/104 z dne 20. decembra 1993 o odpravi nasilja nad ženskami, resolucija 58/147 z dne 19. februarja 2004 o odpravi hišnega nasilja nad ženskami, resolucija 57/179 z dne 30. januarja 2003 o odpravi umora v imenu časti in resolucija 52/86 z dne 2. februarja 1998 o ukrepih za preprečevanje kaznivih dejanj in kazenskem sodstvu za odpravo nasilja nad ženskami,

ob upoštevanju izhodišč za ukrepanje, sprejetih na četrti svetovni konferenci o ženskah, ki je potekala 4.-15. septembra 1995 v Pekingu, ter svoje resolucije z dne 18. maja 2000 o ukrepih po pekinških izhodiščih za ukrepanje (1) in resolucije z dne 10. marca 2005 o ukrepih po četrti svetovni konferenci o ženskah (Peking+10) (2),

ob upoštevanju poročila generalnega sekretarja Združenih narodov z dne 9. oktobra 2006„Poglobljena študija o vseh oblikah nasilja nad ženskami“,

ob upoštevanju končnega poročila o položaju žensk, sprejetega marca 2005 na 49. zasedanju Generalne skupščine OZN,

ob upoštevanju protokola o pravicah žensk v Afriki, znanega tudi pod imenom maputski protokol, ki je začel veljati 26. oktobra 2005 in med drugim prepoveduje vse oblike pohabljanja spolnih organov,

ob upoštevanju resolucije 1325 varnostnega sveta Združenih narodov z dne 31. oktobra 2000 o ženskah, miru in varnosti, ki poziva k večji udeležbi žensk pri preprečevanju oboroženih sporov in ohranjanju miru,

ob upoštevanju dela Sveta Evrope na tem področju in prav posebej revidirane evropske socialne listine,

ob upoštevanju ministrske resolucije konference Sveta Evrope o enakosti med spoloma z naslovom Premoščanje razkoraka med pravno in dejansko enakostjo za doseganje resnične enakosti med spoloma (2010),

ob upoštevanju tematskega dokumenta komisarja za človekove pravice Sveta Evrope z naslovom Spolna identiteta in človekove pravice (2009), priporočila CM/Rec(2010)5 odbora ministrov Sveta Evrope državam članicam o ukrepih za boj proti diskriminaciji na podlagi spolne usmerjenosti ali identitete ter resolucije 1728(2010) in priporočila 1915(2010) parlamentarne skupščine Sveta Evrope o diskriminaciji na podlagi spolne usmerjenosti in identitete,

ob upoštevanju Direktive 2006/54/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. julija 2006 o uresničevanju načela enakih možnosti ter enakega obravnavanja moških in žensk pri zaposlovanju in poklicnem delu (preoblikovano) (3),

ob upoštevanju predloga Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi načela enakega obravnavanja moških in žensk, ki opravljajo samostojno dejavnost, in o razveljavitvi Direktive 86/613/EGS (KOM(2008)0636), ki ga je Komisija predstavila 3. oktobra 2008,

ob upoštevanju predloga Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive Sveta 92/85/EGS o uvedbi ukrepov za spodbujanje izboljšav na področju varnosti in zdravja pri delu nosečih delavk in delavk, ki so pred kratkim rodile ali dojijo (KOM(2008)0637), ki ga je Komisija predstavila 3. oktobra 2008,

ob upoštevanju poročila Komisije z dne 3. oktobra 2008 o uresničevanju barcelonskih ciljev glede varstva predšolskih otrok (KOM(2008)0638),

ob upoštevanju poročila posvetovalnega odbora Komisije za enakost med ženskami in moškimi iz maja 2003 o upoštevanju načela enakosti med spoloma pri pripravi nacionalnih proračunov,

ob upoštevanju posvetovalnega odbora za enakost med ženskami in moškimi ter njegovega mnenja o razlikah v plačilu med ženskami in moškimi, ki je bilo sprejeto 22. marca 2007,

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. januarja 2006 o strategijah za preprečevanje trgovanja z ženskami in otroki, ki so žrtve spolnega izkoriščanja (4),

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 24. oktobra 2006 o priseljevanju žensk: vloga in mesto priseljenk v Evropski uniji (5),

ob upoštevanju evropskega pakta za enakost med spoloma, ki ga je Evropski svet sprejel 23. in 24. marca 2006,

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. marca 2007 o načrtu za enakost med ženskami in moškimi 2006–2010 (6),

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. januarja 2008 o vlogi žensk v industriji (7),

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. marca 2008 o enakosti spolov in krepitvi vloge žensk v razvojnem sodelovanju (8),

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 3. septembra 2008 o enakosti med ženskami in moškimi – 2008 (9),

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 18. novembra 2008 s priporočili Komisiji o uporabi načela enakega plačila za moške in ženske (10),

ob upoštevanju svojih resolucij z dne 24. februarja 1994 (11) in 13. oktobra 2005 (12) o revščini med ženskami v Evropi ter resolucije z dne 3. februarja 2009 o nediskriminaciji na podlagi spola in solidarnosti med generacijami (13),

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. februarja 2009 o socialni ekonomiji (14),

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 26. novembra 2009 o odpravi nasilja nad ženskami (15),

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. februarja 2010 o preprečevanju trgovine z ljudmi (16),

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. februarja 2010 o enakosti žensk in moških v Evropski uniji – 2009 (17),

ob upoštevanju člena 48 svojega poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za pravice žensk in enakost spolov (A7–0156/2010),

| A. | ker v politični realnosti in življenju žensk še vedno ostajajo velike neenakosti, čeprav je enakost žensk in moških obvezni pogoj za polno uživanje naših univerzalnih človekovih pravic in temeljno načelo Evropske unije, ki je že dolgo urejeno s pogodbami, |
| --- | --- |

A.

ker v politični realnosti in življenju žensk še vedno ostajajo velike neenakosti, čeprav je enakost žensk in moških obvezni pogoj za polno uživanje naših univerzalnih človekovih pravic in temeljno načelo Evropske unije, ki je že dolgo urejeno s pogodbami,

| B. | ker politike za enakost med spoloma predstavljajo instrument gospodarskega razvoja in socialne kohezije, |
| --- | --- |

B.

ker politike za enakost med spoloma predstavljajo instrument gospodarskega razvoja in socialne kohezije,

| C. | ker mora biti enakost med spoloma prepoznavni znak evropske kulturne in politične identitete, |
| --- | --- |

C.

ker mora biti enakost med spoloma prepoznavni znak evropske kulturne in politične identitete,

| D. | ker je nasilje nad ženskami velika ovira pri doseganju enakosti med spoloma in spada med najbolj razširjene kršitve človekovih pravic, ki ne pozna ne zemljepisnih ne finančnih ali socialnih preprek; ker je število žensk žrtev nasilja zastrašljivo, |
| --- | --- |

D.

ker je nasilje nad ženskami velika ovira pri doseganju enakosti med spoloma in spada med najbolj razširjene kršitve človekovih pravic, ki ne pozna ne zemljepisnih ne finančnih ali socialnih preprek; ker je število žensk žrtev nasilja zastrašljivo,

| E. | ker ne moremo več biti vezani na izrabljene, ekološko nesprejemljive gospodarske modele, osnovane na zastareli delitvi dela po spolu, ki jo je izpodrinilo vključevanje žensk na trg dela; ker potrebujemo nov in družbeno sprejemljiv model, osnovan na znanju in inovacijah, ki bo znanje in izkušnje žensk polno vključeval v gospodarstvo, ki bo obnovil ravnovesje med odgovornostjo moških in žensk v javnem in zasebnem življenju in bo uskladil poklicno in zasebno življenje, |
| --- | --- |

E.

ker ne moremo več biti vezani na izrabljene, ekološko nesprejemljive gospodarske modele, osnovane na zastareli delitvi dela po spolu, ki jo je izpodrinilo vključevanje žensk na trg dela; ker potrebujemo nov in družbeno sprejemljiv model, osnovan na znanju in inovacijah, ki bo znanje in izkušnje žensk polno vključeval v gospodarstvo, ki bo obnovil ravnovesje med odgovornostjo moških in žensk v javnem in zasebnem življenju in bo uskladil poklicno in zasebno življenje,

| F. | ker je, celotno gledano, doseženi napredek nezadosten, čeprav je načrt za enakost med ženskami in moškimi 2006–2010 opozoril na pomanjkljivosti pri doseganju polne enakosti in je v nekaterih primerih spodbudil izvajanje programa za enakost med spoloma, |
| --- | --- |

F.

ker je, celotno gledano, doseženi napredek nezadosten, čeprav je načrt za enakost med ženskami in moškimi 2006–2010 opozoril na pomanjkljivosti pri doseganju polne enakosti in je v nekaterih primerih spodbudil izvajanje programa za enakost med spoloma,

| G. | ker je treba povečati prizadevanja za vključevanje vidika spola v javne politike, |
| --- | --- |

G.

ker je treba povečati prizadevanja za vključevanje vidika spola v javne politike,

| H. | ker je celoten učinek finančne krize še vedno težko oceniti, očitno pa je, da ima sedanja gospodarska in družbena kriza posebej hude posledice za ženske in za dolgoročno uresničevanje politik za doseganje enakosti med ženskami in moškimi, zato se različne oblike neenakosti in diskriminacije še stopnjujejo, |
| --- | --- |

H.

ker je celoten učinek finančne krize še vedno težko oceniti, očitno pa je, da ima sedanja gospodarska in družbena kriza posebej hude posledice za ženske in za dolgoročno uresničevanje politik za doseganje enakosti med ženskami in moškimi, zato se različne oblike neenakosti in diskriminacije še stopnjujejo,

| I. | ker ima enakost med moškimi in ženskami pomemben pozitiven vpliv na gospodarsko produktivnost in rast in ker ima sodelovanje žensk na trgu dela številne socialne in gospodarske koristi, |
| --- | --- |

I.

ker ima enakost med moškimi in ženskami pomemben pozitiven vpliv na gospodarsko produktivnost in rast in ker ima sodelovanje žensk na trgu dela številne socialne in gospodarske koristi,

| J. | ker bodo ženske v naši starajoči se družbi neobhodno potrebne na trgu dela, saj se bo hkrati povečalo povpraševanje po oskrbi ostarelih, kar zelo verjetno vodi v nevarnost, da bodo ženske nosile dvojno breme, |
| --- | --- |

J.

ker bodo ženske v naši starajoči se družbi neobhodno potrebne na trgu dela, saj se bo hkrati povečalo povpraševanje po oskrbi ostarelih, kar zelo verjetno vodi v nevarnost, da bodo ženske nosile dvojno breme,

| K. | ker je med več kot 85 milijoni oseb v Evropski uniji, ki trpijo revščino, večina žensk, k takšnemu položaju pa prispevajo brezposelnost, negotova zaposlitev, nizke plače, raven pokojnin, nižja od eksistenčnega minimuma, ter težak dostop do kakovostnih javnih storitev na najrazličnejših področjih; ker se je v preteklih desetih letih število žensk, ki živijo v revščini, v primerjavi s številom moških povečalo nesorazmerno, |
| --- | --- |

K.

ker je med več kot 85 milijoni oseb v Evropski uniji, ki trpijo revščino, večina žensk, k takšnemu položaju pa prispevajo brezposelnost, negotova zaposlitev, nizke plače, raven pokojnin, nižja od eksistenčnega minimuma, ter težak dostop do kakovostnih javnih storitev na najrazličnejših področjih; ker se je v preteklih desetih letih število žensk, ki živijo v revščini, v primerjavi s številom moških povečalo nesorazmerno,

| L. | ker razlike v povprečni plači glede na spol presegajo 17 %, kar vodi v razlike v pokojninah in feminizacijo revščine na starost, in ker je videti, da se bodo posredne oblike diskriminacije dodatno stopnjevale z rastočo brezposelnostjo, ki prizadeva ženske in dekleta, |
| --- | --- |

L.

ker razlike v povprečni plači glede na spol presegajo 17 %, kar vodi v razlike v pokojninah in feminizacijo revščine na starost, in ker je videti, da se bodo posredne oblike diskriminacije dodatno stopnjevale z rastočo brezposelnostjo, ki prizadeva ženske in dekleta,

| M. | ker razlike med ženskami in moškimi vztrajajo pri otroškem varstvu in skrbi za druge vzdrževane družinske člane, saj ženske neplačani skrbi za otroke in druge vzdrževane družinske člane posvetijo dvakrat do več kot trikrat toliko ur kot moški, |
| --- | --- |

M.

ker razlike med ženskami in moškimi vztrajajo pri otroškem varstvu in skrbi za druge vzdrževane družinske člane, saj ženske neplačani skrbi za otroke in druge vzdrževane družinske člane posvetijo dvakrat do več kot trikrat toliko ur kot moški,

| N. | ker so ženske pogosto izpostavljene večplastni diskriminaciji po spolu, starosti (zlasti starejše ženske), invalidnosti, narodnostni ali rasni pripadnosti, veroizpovedi, nacionalnosti, migracijskem statusu, družbeno-ekonomskem statusu, vključno z ženskami v enočlanskih gospodinjstvih, spolni usmerjenosti in/ali spolni identiteti, in ker diskriminacija z med seboj povezanimi učinki ovira krepitev vloge žensk in njihovo napredovanje v družbi, |
| --- | --- |

N.

ker so ženske pogosto izpostavljene večplastni diskriminaciji po spolu, starosti (zlasti starejše ženske), invalidnosti, narodnostni ali rasni pripadnosti, veroizpovedi, nacionalnosti, migracijskem statusu, družbeno-ekonomskem statusu, vključno z ženskami v enočlanskih gospodinjstvih, spolni usmerjenosti in/ali spolni identiteti, in ker diskriminacija z med seboj povezanimi učinki ovira krepitev vloge žensk in njihovo napredovanje v družbi,

| O. | ker je temeljnega pomena, da se zagotovi enak dostop do sredstev, pravic in politične moči, za to pa so potrebne strukturne in kulturne spremembe, odprava stereotipov in spodbujanje enakosti, |
| --- | --- |

O.

ker je temeljnega pomena, da se zagotovi enak dostop do sredstev, pravic in politične moči, za to pa so potrebne strukturne in kulturne spremembe, odprava stereotipov in spodbujanje enakosti,

| P. | ker stereotipi, ki še vedno ostajajo glede izobraževalnih in poklicnih možnosti žensk, pomagajo ohranjati neenakost, |
| --- | --- |

P.

ker stereotipi, ki še vedno ostajajo glede izobraževalnih in poklicnih možnosti žensk, pomagajo ohranjati neenakost,

| Q. | ker se ločevanje po spolu v nekaterih sektorjih in poklicih ne zmanjšuje, ampak nasprotno v nekaterih državah celo narašča, |
| --- | --- |

Q.

ker se ločevanje po spolu v nekaterih sektorjih in poklicih ne zmanjšuje, ampak nasprotno v nekaterih državah celo narašča,

| R. | ker družinsko pravo (zlasti predpisi o sklenitvi zakonske zveze in razvezi) ženske pogosto postavlja v pravno in finančno šibkejši položaj in ker včasih sodišča prispevajo k neenakosti med moškimi in ženskami, ko družinsko pravo uporabijo na temelju modelov tradicionalne vloge, ne pa glede na enake pravice, |
| --- | --- |

R.

ker družinsko pravo (zlasti predpisi o sklenitvi zakonske zveze in razvezi) ženske pogosto postavlja v pravno in finančno šibkejši položaj in ker včasih sodišča prispevajo k neenakosti med moškimi in ženskami, ko družinsko pravo uporabijo na temelju modelov tradicionalne vloge, ne pa glede na enake pravice,

| S. | ker (verske) skupine pogosto zlorabljajo pravico do ugovora vesti za omejevanje pravic žensk na področjih, kot je zdravstveno varstvo in družinsko pravo, |
| --- | --- |

S.

ker (verske) skupine pogosto zlorabljajo pravico do ugovora vesti za omejevanje pravic žensk na področjih, kot je zdravstveno varstvo in družinsko pravo,

| T. | ker je sodelovanje žensk pri sprejemanju odločitev odločilni pokazatelj enakosti med spoloma; ker na vodilnih položajih v podjetjih in na univerzah še vedno ni veliko žensk in ker število političark ali raziskovalk narašča zelo počasi, |
| --- | --- |

T.

ker je sodelovanje žensk pri sprejemanju odločitev odločilni pokazatelj enakosti med spoloma; ker na vodilnih položajih v podjetjih in na univerzah še vedno ni veliko žensk in ker število političark ali raziskovalk narašča zelo počasi,

| U. | ker sedanji izzivi in pridobljene izkušnje dokazujejo, da je politična neusklajenost med različnimi področji v preteklosti postavila ovire pri doseganju enakosti med ženskami in moškimi in da obstaja potreba po ustreznejših virih in večjem usklajevanju, širjenju in spodbujanju pravic žensk ob upoštevanju različnih položajev, v katerih se nahajajo, |
| --- | --- |

U.

ker sedanji izzivi in pridobljene izkušnje dokazujejo, da je politična neusklajenost med različnimi področji v preteklosti postavila ovire pri doseganju enakosti med ženskami in moškimi in da obstaja potreba po ustreznejših virih in večjem usklajevanju, širjenju in spodbujanju pravic žensk ob upoštevanju različnih položajev, v katerih se nahajajo,

| V. | ker se je izkazalo, da so pozitivni ukrepi v podporo ženskam izredno pomembni za njihovo polno vključitev na trg dela in v družbo nasploh, |
| --- | --- |

V.

ker se je izkazalo, da so pozitivni ukrepi v podporo ženskam izredno pomembni za njihovo polno vključitev na trg dela in v družbo nasploh,

| W. | ker je ne glede na odločenost, ki jo je spodbudilo praznovanje 15. letnice pekinških izhodišč za ukrepanje, pot do njene uresničitve še dolga, |
| --- | --- |

W.

ker je ne glede na odločenost, ki jo je spodbudilo praznovanje 15. letnice pekinških izhodišč za ukrepanje, pot do njene uresničitve še dolga,

| X. | ker so podatki, ločeni po spolu, bistveno orodje za doseganje resničnega napredka in učinkovito oceno dosežkov, |
| --- | --- |

X.

ker so podatki, ločeni po spolu, bistveno orodje za doseganje resničnega napredka in učinkovito oceno dosežkov,

| Y. | ker je letošnje leto evropsko leto boja proti revščini in je zato potreba po usklajenem delovanju in politikah, ki bodo učinkovito prispevale k izboljšanju sedanjega položaja, še večja, |
| --- | --- |

Y.

ker je letošnje leto evropsko leto boja proti revščini in je zato potreba po usklajenem delovanju in politikah, ki bodo učinkovito prispevale k izboljšanju sedanjega položaja, še večja,

| Z. | ker mineva 100 let od razglasitve 8. marca za mednarodni dan žensk in je bila obletnica tudi obeležena; ker se je treba zavedati pomena, ki ga ima sodelovanje žensk in njihovih organizacij pri spodbujanju enakosti in v boju proti različnim oblikam diskriminacije in neenakosti, |
| --- | --- |

Z.

ker mineva 100 let od razglasitve 8. marca za mednarodni dan žensk in je bila obletnica tudi obeležena; ker se je treba zavedati pomena, ki ga ima sodelovanje žensk in njihovih organizacij pri spodbujanju enakosti in v boju proti različnim oblikam diskriminacije in neenakosti,

| AA. | ker vprašanje, kako usklajevati poklicno, družinsko in zasebno življenje, še vedno ni rešeno ne za ženske ne za moške, |
| --- | --- |

AA.

ker vprašanje, kako usklajevati poklicno, družinsko in zasebno življenje, še vedno ni rešeno ne za ženske ne za moške,

| AB. | ker sta dostopno otroško varstvo in oskrba ostarelih in drugih vzdrževanih oseb bistvenega pomena, če naj moški in ženske enakovredno nastopajo na trgu dela, pri izobraževanju in usposabljanju, |
| --- | --- |

AB.

ker sta dostopno otroško varstvo in oskrba ostarelih in drugih vzdrževanih oseb bistvenega pomena, če naj moški in ženske enakovredno nastopajo na trgu dela, pri izobraževanju in usposabljanju,

| AC. | ker v večini držav članic sistemi socialnega varstva ne upoštevajo dovolj specifičnih pogojev žensk, ki živijo v revščini; ker so ženske v veliko večji nevarnosti, da pristanejo v revščini; ker je delitev družinskih in gospodinjskih obveznosti med moške in ženske, nenazadnje s spodbujenim koriščenjem dopusta za nego in varstvo otroka obeh staršev in očetovskega dopusta, osnovni pogoj za spodbujanje in doseganje enakosti med spoloma; in ker je to, da se čas porodniškega dopusta in dopusta za nego in varstvo otroka ne šteje v izračunu skupne delovne dobe, diskriminatorno in postavlja ženske v slabši položaj na trgu dela, |
| --- | --- |

AC.

ker v večini držav članic sistemi socialnega varstva ne upoštevajo dovolj specifičnih pogojev žensk, ki živijo v revščini; ker so ženske v veliko večji nevarnosti, da pristanejo v revščini; ker je delitev družinskih in gospodinjskih obveznosti med moške in ženske, nenazadnje s spodbujenim koriščenjem dopusta za nego in varstvo otroka obeh staršev in očetovskega dopusta, osnovni pogoj za spodbujanje in doseganje enakosti med spoloma; in ker je to, da se čas porodniškega dopusta in dopusta za nego in varstvo otroka ne šteje v izračunu skupne delovne dobe, diskriminatorno in postavlja ženske v slabši položaj na trgu dela,

Ocena načrta 2006–2010

| 1. | ugotavlja, da je na področju enake ekonomske neodvisnosti za ženske in moške stopnja zaposlenosti žensk skoraj 60-odstotna, kar je skladno z lizbonskimi cilji na področju zaposlovanja; kljub vsemu obžaluje, da ni zavezujočih ukrepov za odpravo razlik v plačah med spoloma in poudarja potrebo po nujnih ukrepih za izboljšanje položaja žensk z negotovo zaposlitvijo, predvsem žensk migrantk in pripadnic etničnih manjšin, ki so v času gospodarske in finančne krize še bolj izpostavljene; poziva tudi k odpravljanju neenakosti med spoloma na področju javnega zdravstva in pri zagotavljanju enakega dostopa do zdravstvenih storitev; |
| --- | --- |

1.

ugotavlja, da je na področju enake ekonomske neodvisnosti za ženske in moške stopnja zaposlenosti žensk skoraj 60-odstotna, kar je skladno z lizbonskimi cilji na področju zaposlovanja; kljub vsemu obžaluje, da ni zavezujočih ukrepov za odpravo razlik v plačah med spoloma in poudarja potrebo po nujnih ukrepih za izboljšanje položaja žensk z negotovo zaposlitvijo, predvsem žensk migrantk in pripadnic etničnih manjšin, ki so v času gospodarske in finančne krize še bolj izpostavljene; poziva tudi k odpravljanju neenakosti med spoloma na področju javnega zdravstva in pri zagotavljanju enakega dostopa do zdravstvenih storitev;

| 2. | pozdravlja zakonodajne predloge Komisije za lažje usklajevanje poklicnega, zasebnega in družinskega življenja; vseeno ugotavlja, da vprašanje očetovskega, posvojiteljskega in skrbniškega dopusta še ne bilo obravnavano, in obžaluje, da je le nekaj držav članic uresničilo barcelonske cilje glede zagotavljanja kakovostnega in cenovno dostopnega varstva otrok; zato poziva države članice, naj obnovijo zavezanost temu cilju; |
| --- | --- |

2.

pozdravlja zakonodajne predloge Komisije za lažje usklajevanje poklicnega, zasebnega in družinskega življenja; vseeno ugotavlja, da vprašanje očetovskega, posvojiteljskega in skrbniškega dopusta še ne bilo obravnavano, in obžaluje, da je le nekaj držav članic uresničilo barcelonske cilje glede zagotavljanja kakovostnega in cenovno dostopnega varstva otrok; zato poziva države članice, naj obnovijo zavezanost temu cilju;

| 3. | obžaluje, da so ženske v večini držav članic še vedno premalo zastopane na področju političnega in gospodarskega odločanja; poziva Komisijo, naj nadaljuje z uvajanjem ukrepov za spodbujanje enakega sodelovanja žensk in moških pri odločanju; |
| --- | --- |

3.

obžaluje, da so ženske v večini držav članic še vedno premalo zastopane na področju političnega in gospodarskega odločanja; poziva Komisijo, naj nadaljuje z uvajanjem ukrepov za spodbujanje enakega sodelovanja žensk in moških pri odločanju;

| 4. | je seznanjen z dejavnostmi programa DAPHNE III za preprečevanje nasilja nad ženskami in boj proti njemu; kljub vsemu ponovno poudarja potrebo po zakonodajnih ukrepih na evropski ravni za izkoreninjenje nasilja na podlagi spola; |
| --- | --- |

4.

je seznanjen z dejavnostmi programa DAPHNE III za preprečevanje nasilja nad ženskami in boj proti njemu; kljub vsemu ponovno poudarja potrebo po zakonodajnih ukrepih na evropski ravni za izkoreninjenje nasilja na podlagi spola;

| 5. | pozdravlja vključevanje enakosti med spoloma kot prednostne naloge v skupne programe izobraževanja in usposabljanja, da bi s tem prispevali k odpravi družbenih stereotipov; vseeno obžaluje, da so spolni stereotipi še vedno podlaga za mnoge neenakosti; zato poziva Komisijo in države članice, naj začnejo kampanje za ozaveščanje javnosti, da bi odpravili stereotipe in tradicionalne vloge spolov, zlasti kampanje za moške, ki bodo opozarjale na potrebo po delitvi družinskih obveznosti; |
| --- | --- |

5.

pozdravlja vključevanje enakosti med spoloma kot prednostne naloge v skupne programe izobraževanja in usposabljanja, da bi s tem prispevali k odpravi družbenih stereotipov; vseeno obžaluje, da so spolni stereotipi še vedno podlaga za mnoge neenakosti; zato poziva Komisijo in države članice, naj začnejo kampanje za ozaveščanje javnosti, da bi odpravili stereotipe in tradicionalne vloge spolov, zlasti kampanje za moške, ki bodo opozarjale na potrebo po delitvi družinskih obveznosti;

| 6. | pozdravlja zavezanost Komisije načelom deklaracije tisočletja za razvoj in pekinških izhodišč za ukrepanje pri spodbujanju enakosti med spoloma zunaj Unije; poziva k doslednejšem vključevanju načela enakosti med spoloma v razvojno, zunanjo in zunanjetrgovinsko politiko EU; |
| --- | --- |

6.

pozdravlja zavezanost Komisije načelom deklaracije tisočletja za razvoj in pekinških izhodišč za ukrepanje pri spodbujanju enakosti med spoloma zunaj Unije; poziva k doslednejšem vključevanju načela enakosti med spoloma v razvojno, zunanjo in zunanjetrgovinsko politiko EU;

Na institucionalni ravni

| 7. | predlaga, naj nova strategija za enakost med ženskami in moškimi v Uniji vsebuje akcijski program in predvidi politično delovanje, ki bo temeljilo na pekinških izhodiščih za ukrepanje in njenih dosežkih, saj predstavljajo človekove pravice žensk in deklet neodtujljiv, neločljiv in sestavni del univerzalnih človekovih pravic; |
| --- | --- |

7.

predlaga, naj nova strategija za enakost med ženskami in moškimi v Uniji vsebuje akcijski program in predvidi politično delovanje, ki bo temeljilo na pekinških izhodiščih za ukrepanje in njenih dosežkih, saj predstavljajo človekove pravice žensk in deklet neodtujljiv, neločljiv in sestavni del univerzalnih človekovih pravic;

| 8. | opozarja na to, kako pomembno je, da se še naprej izvaja vseh šest prednostnih področij delovanja po sedanjem načrtu, in Komisijo poziva, naj pripravi dodatne konkretne ukrepe za to, da se bodo lahko močne točke načrta še naprej razvijale in s tem vidno vplivale na nacionalne in regionalne instrumente za doseganje enakosti in večjo vlogo žensk v družbi; |
| --- | --- |

8.

opozarja na to, kako pomembno je, da se še naprej izvaja vseh šest prednostnih področij delovanja po sedanjem načrtu, in Komisijo poziva, naj pripravi dodatne konkretne ukrepe za to, da se bodo lahko močne točke načrta še naprej razvijale in s tem vidno vplivale na nacionalne in regionalne instrumente za doseganje enakosti in večjo vlogo žensk v družbi;

| 9. | predlaga, da se novi strategiji za enakost med ženskami in moškimi namenijo evropska sredstva za njeno lažjo izvedbo na evropski ravni; |
| --- | --- |

9.

predlaga, da se novi strategiji za enakost med ženskami in moškimi namenijo evropska sredstva za njeno lažjo izvedbo na evropski ravni;

| 10. | vztraja, da mora Svet po posvetovanju s Parlamentom predlagano novo strategijo za enakost med spoloma Komisije sprejeti, da ji bo s tem podelil večjo politično težo, politiki enakosti med spoloma pa dal nov zagon; |
| --- | --- |

10.

vztraja, da mora Svet po posvetovanju s Parlamentom predlagano novo strategijo za enakost med spoloma Komisije sprejeti, da ji bo s tem podelil večjo politično težo, politiki enakosti med spoloma pa dal nov zagon;

| 11. | obžaluje, da je vidik spola v predlogih Komisija za strategijo EU 2020 obravnavan nezadovoljivo, zato Svet in Komisijo poziva, naj zagotovita, da bo dimenzija enakosti med spoloma v strategiji EU 2020 sistematično zastopana. Strategija naj vsebuje posebno poglavje o enakosti med spoloma, mehanizme za vključevanje načela enakosti med spoloma in cilje o zaposlovanju žensk, čemur morajo biti dodani kazalniki ekonomske neodvisnosti, upošteva pa naj tudi učinke sedanje družbene in gospodarske krize na ženske in vlogo žensk v starajoči se družbi; |
| --- | --- |

11.

obžaluje, da je vidik spola v predlogih Komisija za strategijo EU 2020 obravnavan nezadovoljivo, zato Svet in Komisijo poziva, naj zagotovita, da bo dimenzija enakosti med spoloma v strategiji EU 2020 sistematično zastopana. Strategija naj vsebuje posebno poglavje o enakosti med spoloma, mehanizme za vključevanje načela enakosti med spoloma in cilje o zaposlovanju žensk, čemur morajo biti dodani kazalniki ekonomske neodvisnosti, upošteva pa naj tudi učinke sedanje družbene in gospodarske krize na ženske in vlogo žensk v starajoči se družbi;

| 12. | predlaga, da se Svet, Komisija in Parlament vsako leto srečajo na skupnem sestanku in pregledajo doseženi napredek strategije za enakost med spoloma v Evropski uniji; |
| --- | --- |

12.

predlaga, da se Svet, Komisija in Parlament vsako leto srečajo na skupnem sestanku in pregledajo doseženi napredek strategije za enakost med spoloma v Evropski uniji;

| 13. | poudarja pomen izvedbe letne konference o enakosti med spoloma, na kateri bi sodelovale ženske organizacije, druge organizacije, ki si prizadevajo za enakost med spoloma, kot so organizacije LGBT, sindikati iz držav članic, evropski poslanci, Komisija, Svet in predstavniki nacionalnih parlamentov, vsako leto pa bi bila posebna pozornost posvečena določeni, vnaprej izbrani temi; |
| --- | --- |

13.

poudarja pomen izvedbe letne konference o enakosti med spoloma, na kateri bi sodelovale ženske organizacije, druge organizacije, ki si prizadevajo za enakost med spoloma, kot so organizacije LGBT, sindikati iz držav članic, evropski poslanci, Komisija, Svet in predstavniki nacionalnih parlamentov, vsako leto pa bi bila posebna pozornost posvečena določeni, vnaprej izbrani temi;

| 14. | poudarja, da je za zagotovljeno načelo enakosti med ženskami in moškimi potreben strukturiran dialog s civilno družbo; |
| --- | --- |

14.

poudarja, da je za zagotovljeno načelo enakosti med ženskami in moškimi potreben strukturiran dialog s civilno družbo;

| 15. | predlaga, naj se institucionalno sodelovanje na tem področju ne omeji zgolj na ženska združenja, ampak naj se skuša vzpostaviti dejavno sodelovanje tudi z združenji, ki zastopajo moške in ženske ter si prizadevajo za enakost med spoloma; |
| --- | --- |

15.

predlaga, naj se institucionalno sodelovanje na tem področju ne omeji zgolj na ženska združenja, ampak naj se skuša vzpostaviti dejavno sodelovanje tudi z združenji, ki zastopajo moške in ženske ter si prizadevajo za enakost med spoloma;

| 16. | poziva k temu, da začne takoj in polno delovati Evropski inštitut za enakost spolov in da je treba izdelati vse potrebne kazalnike, ki bodo omogočali redno spremljanje vprašanj, povezanih z enakostjo moških in žensk; vztraja na rednem posodabljanju teh kazalnikov, da bodo sprejeti cilji usklajeni z dejansko dobljenimi rezultati; |
| --- | --- |

16.

poziva k temu, da začne takoj in polno delovati Evropski inštitut za enakost spolov in da je treba izdelati vse potrebne kazalnike, ki bodo omogočali redno spremljanje vprašanj, povezanih z enakostjo moških in žensk; vztraja na rednem posodabljanju teh kazalnikov, da bodo sprejeti cilji usklajeni z dejansko dobljenimi rezultati;

| 17. | meni, da bi morala ocena socialnega učinka predlogov ukrepov Komisije in Sveta vedno vsebovati tudi oceno enakosti med spoloma; |
| --- | --- |

17.

meni, da bi morala ocena socialnega učinka predlogov ukrepov Komisije in Sveta vedno vsebovati tudi oceno enakosti med spoloma;

| 18. | vztraja, naj Komisija pri pripravah vseh svojih predlogov dejansko začne upoštevati metodo vključevanja načela enakosti med spoloma; |
| --- | --- |

18.

vztraja, naj Komisija pri pripravah vseh svojih predlogov dejansko začne upoštevati metodo vključevanja načela enakosti med spoloma;

| 19. | poziva Komisijo, naj izboljša in redno posodablja spletno stran o enakosti med spoloma, skupino za enakost med ženskami in moškimi pa, naj vsaj en sestanek letno v celoti posveti enakosti med spoloma in ustanovi službo za obveščanje žensk; |
| --- | --- |

19.

poziva Komisijo, naj izboljša in redno posodablja spletno stran o enakosti med spoloma, skupino za enakost med ženskami in moškimi pa, naj vsaj en sestanek letno v celoti posveti enakosti med spoloma in ustanovi službo za obveščanje žensk;

| 20. | poudarja, da morajo generalni direktorati Komisije v svoje delovanje vgraditi mehanizme za okrepljeno usklajevanje, da bodo lahko problematiko enakosti med spoloma in politike enakih možnosti za moške in ženske spremljali na najrazličnejših področjih; poziva k temu, naj se v letno poročilo o enakosti med ženskami in moškimi vključijo poglavja posameznih generalnih direktoratov, v katerih bodo ti poročali o enakosti v okviru njihove pristojnosti; |
| --- | --- |

20.

poudarja, da morajo generalni direktorati Komisije v svoje delovanje vgraditi mehanizme za okrepljeno usklajevanje, da bodo lahko problematiko enakosti med spoloma in politike enakih možnosti za moške in ženske spremljali na najrazličnejših področjih; poziva k temu, naj se v letno poročilo o enakosti med ženskami in moškimi vključijo poglavja posameznih generalnih direktoratov, v katerih bodo ti poročali o enakosti v okviru njihove pristojnosti;

| 21. | poziva visoko predstavnico, naj pri ustanavljanju evropske službe za zunanje delovanje zagotovi ravnovesje med spoloma in pripravi akcijski načrt za ravnovesje med spoloma v delegacijah EU, tudi na najvišjih ravneh; poziva Svet in Komisijo, naj razpišeta mesto evropskega poslanika za ženske, kot je Evropski parlament to že zahteval marca 2008, da bi se v ukrepih zunanje politike EU posebna pozornost namenila položaju žensk in bi se vključevanje načela enakosti med spoloma strukturno vgradilo v evropsko službo za zunanje delovanje; poziva Komisijo, Svet in države članice, naj aktivno spodbujajo in podpirajo krepitev udeležbe žensk v dvo- in večstranskih odnosih z državami in organizacijami izven Unije; |
| --- | --- |

21.

poziva visoko predstavnico, naj pri ustanavljanju evropske službe za zunanje delovanje zagotovi ravnovesje med spoloma in pripravi akcijski načrt za ravnovesje med spoloma v delegacijah EU, tudi na najvišjih ravneh; poziva Svet in Komisijo, naj razpišeta mesto evropskega poslanika za ženske, kot je Evropski parlament to že zahteval marca 2008, da bi se v ukrepih zunanje politike EU posebna pozornost namenila položaju žensk in bi se vključevanje načela enakosti med spoloma strukturno vgradilo v evropsko službo za zunanje delovanje; poziva Komisijo, Svet in države članice, naj aktivno spodbujajo in podpirajo krepitev udeležbe žensk v dvo- in večstranskih odnosih z državami in organizacijami izven Unije;

| 22. | poziva visoko predstavnico, naj zagotovi, da bo vidik spola vključen v vse politike, programe in projekte razvojnega sodelovanja, in poudarja, da je pomembno, da se pri zunanjem delovanju Unije izvaja resolucija varnostnega sveta OZN št. 1325; |
| --- | --- |

22.

poziva visoko predstavnico, naj zagotovi, da bo vidik spola vključen v vse politike, programe in projekte razvojnega sodelovanja, in poudarja, da je pomembno, da se pri zunanjem delovanju Unije izvaja resolucija varnostnega sveta OZN št. 1325;

| 23. | vztraja, da morajo politike enakosti med spoloma na različnih področjih delovanja, tudi na gospodarskem, finančnem, trgovinskem in socialnem, temeljiti na enotnem pristopu in da morajo biti proračuni razčlenjeni tako, da upoštevajo vidik spola; poziva Komisijo in države članice, naj spodbujajo širjenje in izmenjavo primerov dobre prakse, da bo dobra praksa bolj upoštevana pri pripravi politik; |
| --- | --- |

23.

vztraja, da morajo politike enakosti med spoloma na različnih področjih delovanja, tudi na gospodarskem, finančnem, trgovinskem in socialnem, temeljiti na enotnem pristopu in da morajo biti proračuni razčlenjeni tako, da upoštevajo vidik spola; poziva Komisijo in države članice, naj spodbujajo širjenje in izmenjavo primerov dobre prakse, da bo dobra praksa bolj upoštevana pri pripravi politik;

| 24. | meni, da morajo Komisija in države članice razviti orodja za usposabljanje in izvajanje predpisov, ki bodo vsem zainteresiranim stranem omogočala, da – vsak na svojem področju pristojnosti – upoštevajo vidik, ki bo temeljil na enakih možnostih za moške in ženske, vključno z oceno specifičnih posledic politik za moške in ženske; |
| --- | --- |

24.

meni, da morajo Komisija in države članice razviti orodja za usposabljanje in izvajanje predpisov, ki bodo vsem zainteresiranim stranem omogočala, da – vsak na svojem področju pristojnosti – upoštevajo vidik, ki bo temeljil na enakih možnostih za moške in ženske, vključno z oceno specifičnih posledic politik za moške in ženske;

| 25. | meni, da je pomembno, da se v okviru strategij in načrtov za oživitev gospodarstva sprejmejo napredni sektorski ukrepi v podporo izobraževanju in usposabljanju, ki bi pripomogli, da bi se ženske, tudi mlajše, vključevale na trg dela v sektorjih, ki so strateški za razvoj, in sicer na podlagi položajev in s kvalifikacijami na visoki tehnološki in znanstveni ravni; |
| --- | --- |

25.

meni, da je pomembno, da se v okviru strategij in načrtov za oživitev gospodarstva sprejmejo napredni sektorski ukrepi v podporo izobraževanju in usposabljanju, ki bi pripomogli, da bi se ženske, tudi mlajše, vključevale na trg dela v sektorjih, ki so strateški za razvoj, in sicer na podlagi položajev in s kvalifikacijami na visoki tehnološki in znanstveni ravni;

| 26. | poudarja, da je treba izdelati količinske in kakovostne kazalnike in statistike na podlagi spola, ki bodo zanesljivi, primerljivi in razpoložljivi, ko bo to potrebno, uporabljali pa se bodo za spremljanje vključevanja načela enakosti med spoloma v vse politike; |
| --- | --- |

26.

poudarja, da je treba izdelati količinske in kakovostne kazalnike in statistike na podlagi spola, ki bodo zanesljivi, primerljivi in razpoložljivi, ko bo to potrebno, uporabljali pa se bodo za spremljanje vključevanja načela enakosti med spoloma v vse politike;

| 27. | poziva Eurostat, naj razvije kazalnike za izmero udejstvovanja žensk in moških v prostovoljnih dejavnostih, s katerimi bi lahko prikazali prispevek žensk in moških k socialni koheziji; |
| --- | --- |

27.

poziva Eurostat, naj razvije kazalnike za izmero udejstvovanja žensk in moških v prostovoljnih dejavnostih, s katerimi bi lahko prikazali prispevek žensk in moških k socialni koheziji;

| 28. | poudarja, da je za postavljanje ciljev politike enakosti med spoloma v vseh institucijah EU in držav članic izredno pomembno dobro usklajevanje in da potrebujemo enotne konkretne metode integracije, kot so priprava proračuna ob upoštevanju vidika spola ali vključevanje analize po spolu v oblikovanje, načrtovanje, izvajanje in nadzorovanje javne politike; |
| --- | --- |

28.

poudarja, da je za postavljanje ciljev politike enakosti med spoloma v vseh institucijah EU in držav članic izredno pomembno dobro usklajevanje in da potrebujemo enotne konkretne metode integracije, kot so priprava proračuna ob upoštevanju vidika spola ali vključevanje analize po spolu v oblikovanje, načrtovanje, izvajanje in nadzorovanje javne politike;

| 29. | vztraja, da morajo Komisija in države članice voditi dvojno strategijo, tj. uporabljati celosten pristop k enakosti med spoloma, hkrati pa izvajati posebne ukrepe, med drugim na področju zakonodaje, odobravanja proračunskih sredstev, spremljanja in nadzora, da bi se učinki odražali v praksi; opozarja, da bi moral akcijski program vključevati kratkoročne in dolgoročne kakovostne in količinske cilje na evropski in nacionalni ravni; |
| --- | --- |

29.

vztraja, da morajo Komisija in države članice voditi dvojno strategijo, tj. uporabljati celosten pristop k enakosti med spoloma, hkrati pa izvajati posebne ukrepe, med drugim na področju zakonodaje, odobravanja proračunskih sredstev, spremljanja in nadzora, da bi se učinki odražali v praksi; opozarja, da bi moral akcijski program vključevati kratkoročne in dolgoročne kakovostne in količinske cilje na evropski in nacionalni ravni;

| 30. | poziva Komisijo, Svet in države članice, naj sprejmejo potrebne ukrepe za vključitev vidika spola v vse politike Unije in pregledajo veljavno zakonodajo, s tem pa zagotovijo, da se bo enakost med spoloma pravilno uporabljala in bodo ukrepi za pozitivno diskriminacijo uporabljeni, kjer bo to potrebno; |
| --- | --- |

30.

poziva Komisijo, Svet in države članice, naj sprejmejo potrebne ukrepe za vključitev vidika spola v vse politike Unije in pregledajo veljavno zakonodajo, s tem pa zagotovijo, da se bo enakost med spoloma pravilno uporabljala in bodo ukrepi za pozitivno diskriminacijo uporabljeni, kjer bo to potrebno;

| 31. | pozdravlja zavezanost Komisije načelom pekinških izhodišč za ukrepanje pri spodbujanju tega, da se pri pripravi proračuna upošteva vidik spola; poziva EU in države članice, naj si prizadevajo za sistematičen pregled tega, kakšne ugodnosti imajo ženske od izdatkov za javni sektor, in naj proračune prilagodijo tako, da bo zagotovljen enak dostop do izdatkov za javni sektor, tako za spodbujanje proizvodnih zmogljivosti kot za pokrivanje socialnih potreb; poziva tudi, naj se nameni dovolj sredstev, tudi za izvedbo analize vplivov z vidika spola; |
| --- | --- |

31.

pozdravlja zavezanost Komisije načelom pekinških izhodišč za ukrepanje pri spodbujanju tega, da se pri pripravi proračuna upošteva vidik spola; poziva EU in države članice, naj si prizadevajo za sistematičen pregled tega, kakšne ugodnosti imajo ženske od izdatkov za javni sektor, in naj proračune prilagodijo tako, da bo zagotovljen enak dostop do izdatkov za javni sektor, tako za spodbujanje proizvodnih zmogljivosti kot za pokrivanje socialnih potreb; poziva tudi, naj se nameni dovolj sredstev, tudi za izvedbo analize vplivov z vidika spola;

| 32. | poziva Komisijo, naj spremlja, ali države članice spoštujejo direktive proti diskriminaciji in ukrepe za enakost spolov, v primeru nespoštovanja pa naj sproži aktivne ukrepe, tudi postopke za ugotavljanje kršitev; |
| --- | --- |

32.

poziva Komisijo, naj spremlja, ali države članice spoštujejo direktive proti diskriminaciji in ukrepe za enakost spolov, v primeru nespoštovanja pa naj sproži aktivne ukrepe, tudi postopke za ugotavljanje kršitev;

| 33. | poziva k spremembi uredbe o evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja, podobno kot v primeru evropskega socialnega sklada, da bodo v programskem obdobju 2014–2020 možni proaktivni ukrepi v podporo ženskam, kakor je bilo to možno v prejšnjih obdobjih, ne pa v sedanjem, in kar bo ugodno vplivalo na zaposlenost žensk na podeželju; |
| --- | --- |

33.

poziva k spremembi uredbe o evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja, podobno kot v primeru evropskega socialnega sklada, da bodo v programskem obdobju 2014–2020 možni proaktivni ukrepi v podporo ženskam, kakor je bilo to možno v prejšnjih obdobjih, ne pa v sedanjem, in kar bo ugodno vplivalo na zaposlenost žensk na podeželju;

| 34. | poudarja potrebo, da tudi odbori in parlamentarne delegacije Parlamenta posvetijo posebno pozornost vprašanjem, povezanim z enakostjo, in zagotovijo, da bodo ženske ustrezno zastopane na odgovornih položajih v odborih in delegacijah; opozarja na pomembno delo, ki ga v Parlamentu opravlja skupina na visoki ravni o enakosti med ženskami in moškimi; |
| --- | --- |

34.

poudarja potrebo, da tudi odbori in parlamentarne delegacije Parlamenta posvetijo posebno pozornost vprašanjem, povezanim z enakostjo, in zagotovijo, da bodo ženske ustrezno zastopane na odgovornih položajih v odborih in delegacijah; opozarja na pomembno delo, ki ga v Parlamentu opravlja skupina na visoki ravni o enakosti med ženskami in moškimi;

| 35. | ob tem pozdravlja delo poslancev Evropskega parlamenta, pristojnih za vključevanje načela enakosti med spoloma, ki si prizadevajo za to, da je vidik spola upoštevan pri oblikovanju in razvoju vseh politik odborov, katerih člani so; |
| --- | --- |

35.

ob tem pozdravlja delo poslancev Evropskega parlamenta, pristojnih za vključevanje načela enakosti med spoloma, ki si prizadevajo za to, da je vidik spola upoštevan pri oblikovanju in razvoju vseh politik odborov, katerih člani so;

| 36. | poziva predsedstvo Evropskega parlamenta in Komisijo, naj v svojih službah pospešita prizadevanja za večje število žensk na visokih položajih; poziva Komisijo, naj pripravi mehanizem, po katerem bo v naslednjem zakonodajnem mandatu med komisarji dosežena enakost med spoloma; |
| --- | --- |

36.

poziva predsedstvo Evropskega parlamenta in Komisijo, naj v svojih službah pospešita prizadevanja za večje število žensk na visokih položajih; poziva Komisijo, naj pripravi mehanizem, po katerem bo v naslednjem zakonodajnem mandatu med komisarji dosežena enakost med spoloma;

| 37. | poudarja, da je treba preprečiti, da bi sedanja finančna in gospodarska kriza in prihodnja gospodarska vprašanja ogrozila vse, kar je že bilo doseženo na področju enakosti med spoloma in bi se, kot se to že dogaja v nekaterih državah članica, recesija uporabila kot argument za omejevanje ukrepov za enakost med spoloma, saj bi to dolgoročno upočasnilo naraščanje števila zaposlenih, gospodarsko rast v Uniji, negativno pa bi vplivalo tudi na večanje prihodka od davkov, dvig rodnosti in spodbujanje enakosti med spoloma; |
| --- | --- |

37.

poudarja, da je treba preprečiti, da bi sedanja finančna in gospodarska kriza in prihodnja gospodarska vprašanja ogrozila vse, kar je že bilo doseženo na področju enakosti med spoloma in bi se, kot se to že dogaja v nekaterih državah članica, recesija uporabila kot argument za omejevanje ukrepov za enakost med spoloma, saj bi to dolgoročno upočasnilo naraščanje števila zaposlenih, gospodarsko rast v Uniji, negativno pa bi vplivalo tudi na večanje prihodka od davkov, dvig rodnosti in spodbujanje enakosti med spoloma;

| 38. | poziva Komisijo, naj v sodelovanju z državami članicami in socialnimi partnerji sproži pregled politik za usklajevanje družinskega in poklicnega življenja, da bi strošek materinstva in očetovstva ne bil v breme podjetja, ampak skupnosti, s tem pa bi odpravili diskriminatorno ravnanje v podjetjih in podprli demografsko prihodnost; |
| --- | --- |

38.

poziva Komisijo, naj v sodelovanju z državami članicami in socialnimi partnerji sproži pregled politik za usklajevanje družinskega in poklicnega življenja, da bi strošek materinstva in očetovstva ne bil v breme podjetja, ampak skupnosti, s tem pa bi odpravili diskriminatorno ravnanje v podjetjih in podprli demografsko prihodnost;

| 39. | opozarja Komisijo in države članice, da je treba sprejeti pozitivne ukrepe v korist žensk in moških, zlasti da bi jim omogočili vrnitev na trg dela po prekinitvi poklicne poti iz družinskih razlogov (vzgoja otrok in/ali oskrba bolnega ali invalidnega sorodnika), za to pa je treba spodbujati politike (ponovnega) vključevanja na trg dela za ponovno finančno neodvisnost teh ljudi; |
| --- | --- |

39.

opozarja Komisijo in države članice, da je treba sprejeti pozitivne ukrepe v korist žensk in moških, zlasti da bi jim omogočili vrnitev na trg dela po prekinitvi poklicne poti iz družinskih razlogov (vzgoja otrok in/ali oskrba bolnega ali invalidnega sorodnika), za to pa je treba spodbujati politike (ponovnega) vključevanja na trg dela za ponovno finančno neodvisnost teh ljudi;

| 40. | poziva Komisijo, naj nadaljuje s spodbudami za priznanje sektorja neformalne ekonomije in po spolno specifičnih pristopih količinsko opredeli vrednost „ekonomije življenja“, pač v skladu s projektom „Preseganje meja BDP“, ki ga je sprožila; |
| --- | --- |

40.

poziva Komisijo, naj nadaljuje s spodbudami za priznanje sektorja neformalne ekonomije in po spolno specifičnih pristopih količinsko opredeli vrednost „ekonomije življenja“, pač v skladu s projektom „Preseganje meja BDP“, ki ga je sprožila;

| 41. | poziva države članice, naj zagotovijo ustrezno socialno varstvo za ženske in moške, ki skrbijo za bolne, ostarele ali invalidne sorodnike, in starejše ženske, ki prejemajo še posebej skromno pokojnino; |
| --- | --- |

41.

poziva države članice, naj zagotovijo ustrezno socialno varstvo za ženske in moške, ki skrbijo za bolne, ostarele ali invalidne sorodnike, in starejše ženske, ki prejemajo še posebej skromno pokojnino;

Tematska področja – cilji

| 42. | poudarja, da je pomembno nadgraditi razčlembo pekinških izhodišč za ukrepanje (Peking +15), ki jo je oblikovalo švedsko predsedstvo, da bi na tej osnovi ne le izdelali ustrezne kazalnike, temveč tudi opredelili cilje in sprejeli politike, ki bodo potrebne na predvidenih 12 področjih; |
| --- | --- |

42.

poudarja, da je pomembno nadgraditi razčlembo pekinških izhodišč za ukrepanje (Peking +15), ki jo je oblikovalo švedsko predsedstvo, da bi na tej osnovi ne le izdelali ustrezne kazalnike, temveč tudi opredelili cilje in sprejeli politike, ki bodo potrebne na predvidenih 12 področjih;

| 43. | poziva Komisijo, naj objavi analizo vplivov glede posledic, zlasti proračunskih, postopkov za vključevanje načela enakosti med spoloma, ki bo omogočila oceno primernosti, učinkovitosti, obstojnosti in uporabnosti v smislu razmerja stroška/dodane vrednosti, kot je to pravilo za vse druge evropske politike; |
| --- | --- |

43.

poziva Komisijo, naj objavi analizo vplivov glede posledic, zlasti proračunskih, postopkov za vključevanje načela enakosti med spoloma, ki bo omogočila oceno primernosti, učinkovitosti, obstojnosti in uporabnosti v smislu razmerja stroška/dodane vrednosti, kot je to pravilo za vse druge evropske politike;

| 44. | opozarja, da je treba pri procesih vključevanja vidika spola izboljšati pogoje za sodelovanje in udeležbo ženskih organizacij in civilne družbe nasploh; |
| --- | --- |

44.

opozarja, da je treba pri procesih vključevanja vidika spola izboljšati pogoje za sodelovanje in udeležbo ženskih organizacij in civilne družbe nasploh;

| 45. | meni, da bi bilo treba v boju proti revščini prednostno pozornost nameniti reformi makroekonomske, monetarne in socialne politike ter politike dela in zaposlovanja, ki so vzrok revščine, da bi ženskam zagotovili ekonomsko in socialno pravičnost, metodam za opredelitev stopnje revščine, ki bi jih bilo treba ponovno pretehtati, in strategijam za spodbujanje pravične delitve prihodkov, zagotovljen minimalni dohodek, dostojne plače in pokojnine, odpiranje kakovostnih delovnih mest, kjer bodo ženske uživale pripadajoče pravice, dostopanje žensk in deklet do kakovostnih javnih storitev in za izboljšano socialno varnost in lokalno infrastrukturo, kot so jasli, vrtci, dnevni centri, centri za prostočasne dejavnosti v okviru lokalnih skupnosti in storitve pomoči družinam ali „medgeneracijski centri“, ki morajo biti dostopni vsem ženskam, moškim, otrokom in starejšim osebam, prav posebna pozornost pa mora veljati pomoči starejšim ženskam, ki živijo same; |
| --- | --- |

45.

meni, da bi bilo treba v boju proti revščini prednostno pozornost nameniti reformi makroekonomske, monetarne in socialne politike ter politike dela in zaposlovanja, ki so vzrok revščine, da bi ženskam zagotovili ekonomsko in socialno pravičnost, metodam za opredelitev stopnje revščine, ki bi jih bilo treba ponovno pretehtati, in strategijam za spodbujanje pravične delitve prihodkov, zagotovljen minimalni dohodek, dostojne plače in pokojnine, odpiranje kakovostnih delovnih mest, kjer bodo ženske uživale pripadajoče pravice, dostopanje žensk in deklet do kakovostnih javnih storitev in za izboljšano socialno varnost in lokalno infrastrukturo, kot so jasli, vrtci, dnevni centri, centri za prostočasne dejavnosti v okviru lokalnih skupnosti in storitve pomoči družinam ali „medgeneracijski centri“, ki morajo biti dostopni vsem ženskam, moškim, otrokom in starejšim osebam, prav posebna pozornost pa mora veljati pomoči starejšim ženskam, ki živijo same;

| 46. | poudarja, da morajo biti najrevnejše ženske prve partnerke pri zasnovi, izvajanju in oceni politik za enake možnosti; zato Unijo poziva, naj s tega zornega kota posebno pozornost nameni načrtovanju in izvedbi evropskega leta proti revščini, evropskega leta prostovoljnega dela in na splošno strategiji Evropa 2020; |
| --- | --- |

46.

poudarja, da morajo biti najrevnejše ženske prve partnerke pri zasnovi, izvajanju in oceni politik za enake možnosti; zato Unijo poziva, naj s tega zornega kota posebno pozornost nameni načrtovanju in izvedbi evropskega leta proti revščini, evropskega leta prostovoljnega dela in na splošno strategiji Evropa 2020;

| 47. | opozarja, da enakost med spoloma pozitivno vpliva na gospodarsko rast; ob tem opozarja na ugotovitve nekaterih raziskav, po katerih bi se ob podobni stopnji zaposlenosti med ženskami, njihovi zaposlitvi za krajši delovni čas in produktivnosti, kot velja za moške, BDP povečal za 30 %; |
| --- | --- |

47.

opozarja, da enakost med spoloma pozitivno vpliva na gospodarsko rast; ob tem opozarja na ugotovitve nekaterih raziskav, po katerih bi se ob podobni stopnji zaposlenosti med ženskami, njihovi zaposlitvi za krajši delovni čas in produktivnosti, kot velja za moške, BDP povečal za 30 %;

| 48. | poziva države članice, naj učinkovanje protikriznih ukrepov in prihodnjih izhodnih strategij analizirajo s stališča enakosti med moškimi in ženskami; |
| --- | --- |

48.

poziva države članice, naj učinkovanje protikriznih ukrepov in prihodnjih izhodnih strategij analizirajo s stališča enakosti med moškimi in ženskami;

| 49. | poziva Komisijo, naj odpravi razlike na predvidenih področjih in tako zagotovi enako raven pravnega varstva pred diskriminacijo na podlagi spola, kot velja za diskriminacijo na podlagi rase, in naj izboljša pravno varstvo in dostop do pravnih sredstev za žrtve večplastne diskriminacije; |
| --- | --- |

49.

poziva Komisijo, naj odpravi razlike na predvidenih področjih in tako zagotovi enako raven pravnega varstva pred diskriminacijo na podlagi spola, kot velja za diskriminacijo na podlagi rase, in naj izboljša pravno varstvo in dostop do pravnih sredstev za žrtve večplastne diskriminacije;

| 50. | vztraja pri potrebi po nujnih ukrepih za boj proti diskriminaciji, ki se kaže v obliki razlik v plačah, bodisi z revizijo obstoječe direktive, izdelavo sektorskih načrtov po etapah, z natančnimi cilji – na primer zmanjšanje razlik v plačah do 0–5 % do leta 2020 – za odpravo posrednih in neposrednih oblik diskriminacije ali s spodbujanjem kolektivnih pogajanj, usposabljanjem svetovalcev/svetovalk za enakost, spopadanjem z neenakim deležem neplačanega dela žensk in moških in izdelavo načrtov za enakost med moškimi in ženskami v podjetjih in drugih delovnih okoljih; meni, da bi morala biti preglednost plačnih postavk običajna praksa, s čimer bi se krepil pogajalski položaj zaposlenih žensk; |
| --- | --- |

50.

vztraja pri potrebi po nujnih ukrepih za boj proti diskriminaciji, ki se kaže v obliki razlik v plačah, bodisi z revizijo obstoječe direktive, izdelavo sektorskih načrtov po etapah, z natančnimi cilji – na primer zmanjšanje razlik v plačah do 0–5 % do leta 2020 – za odpravo posrednih in neposrednih oblik diskriminacije ali s spodbujanjem kolektivnih pogajanj, usposabljanjem svetovalcev/svetovalk za enakost, spopadanjem z neenakim deležem neplačanega dela žensk in moških in izdelavo načrtov za enakost med moškimi in ženskami v podjetjih in drugih delovnih okoljih; meni, da bi morala biti preglednost plačnih postavk običajna praksa, s čimer bi se krepil pogajalski položaj zaposlenih žensk;

| 51. | pozdravlja, da se stopnja zaposlenosti med ženskami v EU približuje cilju 60 % do leta 2010, a vztraja, da si je treba do leta 2020 zastaviti precej bolj ambiciozen cilj 75 %; |
| --- | --- |

51.

pozdravlja, da se stopnja zaposlenosti med ženskami v EU približuje cilju 60 % do leta 2010, a vztraja, da si je treba do leta 2020 zastaviti precej bolj ambiciozen cilj 75 %;

| 52. | poziva Svet, Komisijo in države članice, naj sprejmejo posebne ukrepe, da bi se izboljšal položaj zelo ranljivih skupin, kot je neodvisni status migrantk, ki se soočajo z nasiljem v družini, individualizirana pravica do pokojnine in drugih ugodnosti za ženske, ki so bile le malo ali sploh niso bile udeležene na trgu dela, in se pripravi kampanja za ozaveščanje o diskriminaciji transseksualcev in za njihov lažji dostop do pravnih sredstev; |
| --- | --- |

52.

poziva Svet, Komisijo in države članice, naj sprejmejo posebne ukrepe, da bi se izboljšal položaj zelo ranljivih skupin, kot je neodvisni status migrantk, ki se soočajo z nasiljem v družini, individualizirana pravica do pokojnine in drugih ugodnosti za ženske, ki so bile le malo ali sploh niso bile udeležene na trgu dela, in se pripravi kampanja za ozaveščanje o diskriminaciji transseksualcev in za njihov lažji dostop do pravnih sredstev;

| 53. | poudarja, da so kolektivna in druga pogajanja pomembna v boju proti diskriminaciji žensk, zlasti glede dostopanja do zaposlitve, plač, delovnih pogojev, poklicnega napredovanja in usposabljanja; |
| --- | --- |

53.

poudarja, da so kolektivna in druga pogajanja pomembna v boju proti diskriminaciji žensk, zlasti glede dostopanja do zaposlitve, plač, delovnih pogojev, poklicnega napredovanja in usposabljanja;

| 54. | poziva javne in zasebne ustanove, naj te načrte za enakost uvedejo v notranje pravilnike ali poslovnike in jih opremijo z natančnimi kratkoročnimi, srednjeročnimi in dolgoročnimi cilji, vsako leto pa ugotavljajo njihovo dejansko uresničevanje; |
| --- | --- |

54.

poziva javne in zasebne ustanove, naj te načrte za enakost uvedejo v notranje pravilnike ali poslovnike in jih opremijo z natančnimi kratkoročnimi, srednjeročnimi in dolgoročnimi cilji, vsako leto pa ugotavljajo njihovo dejansko uresničevanje;

| 55. | obžaluje, da so ženske premalo zastopane pri sprejemanju odločitev v poslovnem svetu, pa tudi v demokratičnih procesih, in vztraja, da so potrebni bolj ambiciozni ukrepi za večje število žensk v upravah podjetjih in v lokalnih, regionalnih, nacionalnih in evropskih javnih ustanovah; |
| --- | --- |

55.

obžaluje, da so ženske premalo zastopane pri sprejemanju odločitev v poslovnem svetu, pa tudi v demokratičnih procesih, in vztraja, da so potrebni bolj ambiciozni ukrepi za večje število žensk v upravah podjetjih in v lokalnih, regionalnih, nacionalnih in evropskih javnih ustanovah;

| 56. | poziva k širšemu ukrepanju, ozaveščanju in nadzoru na delovnih mestih, da bi ženskam zagotovili boljše delovne pogoje in upoštevali delovni čas, ki bo skladen s pravico do materinstva in očetovstva ter možnostjo usklajevanja dela in družinskega življenja, da bi krepili širše pojmovanje porodniškega dopusta, omogočili uvedbo na eni strani dopusta za nego in varstvo otroka in na drugi strani plačanega očetovskega in družinskega dopusta, namenjenega med drugim skrbi za vzdrževane družinske člane, in pripravili ukrepe za odpravo seksističnih stereotipov pri delitvi dela in varstva ter vzpostavili pravna sredstva v primeru kršenja navedenih pravic; |
| --- | --- |

56.

poziva k širšemu ukrepanju, ozaveščanju in nadzoru na delovnih mestih, da bi ženskam zagotovili boljše delovne pogoje in upoštevali delovni čas, ki bo skladen s pravico do materinstva in očetovstva ter možnostjo usklajevanja dela in družinskega življenja, da bi krepili širše pojmovanje porodniškega dopusta, omogočili uvedbo na eni strani dopusta za nego in varstvo otroka in na drugi strani plačanega očetovskega in družinskega dopusta, namenjenega med drugim skrbi za vzdrževane družinske člane, in pripravili ukrepe za odpravo seksističnih stereotipov pri delitvi dela in varstva ter vzpostavili pravna sredstva v primeru kršenja navedenih pravic;

| 57. | glede na to poudarja pomen merjenja, potrjevanja in nagrajevanja tako imenovane „družbene odgovornosti podjetij“, v kateri se poleg zahtevanih sestavin polnopravno upošteva enakost med spoloma; trdi, da bi bilo to možno doseči s prožnimi organizacijskimi modeli, ki bodo temeljili na ciljno usmerjenem delu in ne bodo vezani na fizično navzočnost, vsem delavcem ne glede na spol pa bodo omogočali, da svoje poklicne, strokovne in plačne možnosti razvijajo glede na svoje sposobnosti in znanja, ob upoštevanju družbenih potreb, ki izhajajo iz skrbi za otroke in sorodnike, ob uživanju družini prijaznih storitev in organizacije dela; |
| --- | --- |

57.

glede na to poudarja pomen merjenja, potrjevanja in nagrajevanja tako imenovane „družbene odgovornosti podjetij“, v kateri se poleg zahtevanih sestavin polnopravno upošteva enakost med spoloma; trdi, da bi bilo to možno doseči s prožnimi organizacijskimi modeli, ki bodo temeljili na ciljno usmerjenem delu in ne bodo vezani na fizično navzočnost, vsem delavcem ne glede na spol pa bodo omogočali, da svoje poklicne, strokovne in plačne možnosti razvijajo glede na svoje sposobnosti in znanja, ob upoštevanju družbenih potreb, ki izhajajo iz skrbi za otroke in sorodnike, ob uživanju družini prijaznih storitev in organizacije dela;

| 58. | vztraja na tem, da je treba osebno in družinsko življenje uskladiti z delom, zato pa je treba začeti v praksi izvajati ukrepe, namenjene tako moškim kot ženskam, ki bodo spodbujali pravično porazdelitev opravil in bodo upoštevali, da so do zdaj moški manjkrat izrabili možnost koriščenja očetovskega dopusta ali tovrstne spodbude; |
| --- | --- |

58.

vztraja na tem, da je treba osebno in družinsko življenje uskladiti z delom, zato pa je treba začeti v praksi izvajati ukrepe, namenjene tako moškim kot ženskam, ki bodo spodbujali pravično porazdelitev opravil in bodo upoštevali, da so do zdaj moški manjkrat izrabili možnost koriščenja očetovskega dopusta ali tovrstne spodbude;

| 59. | poudarja, da je treba na ravni podjetij pospeševati spodbude za pripravo in izvajanje akcijskih programov in kadrovskih politik za spodbujanje enakosti med spoloma, pri čemer naj bo poudarek na ozaveščanju in usposabljanju za spodbujanje, prenos in vključevanje uspešne prakse v organizacije in podjetja; |
| --- | --- |

59.

poudarja, da je treba na ravni podjetij pospeševati spodbude za pripravo in izvajanje akcijskih programov in kadrovskih politik za spodbujanje enakosti med spoloma, pri čemer naj bo poudarek na ozaveščanju in usposabljanju za spodbujanje, prenos in vključevanje uspešne prakse v organizacije in podjetja;

| 60. | meni, da je pomembno pobližje raziskati vprašanje priprave metodologije za analizo funkcij, ki lahko zagotovijo pravico žensk do enakega plačila, razvijejo ves potencial posameznikov in poklicev, hkrati pa prispevajo k dostojnejšem delu kot strukturnemu elementu, vse to za doseganje večje produktivnosti, konkurenčnosti in kakovosti podjetij ter boljših delovnih pogojev za delavce in delavke; |
| --- | --- |

60.

meni, da je pomembno pobližje raziskati vprašanje priprave metodologije za analizo funkcij, ki lahko zagotovijo pravico žensk do enakega plačila, razvijejo ves potencial posameznikov in poklicev, hkrati pa prispevajo k dostojnejšem delu kot strukturnemu elementu, vse to za doseganje večje produktivnosti, konkurenčnosti in kakovosti podjetij ter boljših delovnih pogojev za delavce in delavke;

| 61. | vztraja, da je treba izboljšati razpoložljivost, kakovost in dostopnost storitev otroškega varstva ter nege vzdrževanih oseb in zagotoviti, da bodo te storitve razpoložljive v času, ki ustreza delovnemu času polno zaposlenih moških in žensk; |
| --- | --- |

61.

vztraja, da je treba izboljšati razpoložljivost, kakovost in dostopnost storitev otroškega varstva ter nege vzdrževanih oseb in zagotoviti, da bodo te storitve razpoložljive v času, ki ustreza delovnemu času polno zaposlenih moških in žensk;

| 62. | opozarja, da so lahko storitve varstva otrok in oskrbe drugih vzdrževanih oseb pomemben vir delovnih mest za starejše ženske, med katerimi je stopnja zaposlenosti sedaj med najnižjimi; |
| --- | --- |

62.

opozarja, da so lahko storitve varstva otrok in oskrbe drugih vzdrževanih oseb pomemben vir delovnih mest za starejše ženske, med katerimi je stopnja zaposlenosti sedaj med najnižjimi;

| 63. | meni, da je treba zagotoviti dostopne kakovostne storitve otroškega varstva za vsaj 50 % otrok med 0 in 3 leti, in posplošiti šolanje za otroke med 3 letom in starostjo, ki je predvidena za obvezno šolanje; |
| --- | --- |

63.

meni, da je treba zagotoviti dostopne kakovostne storitve otroškega varstva za vsaj 50 % otrok med 0 in 3 leti, in posplošiti šolanje za otroke med 3 letom in starostjo, ki je predvidena za obvezno šolanje;

| 64. | zagovarja politike in ukrepe za odpravo nasilja nad ženskami na vseh področjih, to pa s promocijo človekovih pravic žensk, bojem proti spolnimi stereotipom in vsem oblikam diskriminacije znotraj družbe in družine, vključno s tistimi na področjih vzgoje in izobraževanja, usposabljanja, medijev in političnega življenja; vztraja, da je treba razviti posebne politike za spodbujanje enakosti med spoloma, za večjo vlogo žensk v družbi, za bolj izobražene posameznike – vključno prek kampanj za ozaveščanje – in v spodbudo strategijam za vseživljenjsko učenje in specifičnim ukrepom za ženske; |
| --- | --- |

64.

zagovarja politike in ukrepe za odpravo nasilja nad ženskami na vseh področjih, to pa s promocijo človekovih pravic žensk, bojem proti spolnimi stereotipom in vsem oblikam diskriminacije znotraj družbe in družine, vključno s tistimi na področjih vzgoje in izobraževanja, usposabljanja, medijev in političnega življenja; vztraja, da je treba razviti posebne politike za spodbujanje enakosti med spoloma, za večjo vlogo žensk v družbi, za bolj izobražene posameznike – vključno prek kampanj za ozaveščanje – in v spodbudo strategijam za vseživljenjsko učenje in specifičnim ukrepom za ženske;

| 65. | podpira ugotovitve Sveta za zaposlovanje in socialne zadeve o odpravi nasilja nad ženskami in poudarja velik pomen stalnega prizadevanja, ki ga vlaga Komisija v aktivnejšo politiko boja proti nasilju nad ženskami; poziva Komisijo, naj sproži posvetovanje o posebni direktivi proti nasilju nad ženskami, ki bo med drugim predstavila prizadevanja, ki jih morajo države članice vlagati v preprečevanje nasilja nad ženskami; |
| --- | --- |

65.

podpira ugotovitve Sveta za zaposlovanje in socialne zadeve o odpravi nasilja nad ženskami in poudarja velik pomen stalnega prizadevanja, ki ga vlaga Komisija v aktivnejšo politiko boja proti nasilju nad ženskami; poziva Komisijo, naj sproži posvetovanje o posebni direktivi proti nasilju nad ženskami, ki bo med drugim predstavila prizadevanja, ki jih morajo države članice vlagati v preprečevanje nasilja nad ženskami;

| 66. | poudarja, da je treba opraviti obsežne raziskave, v katere bodo zajete vse države članice Unije in se bo uporabljala skupna metodologija, da bi ugotovili resnični obseg problema; opozarja na pomembno delo, ki ga bo na tem področju opravil evropski center za spremljanje nasilja na podlagi spola in ki bo pripravil kakovostne statistične podatke v podporo političnim ukrepom za odpravljanje te družbene rane; |
| --- | --- |

66.

poudarja, da je treba opraviti obsežne raziskave, v katere bodo zajete vse države članice Unije in se bo uporabljala skupna metodologija, da bi ugotovili resnični obseg problema; opozarja na pomembno delo, ki ga bo na tem področju opravil evropski center za spremljanje nasilja na podlagi spola in ki bo pripravil kakovostne statistične podatke v podporo političnim ukrepom za odpravljanje te družbene rane;

| 67. | vztraja, da je treba vso pozornost nameniti položaju žensk, ki skupaj s partnerjem delajo v sektorjih kmetijstva, obrti, trgovine, ribištva in malih družinskih podjetij, kjer so ženske bolj izpostavljene kot moški, da bi pripravili nove ukrepe za zaščito mater, odpravo posredne diskriminacije, zagotovitev socialne varnosti in drugih pravic žensk, tudi tistih z neodvisnim statusom; ob tem opozarja, kako pomembno je pravno opredeliti solastništvo, da bi s tem zagotovili polno priznavanje pravic žensk v kmetijskem sektorju, njihovo primerno zaščito na področju socialne varnosti ter priznavanje njihovega dela; |
| --- | --- |

67.

vztraja, da je treba vso pozornost nameniti položaju žensk, ki skupaj s partnerjem delajo v sektorjih kmetijstva, obrti, trgovine, ribištva in malih družinskih podjetij, kjer so ženske bolj izpostavljene kot moški, da bi pripravili nove ukrepe za zaščito mater, odpravo posredne diskriminacije, zagotovitev socialne varnosti in drugih pravic žensk, tudi tistih z neodvisnim statusom; ob tem opozarja, kako pomembno je pravno opredeliti solastništvo, da bi s tem zagotovili polno priznavanje pravic žensk v kmetijskem sektorju, njihovo primerno zaščito na področju socialne varnosti ter priznavanje njihovega dela;

| 68. | poudarja, da se je treba boriti proti stereotipom na vseh področjih in v vseh obdobjih življenja, saj so med najbolj trdovratnimi vzroki za neenakost med moškimi in ženskami, ki vplivajo na njihovo izbiro pri izobraževanju, usposabljanju in zaposlovanju, na delitev gospodinjskih in družinskih obveznosti, udeležbo v javnem življenju, sodelovanje in zastopanost na mestih, kjer se sprejemajo odločitve, in pri njihovem izboru na trgu dela; |
| --- | --- |

68.

poudarja, da se je treba boriti proti stereotipom na vseh področjih in v vseh obdobjih življenja, saj so med najbolj trdovratnimi vzroki za neenakost med moškimi in ženskami, ki vplivajo na njihovo izbiro pri izobraževanju, usposabljanju in zaposlovanju, na delitev gospodinjskih in družinskih obveznosti, udeležbo v javnem življenju, sodelovanje in zastopanost na mestih, kjer se sprejemajo odločitve, in pri njihovem izboru na trgu dela;

| 69. | poziva evropske institucije in države članice, naj se bolj posvetijo preprečevanju večplastne diskriminacije, revščine, socialne izključenosti in neenakosti v zdravstvenem varstvu; |
| --- | --- |

69.

poziva evropske institucije in države članice, naj se bolj posvetijo preprečevanju večplastne diskriminacije, revščine, socialne izključenosti in neenakosti v zdravstvenem varstvu;

| 70. | meni, da je treba pregledati sisteme obdavčitve in socialnega varstva, da bi se pravice prilagodile posameznikom in bi bile podeljene pravične pokojninske pravice, odstranjene pa bi bile spodbude, ki negativno vplivajo na udeležbo žensk na trgu dela in v družbi, kot so skupna obdavčitev in dodatki za vzdrževane osebe, za ženske, ki niso aktivne na trgu dela; |
| --- | --- |

70.

meni, da je treba pregledati sisteme obdavčitve in socialnega varstva, da bi se pravice prilagodile posameznikom in bi bile podeljene pravične pokojninske pravice, odstranjene pa bi bile spodbude, ki negativno vplivajo na udeležbo žensk na trgu dela in v družbi, kot so skupna obdavčitev in dodatki za vzdrževane osebe, za ženske, ki niso aktivne na trgu dela;

| 71. | ponovno opozarja na svojo resolucijo z dne 10. februarja 2010 in podarja, kako pomembno je, da imajo ženske nadzor nad svojimi spolnimi in reproduktivnimi pravicami; |
| --- | --- |

71.

ponovno opozarja na svojo resolucijo z dne 10. februarja 2010 in podarja, kako pomembno je, da imajo ženske nadzor nad svojimi spolnimi in reproduktivnimi pravicami;

| 72. | vztraja na pomenu preventivnih ukrepov za zagotavljanje spolnega in reproduktivnega zdravja žensk; |
| --- | --- |

72.

vztraja na pomenu preventivnih ukrepov za zagotavljanje spolnega in reproduktivnega zdravja žensk;

| 73. | poudarja, da je treba transseksualnim osebam omogočiti dostop do postopkov za spremembo spola in zagotoviti, da jim javne sheme zdravstvenega zavarovanja za to krijejo stroške; |
| --- | --- |

73.

poudarja, da je treba transseksualnim osebam omogočiti dostop do postopkov za spremembo spola in zagotoviti, da jim javne sheme zdravstvenega zavarovanja za to krijejo stroške;

| 74. | poudarja, da je treba posebno pozornost nameniti položaju žensk iz narodnostnih manjšin, tudi migrantk, in sprejeti ustrezne ukrepe, s katerimi bi jim bila dana podpora v okviru enakosti med spoloma; |
| --- | --- |

74.

poudarja, da je treba posebno pozornost nameniti položaju žensk iz narodnostnih manjšin, tudi migrantk, in sprejeti ustrezne ukrepe, s katerimi bi jim bila dana podpora v okviru enakosti med spoloma;

| 75. | vztraja, naj se Komisija posvetuje s Parlamentom in zlasti Odborom za pravice žensk in enakost spolov o pripravi prihodnje evropske listine o pravicah žensk; |
| --- | --- |

75.

vztraja, naj se Komisija posvetuje s Parlamentom in zlasti Odborom za pravice žensk in enakost spolov o pripravi prihodnje evropske listine o pravicah žensk;

| 76. | meni, da bi bilo treba posebno pozornost nameniti razvoju, miru in solidarnosti z ženskami vsega sveta, zlasti tistimi, ki trpijo krivice, različne oblike diskriminacije, lakoto, revščino ali so žrtev trgovine z ljudmi oziroma vsakršnih oblik nasilja; meni, da sta posvetovanje, ki poteka z ženskimi organizacijami in širše civilno družbo, in sodelovanje z nevladnimi organizacijami o vprašanjih politik, ki neposredno in posredno vplivajo na enakost med spoloma, porok za širše družbeno soglasje; |
| --- | --- |

76.

meni, da bi bilo treba posebno pozornost nameniti razvoju, miru in solidarnosti z ženskami vsega sveta, zlasti tistimi, ki trpijo krivice, različne oblike diskriminacije, lakoto, revščino ali so žrtev trgovine z ljudmi oziroma vsakršnih oblik nasilja; meni, da sta posvetovanje, ki poteka z ženskimi organizacijami in širše civilno družbo, in sodelovanje z nevladnimi organizacijami o vprašanjih politik, ki neposredno in posredno vplivajo na enakost med spoloma, porok za širše družbeno soglasje;

| 77. | vztraja, da morata biti vidik spola in boj proti nasilju na podlagi spola vključena v zunanjo politiko in politiko razvojnega sodelovanja Unije; |
| --- | --- |

77.

vztraja, da morata biti vidik spola in boj proti nasilju na podlagi spola vključena v zunanjo politiko in politiko razvojnega sodelovanja Unije;

| 78. | poudarja, da morajo biti nova strategija Unije za enakost med spoloma in spremljajoči institucionalni mehanizmi tesno povezani s svetovnim programom za pravice žensk; opozarja, da to vključuje podporo in povezovanje z novim organom OZN za enakost med spoloma, ki bi moral združevati politične in operativne dejavnosti, in Unijo poziva, naj zagotovi, da bo novi organ razpolagal z dovolj finančnimi in človeškimi viri, da bo lahko učinkovit pod vodstvom generalnega podsekretarja OZN za enakost med spoloma; |
| --- | --- |

78.

poudarja, da morajo biti nova strategija Unije za enakost med spoloma in spremljajoči institucionalni mehanizmi tesno povezani s svetovnim programom za pravice žensk; opozarja, da to vključuje podporo in povezovanje z novim organom OZN za enakost med spoloma, ki bi moral združevati politične in operativne dejavnosti, in Unijo poziva, naj zagotovi, da bo novi organ razpolagal z dovolj finančnimi in človeškimi viri, da bo lahko učinkovit pod vodstvom generalnega podsekretarja OZN za enakost med spoloma;

| 79. | dodaja, da bi morali nova strategija EU za enakost med spoloma in institucionalni mehanizmi, ki jo spremljajo, izrecno zajemati spolno identiteto in obravnavati boj proti diskriminaciji zaradi spremembe spola; |
| --- | --- |

79.

dodaja, da bi morali nova strategija EU za enakost med spoloma in institucionalni mehanizmi, ki jo spremljajo, izrecno zajemati spolno identiteto in obravnavati boj proti diskriminaciji zaradi spremembe spola;

| 80. | poziva k upoštevanju svojih nedavnih resolucij z dne 10. februarja 2010 o preprečevanju trgovine z ljudmi in o enakosti žensk in moških v Evropski uniji; |
| --- | --- |

80.

poziva k upoštevanju svojih nedavnih resolucij z dne 10. februarja 2010 o preprečevanju trgovine z ljudmi in o enakosti žensk in moških v Evropski uniji;

*

* *

| 81. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji in vladam držav članic. |
| --- | --- |

81.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji in vladam držav članic.

---

(1)  UL C 59, 23.2.2001, str. 258.

(2)  UL C 320 E, 15.12.2005, str. 247.

(3)  UL L 204, 26.7.2006, str. 23.

(4)  UL C 287 E, 24.11.2006, str. 75.

(5)  UL C 313 E, 20.12.2006, str. 118.

(6)  UL C 301 E, 13.12.2007, str. 56.

(7)  UL C 41 E, 19.2.2009, str. 73.

(8)  UL C 66 E, 20.3.2009, str. 57.

(9)  UL C 295 E, 4.12.2009, str. 35.

(10)  UL C 16 E, 22.1.2010, str. 21.

(11)  UL C 77, 14.3.1994, str. 43.

(12)  UL C 233 E, 28.9.2006, str. 130.

(13)  UL C 67 E, 18.3.2010, str. 31.

(14)  UL C 76 E, 25.3.2010, str. 16.

(15)  Sprejeta besedila, P7_TA(2009)0098.

(16)  Sprejeta besedila, P7_TA(2010)0018.

(17)  Sprejeta besedila, P7_TA(2010)0021.

---

| 12.8.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 236/99 |
| --- | --- | --- | --- |

12.8.2011

SL

Uradni list Evropske unije

CE 236/99

---

Četrtek, 17. junij 2010O športu, zlasti o zastopnikih igralcev

P7_TA(2010)0233

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. junija 2010 o zastopnikih igralcev v športu

2011/C 236 E/14

Evropski parlament,

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 29. marca 2007 o prihodnosti poklicnega nogometa v Evropi (1),

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 8. maja 2008 o beli knjigi o športu (2),

ob upoštevanju bele knjige o športu (KOM(2007)0391),

ob upoštevanju člena 165 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju sodbe Sodišča prve stopnje Evropskih skupnosti z dne 26. januarja 2005 (3),

ob upoštevanju vprašanja Komisiji z dne 10. marca 2010 o športu, natančneje zastopnikih igralcev (O-0032/2010 – B7-0308/2010),

ob upoštevanju členov 115(5) in 110(2) svojega poslovnika,

| 1. | opozarja, da je v svoji resoluciji z dne 29. marca 2007 o prihodnosti poklicnega nogometa v Evropi pozval Komisijo, naj podpre prizadevanja nogometnih vodstvenih organov, da bi se uredilo delo zastopnikov igralcev, po potrebi s predstavitvijo predloga direktive o zastopnikih igralcev; |
| --- | --- |

1.

opozarja, da je v svoji resoluciji z dne 29. marca 2007 o prihodnosti poklicnega nogometa v Evropi pozval Komisijo, naj podpre prizadevanja nogometnih vodstvenih organov, da bi se uredilo delo zastopnikov igralcev, po potrebi s predstavitvijo predloga direktive o zastopnikih igralcev;

| 2. | pozdravlja študijo o zastopnikih športnikov v Evropski uniji, ki jo je naročila Evropska komisija in katere rezultati so sedaj na voljo; |
| --- | --- |

2.

pozdravlja študijo o zastopnikih športnikov v Evropski uniji, ki jo je naročila Evropska komisija in katere rezultati so sedaj na voljo;

| 3. | je zlasti zaskrbljen zaradi izsledkov študije glede kaznivih dejanj, povezanih s športom: navajajo se primeri, v katerih organizirani kriminal vpliva na šport, ker je povezan z dejavnostmi zastopnikov igralcev; meni, da tak razvoj škodi ugledu športa, njegovi integriteti in končno tudi vlogi, ki jo ima v družbi; |
| --- | --- |

3.

je zlasti zaskrbljen zaradi izsledkov študije glede kaznivih dejanj, povezanih s športom: navajajo se primeri, v katerih organizirani kriminal vpliva na šport, ker je povezan z dejavnostmi zastopnikov igralcev; meni, da tak razvoj škodi ugledu športa, njegovi integriteti in končno tudi vlogi, ki jo ima v družbi;

| 4. | je seznanjen z izsledki študije, v skladu s katerimi imajo zastopniki športnikov osrednjo vlogo v finančnih tokovih, ki pogosto niso pregledni in zato puščajo več možnosti za nezakonite dejavnosti; pozdravlja pobude nekaterih klubov in vodstvenih organov za povečanje preglednosti finančnih transakcij; |
| --- | --- |

4.

je seznanjen z izsledki študije, v skladu s katerimi imajo zastopniki športnikov osrednjo vlogo v finančnih tokovih, ki pogosto niso pregledni in zato puščajo več možnosti za nezakonite dejavnosti; pozdravlja pobude nekaterih klubov in vodstvenih organov za povečanje preglednosti finančnih transakcij;

| 5. | ugotavlja, da študija opozarja na nepreglednost, ki je sestavni del sistema prestopov igralcev, zlasti v moštvenih športih, kar spodbuja nezakonite dejavnosti, v katere so vpleteni zastopniki, klubi in igralci; |
| --- | --- |

5.

ugotavlja, da študija opozarja na nepreglednost, ki je sestavni del sistema prestopov igralcev, zlasti v moštvenih športih, kar spodbuja nezakonite dejavnosti, v katere so vpleteni zastopniki, klubi in igralci;

| 6. | poudarja, da so mladi igralci še posebej ranljivi in v nevarnosti, da postanejo žrtve trgovine z ljudmi; |
| --- | --- |

6.

poudarja, da so mladi igralci še posebej ranljivi in v nevarnosti, da postanejo žrtve trgovine z ljudmi;

| 7. | opozarja na posebno odgovornost zastopnikov igralcev in klubov, zlasti do mladih igralcev, zato poziva obe strani, naj to odgovornost prevzameta, zlasti kar zadeva poklicno izobraževanje in usposabljanje mladih igralcev; |
| --- | --- |

7.

opozarja na posebno odgovornost zastopnikov igralcev in klubov, zlasti do mladih igralcev, zato poziva obe strani, naj to odgovornost prevzameta, zlasti kar zadeva poklicno izobraževanje in usposabljanje mladih igralcev;

| 8. | opozarja na izsledke študije, v skladu s katerimi so predpisi za zastopnike, ki so jih sprejele športne federacije, namenjeni zlasti nadzoru dostopa do poklica in urejanju njegovega izvajanja, vendar imajo ti organi zgolj omejena pooblastila glede nadzora in sankcioniranja, saj nimajo sredstev nadzora ali možnosti neposrednega ukrepanja proti zastopnikom športnikov, ki niso registrirani pri njih; ti organi tudi nimajo pravice nalagati denarne ali kazenske sankcije; |
| --- | --- |

8.

opozarja na izsledke študije, v skladu s katerimi so predpisi za zastopnike, ki so jih sprejele športne federacije, namenjeni zlasti nadzoru dostopa do poklica in urejanju njegovega izvajanja, vendar imajo ti organi zgolj omejena pooblastila glede nadzora in sankcioniranja, saj nimajo sredstev nadzora ali možnosti neposrednega ukrepanja proti zastopnikom športnikov, ki niso registrirani pri njih; ti organi tudi nimajo pravice nalagati denarne ali kazenske sankcije;

| 9. | se strinja s športnimi vodstvenimi organi in zainteresiranimi stranmi v športu, da je treba sprejeti ukrepe, s katerimi se bodo reševala vprašanja integritete in verodostojnosti športa ter udeležencev v športu; |
| --- | --- |

9.

se strinja s športnimi vodstvenimi organi in zainteresiranimi stranmi v športu, da je treba sprejeti ukrepe, s katerimi se bodo reševala vprašanja integritete in verodostojnosti športa ter udeležencev v športu;

| 10. | meni, da odprava obstoječega licenčnega sistema FIFE za zastopnike igralcev, ne da bi se vzpostavil trden nadomestni sistem, ne bi bila ustrezna rešitev za težave, povezane z zastopniki igralcev v nogometu; |
| --- | --- |

10.

meni, da odprava obstoječega licenčnega sistema FIFE za zastopnike igralcev, ne da bi se vzpostavil trden nadomestni sistem, ne bi bila ustrezna rešitev za težave, povezane z zastopniki igralcev v nogometu;

| 11. | pozdravlja prizadevanja športnih vodstvenih organov za večjo preglednost finančnih tokov in boljši nadzor nad njimi; |
| --- | --- |

11.

pozdravlja prizadevanja športnih vodstvenih organov za večjo preglednost finančnih tokov in boljši nadzor nad njimi;

| 12. | poziva Svet, naj okrepi prizadevanja za usklajevanje v boju proti kaznivim dejanjem, povezanim z dejavnostmi zastopnikov, vključno s pranjem denarja, dogovorjenimi tekmami in trgovino z ljudmi; |
| --- | --- |

12.

poziva Svet, naj okrepi prizadevanja za usklajevanje v boju proti kaznivim dejanjem, povezanim z dejavnostmi zastopnikov, vključno s pranjem denarja, dogovorjenimi tekmami in trgovino z ljudmi;

| 13. | se sklicuje na zgoraj omenjeno sodbo v zadevi T-193/02, v kateri je Sodišče izjavilo, da spada sprejemanje predpisov o dejavnostih zastopnikov, ki pomenijo urejanje gospodarske dejavnosti in zadevajo temeljne svoboščine, načeloma v pristojnost javnih organov; |
| --- | --- |

13.

se sklicuje na zgoraj omenjeno sodbo v zadevi T-193/02, v kateri je Sodišče izjavilo, da spada sprejemanje predpisov o dejavnostih zastopnikov, ki pomenijo urejanje gospodarske dejavnosti in zadevajo temeljne svoboščine, načeloma v pristojnost javnih organov;

| 14. | opozarja, da je v isti sodbi Sodišče federacijam, kot je FIFA, priznalo pravico urejati poklic zastopnikov, če je cilj njihovih predpisov dvig poklicnih in etičnih standardov v dejavnostih zastopnikov z namenom zaščititi igralce in če pravila niso protikonkurenčna; opozarja, da zastopniki nimajo kolektivne poklicne organizacije in velja za njihov poklic zelo omejena regulacija na ravni držav članic; |
| --- | --- |

14.

opozarja, da je v isti sodbi Sodišče federacijam, kot je FIFA, priznalo pravico urejati poklic zastopnikov, če je cilj njihovih predpisov dvig poklicnih in etičnih standardov v dejavnostih zastopnikov z namenom zaščititi igralce in če pravila niso protikonkurenčna; opozarja, da zastopniki nimajo kolektivne poklicne organizacije in velja za njihov poklic zelo omejena regulacija na ravni držav članic;

| 15. | je prepričan, da se zaradi čezmejne narave dejavnosti in različnih nacionalnih predpisov, ki veljajo za šport, učinkovitost nadzora in izvajanje sankcij lahko rešuje zgolj s skupnimi prizadevanji športnih vodstvenih organov in javnih organov; |
| --- | --- |

15.

je prepričan, da se zaradi čezmejne narave dejavnosti in različnih nacionalnih predpisov, ki veljajo za šport, učinkovitost nadzora in izvajanje sankcij lahko rešuje zgolj s skupnimi prizadevanji športnih vodstvenih organov in javnih organov;

| 16. | ugotavlja, da je le nekaj držav članic sprejelo posebne zakone o zastopnikih igralcev, kljub temu da so športni organi na mednarodni in nacionalni ravni v nekaterih disciplinah izčrpno uredili dejavnosti zastopnikov športnikov; |
| --- | --- |

16.

ugotavlja, da je le nekaj držav članic sprejelo posebne zakone o zastopnikih igralcev, kljub temu da so športni organi na mednarodni in nacionalni ravni v nekaterih disciplinah izčrpno uredili dejavnosti zastopnikov športnikov;

| 17. | meni, da je glede na raznolikost predpisov o dejavnostih zastopnikov športnikov, ki povzroča zmedo, potreben skladen pristop na ravni EU, da bi se izognili vrzelim zaradi nejasne ureditve in zagotovili ustrezno spremljanje in nadzor dejavnosti zastopnikov; |
| --- | --- |

17.

meni, da je glede na raznolikost predpisov o dejavnostih zastopnikov športnikov, ki povzroča zmedo, potreben skladen pristop na ravni EU, da bi se izognili vrzelim zaradi nejasne ureditve in zagotovili ustrezno spremljanje in nadzor dejavnosti zastopnikov;

| 18. | znova poziva k pobudi na ravni EU glede dejavnosti zastopnikov igralcev, ki bi morala imeti naslednje cilje:






  — | stroge standarde in merila preverjanja za vsakogar, ki bi želel delovati kot zastopnik igralca, |
| --- | --- | --- |

18.

znova poziva k pobudi na ravni EU glede dejavnosti zastopnikov igralcev, ki bi morala imeti naslednje cilje:

—

stroge standarde in merila preverjanja za vsakogar, ki bi želel delovati kot zastopnik igralca,

| — | preglednost transakcij zastopnikov, |
| --- | --- |

—

preglednost transakcij zastopnikov,

| — | prepoved nagrajevanja zastopnikov igralcev, povezanega s prestopi mladoletnikov, |
| --- | --- |

—

prepoved nagrajevanja zastopnikov igralcev, povezanega s prestopi mladoletnikov,

| — | minimalne usklajene standarde za pogodbe zastopnikov, |
| --- | --- |

—

minimalne usklajene standarde za pogodbe zastopnikov,

| — | učinkovit nadzorni in disciplinski sistem, |
| --- | --- |

—

učinkovit nadzorni in disciplinski sistem,

| — | uvedbo licenčnega sistema in registra zastopnikov na ravni EU, |
| --- | --- |

—

uvedbo licenčnega sistema in registra zastopnikov na ravni EU,

| — | konec dvojnega zastopanja, |
| --- | --- |

—

konec dvojnega zastopanja,

| — | stopnjevano nagrajevanje, pogojeno z izpolnjevanjem pogodbenih obveznosti; |
| --- | --- |

—

stopnjevano nagrajevanje, pogojeno z izpolnjevanjem pogodbenih obveznosti;

| 19. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Evropski komisiji. |
| --- | --- |

19.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Evropski komisiji.

---

(1)  UL C 27 E, 31.1.2008, str. 232.

(2)  UL C 271 E, 12.11.2009, str. 51.

(3)  Zadeva T-193/02, Laurent Piau proti Komisiji [2005] ECR I-00209.

---

| 12.8.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 236/101 |
| --- | --- | --- | --- |

12.8.2011

SL

Uradni list Evropske unije

CE 236/101

---

Četrtek, 17. junij 2010Sklepi vrhunskega srečanja med EU in Rusijo

P7_TA(2010)0234

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. junija 2010 o sklepih vrhunskega srečanja med EU in Rusijo (31. maj in 1. junij 2010)

2011/C 236 E/15

Evropski parlament,

ob upoštevanju obstoječega sporazuma o partnerstvu in sodelovanju med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni in Rusko federacijo na drugi strani (1) ter pogajanj za nov sporazum med EU in Rusijo, ki so se začela leta 2008,

ob upoštevanju skupnega cilja EU in Rusije, določenega v skupni izjavi po 11. vrhunskem srečanju med EU in Rusijo v Sankt Peterburgu 31. maja 2003, da se oblikujejo skupni gospodarski prostor, skupni prostor svobode, varnosti in pravice, skupni prostor sodelovanja na področju zunanje varnosti ter skupni prostor raziskovanja in izobraževanja, vključno s kulturnimi vidiki (štirje skupni prostori),

ob upoštevanju svojih prejšnjih poročil in resolucij o Rusiji in o odnosih med EU in Rusijo, zlasti resolucije z dne 12. novembra 2009 (2), sprejete pred vrhunskim srečanjem med EU in Rusijo v Stockholmu, ki je potekalo 18. novembra 2009, svoje resolucije z dne 17. septembra 2009 o ubojih borcev za človekove pravice v Rusiji (3) in svoje resolucije z dne 17. septembra 2009 o zunanjih vidikih energetske varnosti (4),

ob upoštevanju posvetovanj o človekovih pravicah med EU in Rusijo,

ob upoštevanju podpisanih sporazumov in skupnih izjav z vrhunskega srečanja med EU in Rusijo v Rostovu na Donu med 31. majem in 1. junijem 2010,

ob upoštevanju člena 110(4) svojega poslovnika,

| A. | ker se EU še naprej zavezuje nadaljnjemu poglabljanju in razvijanju odnosov med EU in Rusijo, kar se odraža v njeni odločitvi, da si bo resno prizadevala za dogovor o novem okvirnem sporazumu za nadaljnji razvoj odnosov med EU in Rusijo, |
| --- | --- |

A.

ker se EU še naprej zavezuje nadaljnjemu poglabljanju in razvijanju odnosov med EU in Rusijo, kar se odraža v njeni odločitvi, da si bo resno prizadevala za dogovor o novem okvirnem sporazumu za nadaljnji razvoj odnosov med EU in Rusijo,

| B. | ker sta EU in Rusija, ki je stalna članica Varnostnega sveta ZN, soodgovorni za ohranjanje stabilnost v svetu in ker so okrepljeno sodelovanje in dobrososedski odnosi med EU in Rusijo zelo pomembni za stabilnost, varnost in blaginjo v Evropi, |
| --- | --- |

B.

ker sta EU in Rusija, ki je stalna članica Varnostnega sveta ZN, soodgovorni za ohranjanje stabilnost v svetu in ker so okrepljeno sodelovanje in dobrososedski odnosi med EU in Rusijo zelo pomembni za stabilnost, varnost in blaginjo v Evropi,

| C. | ker je sklenitev strateškega partnerskega sporazuma med EU in Rusko federacijo še vedno bistvenega pomena za nadaljnji razvoj in poglobitev sodelovanja med partnericama, |
| --- | --- |

C.

ker je sklenitev strateškega partnerskega sporazuma med EU in Rusko federacijo še vedno bistvenega pomena za nadaljnji razvoj in poglobitev sodelovanja med partnericama,

| D. | ker je pomembno, da EU v odnosih z Rusko federacijo govori enoglasno, pokaže solidarnost in enotnost in da ti odnosi temeljijo na skupnih interesih in vrednotah, |
| --- | --- |

D.

ker je pomembno, da EU v odnosih z Rusko federacijo govori enoglasno, pokaže solidarnost in enotnost in da ti odnosi temeljijo na skupnih interesih in vrednotah,

| E. | ker je gospodarsko in trgovinsko sodelovanje med EU in Rusijo dokaz naraščajoče medsebojne odvisnosti, kar zahteva skupna prizadevanja in zavzetost za doseganje trajne rasti, |
| --- | --- |

E.

ker je gospodarsko in trgovinsko sodelovanje med EU in Rusijo dokaz naraščajoče medsebojne odvisnosti, kar zahteva skupna prizadevanja in zavzetost za doseganje trajne rasti,

| F. | ker se je Rusija kot članica Sveta Evrope in Organizacije za varnost in sodelovanje v Evropi (OVSE) zavezala k varovanju in spodbujanju človekovih pravic, temeljnih svoboščin in načel pravne države ter k spoštovanju suverenosti svojih evropskih sosed, ker so odnosi med EU in Rusijo v zadnjih letih trčili ob številne resne izzive, zlasti glede zaskrbljenosti zaradi demokracije in človekovih pravic v Rusiji, |
| --- | --- |

F.

ker se je Rusija kot članica Sveta Evrope in Organizacije za varnost in sodelovanje v Evropi (OVSE) zavezala k varovanju in spodbujanju človekovih pravic, temeljnih svoboščin in načel pravne države ter k spoštovanju suverenosti svojih evropskih sosed, ker so odnosi med EU in Rusijo v zadnjih letih trčili ob številne resne izzive, zlasti glede zaskrbljenosti zaradi demokracije in človekovih pravic v Rusiji,

| G. | ker bi pristop Rusije k Svetovni trgovinski organizaciji pomembno prispeval k nadaljnjemu izboljšanju gospodarskih odnosov med EU in Rusijo, kar je odvisno od polnega spoštovanja in izpolnjevanja obveznosti in dolžnosti, ki jih določa Svetovna trgovinska organizacija, in bi utrl pot daljnosežnemu in obsežnemu sporazumu o gospodarskem povezovanju med partnericama na osnovi resnične vzajemnosti, in ker je Rusija 1. januarja 2010 oblikovala carinsko unijo s Kazahstanom in Belorusijo, |
| --- | --- |

G.

ker bi pristop Rusije k Svetovni trgovinski organizaciji pomembno prispeval k nadaljnjemu izboljšanju gospodarskih odnosov med EU in Rusijo, kar je odvisno od polnega spoštovanja in izpolnjevanja obveznosti in dolžnosti, ki jih določa Svetovna trgovinska organizacija, in bi utrl pot daljnosežnemu in obsežnemu sporazumu o gospodarskem povezovanju med partnericama na osnovi resnične vzajemnosti, in ker je Rusija 1. januarja 2010 oblikovala carinsko unijo s Kazahstanom in Belorusijo,

| H. | ker podpis nove pogodbe o omejevanju strateškega orožja med Rusko federacijo in ZDA z dne 8. aprila 2010 in približevanje stališč glede neširjenja in Irana, mirovnega procesa na Bližnjem vzhodu, Afganistana in Pakistana kažeta, da so razmere za dialog z Rusijo o različnih vprašanjih varnostnih odnosov postale ugodnejše, |
| --- | --- |

H.

ker podpis nove pogodbe o omejevanju strateškega orožja med Rusko federacijo in ZDA z dne 8. aprila 2010 in približevanje stališč glede neširjenja in Irana, mirovnega procesa na Bližnjem vzhodu, Afganistana in Pakistana kažeta, da so razmere za dialog z Rusijo o različnih vprašanjih varnostnih odnosov postale ugodnejše,

| I. | ker obstaja jasen in objektivni cilj za uvedbo režima brez vizumov; ker imajo evropski in ruski državljani legitimen interes, da se jim zagotovi pravica do prostega gibanja v njihovih državah in čez mejo, |
| --- | --- |

I.

ker obstaja jasen in objektivni cilj za uvedbo režima brez vizumov; ker imajo evropski in ruski državljani legitimen interes, da se jim zagotovi pravica do prostega gibanja v njihovih državah in čez mejo,

| 1. | ponovno poudarja svoje prepričanje, da je Rusija še vedno ena od najpomembnejših partneric EU pri vzpostavljanju dolgoročnega sodelovanja, ki si prizadeva za skupno delo pri obravnavanju skupnih izzivov z uravnovešenim pristopom, usmerjenim k rezultatom, na osnovi demokracije in vladavine prava, in z njo ne deli le gospodarskih in trgovskih interesov, ampak tudi namero tesnega sodelovanja na globalni ravni ter v državah v skupni soseščini in z njimi, skladno z mednarodnim pravom; |
| --- | --- |

1.

ponovno poudarja svoje prepričanje, da je Rusija še vedno ena od najpomembnejših partneric EU pri vzpostavljanju dolgoročnega sodelovanja, ki si prizadeva za skupno delo pri obravnavanju skupnih izzivov z uravnovešenim pristopom, usmerjenim k rezultatom, na osnovi demokracije in vladavine prava, in z njo ne deli le gospodarskih in trgovskih interesov, ampak tudi namero tesnega sodelovanja na globalni ravni ter v državah v skupni soseščini in z njimi, skladno z mednarodnim pravom;

| 2. | poziva EU in Rusijo, naj pospešita pogajanja za novi sporazumu o partnerstvu in sodelovanju, ter ponovno izraža močno podporo širokemu, obsežnemu in pravno zavezujočemu sporazumu, ki se ne bo nanašal zgolj na gospodarsko sodelovanje, ampak vseboval tudi vidike demokracije, pravne države in spoštovanje človekovih in temeljnih pravic; je seznanjen s sporazumom o partnerstvu za modernizacijo, ki bi moral obsegati tako gospodarstvo kot družbo; podpira prizadevanja za večjo raznolikost ruskega gospodarstva in trgovinskih odnosov med EU in Rusijo; poziva Komisijo in rusko vlado, naj podrobneje opredelita partnerstvo za modernizacijo; poudarja potrebo po hitri pripravi konkretnega delovnega načrta skladno z rezultati, doseženimi v štirih skupnih prostorih EU in Rusije; poudarja, da je pomembno zagotoviti učinkovito delovanje sodstva in okrepiti boj proti korupciji; |
| --- | --- |

2.

poziva EU in Rusijo, naj pospešita pogajanja za novi sporazumu o partnerstvu in sodelovanju, ter ponovno izraža močno podporo širokemu, obsežnemu in pravno zavezujočemu sporazumu, ki se ne bo nanašal zgolj na gospodarsko sodelovanje, ampak vseboval tudi vidike demokracije, pravne države in spoštovanje človekovih in temeljnih pravic; je seznanjen s sporazumom o partnerstvu za modernizacijo, ki bi moral obsegati tako gospodarstvo kot družbo; podpira prizadevanja za večjo raznolikost ruskega gospodarstva in trgovinskih odnosov med EU in Rusijo; poziva Komisijo in rusko vlado, naj podrobneje opredelita partnerstvo za modernizacijo; poudarja potrebo po hitri pripravi konkretnega delovnega načrta skladno z rezultati, doseženimi v štirih skupnih prostorih EU in Rusije; poudarja, da je pomembno zagotoviti učinkovito delovanje sodstva in okrepiti boj proti korupciji;

| 3. | pozdravlja podpis protokola o zaščiti tajnih podatkov in skupno izjavo podpredsednice Komisije/visoke predstavnice Unije za zunanjo in varnostno politiko Catherine Ashton in ruskega zunanjega ministra Sergeia Lavrova o Gazi; |
| --- | --- |

3.

pozdravlja podpis protokola o zaščiti tajnih podatkov in skupno izjavo podpredsednice Komisije/visoke predstavnice Unije za zunanjo in varnostno politiko Catherine Ashton in ruskega zunanjega ministra Sergeia Lavrova o Gazi;

| 4. | izraža zadovoljstvo, da je prvo vrhunsko srečanje med EU in Rusijo po začetku veljavnosti Lizbonske pogodbe potekalo v tvornem vzdušju in prineslo delni napredek; |
| --- | --- |

4.

izraža zadovoljstvo, da je prvo vrhunsko srečanje med EU in Rusijo po začetku veljavnosti Lizbonske pogodbe potekalo v tvornem vzdušju in prineslo delni napredek;

| 5. | ponovno izraža svojo podporo pristopu Rusije k Svetovni trgovinski organizaciji, da bi lahko Rusija privabila več tujih naložb in povečala raznolikost svojega gospodarstva; meni, da bi carinska unija, ki jo je Rusija oblikovala s Kazahstanom in Belorusijo, utegnila dodatno ovirati vstop Ruske federacije v Svetovno trgovinsko organizacijo; poudarja, da se je treba pred vstopom v Svetovno trgovinsko organizacijo odpovedati vsem zaščitnim ukrepom; |
| --- | --- |

5.

ponovno izraža svojo podporo pristopu Rusije k Svetovni trgovinski organizaciji, da bi lahko Rusija privabila več tujih naložb in povečala raznolikost svojega gospodarstva; meni, da bi carinska unija, ki jo je Rusija oblikovala s Kazahstanom in Belorusijo, utegnila dodatno ovirati vstop Ruske federacije v Svetovno trgovinsko organizacijo; poudarja, da se je treba pred vstopom v Svetovno trgovinsko organizacijo odpovedati vsem zaščitnim ukrepom;

| 6. | pozdravlja, da je Rusija nedavno ratificirala protokol 14 Evropske konvencije o človekovih pravicah in zakonodajne spremembe, s katerimi so se obravnave pred porotnim sodiščem razširile na celo državo, vendar predlaga, da se ta oblika uporabi tudi za sojenja v primeru obtožb terorističnih dejanj; pozdravlja tudi potrditev moratorija na smrtno kazen kot nadaljnji pozitivni dogodek in upa, da je to prvi korak k izpolnitvi izražene namere o izboljšanju spoštovanja človekovih pravic; ponovno poziva ruske oblasti, naj spoštujejo vse odločitve Evropskega sodišča za človekove pravice; |
| --- | --- |

6.

pozdravlja, da je Rusija nedavno ratificirala protokol 14 Evropske konvencije o človekovih pravicah in zakonodajne spremembe, s katerimi so se obravnave pred porotnim sodiščem razširile na celo državo, vendar predlaga, da se ta oblika uporabi tudi za sojenja v primeru obtožb terorističnih dejanj; pozdravlja tudi potrditev moratorija na smrtno kazen kot nadaljnji pozitivni dogodek in upa, da je to prvi korak k izpolnitvi izražene namere o izboljšanju spoštovanja človekovih pravic; ponovno poziva ruske oblasti, naj spoštujejo vse odločitve Evropskega sodišča za človekove pravice;

| 7. | pozdravlja, da bo podpis sporazuma o varstvu tajnih podatkov olajšal sodelovanje pri kriznem upravljanju, vendar zahteva, da se Evropski parlament v celoti obvešča o vsebini in obsegu tega sporazuma, in poziva, da se opravi hitra ocena glede vzajemnosti izvajanja tega sporazuma; poziva Svet, naj v ta namen v celoti izkoristi posebni odbor EVOP IIA iz leta 2002; |
| --- | --- |

7.

pozdravlja, da bo podpis sporazuma o varstvu tajnih podatkov olajšal sodelovanje pri kriznem upravljanju, vendar zahteva, da se Evropski parlament v celoti obvešča o vsebini in obsegu tega sporazuma, in poziva, da se opravi hitra ocena glede vzajemnosti izvajanja tega sporazuma; poziva Svet, naj v ta namen v celoti izkoristi posebni odbor EVOP IIA iz leta 2002;

| 8. | poziva Svet in Komisijo, da podvojita prizadevanja za odpravo težav pri prečkanju meja med EU in Rusijo na mejah med njima, podpreta konkretne projekte in v celoti uporabita novi sosedski in partnerski instrument ter sredstva programa Interreg za čezmejno sodelovanje ter v celoti izvajata predhodni sporazum o preletih nad Sibirijo; |
| --- | --- |

8.

poziva Svet in Komisijo, da podvojita prizadevanja za odpravo težav pri prečkanju meja med EU in Rusijo na mejah med njima, podpreta konkretne projekte in v celoti uporabita novi sosedski in partnerski instrument ter sredstva programa Interreg za čezmejno sodelovanje ter v celoti izvajata predhodni sporazum o preletih nad Sibirijo;

| 9. | z veseljem pričakuje podpis sporazuma o mehanizmu za zgodnje opozarjanje o energetski varnosti med EU in Rusijo, ki bo zajemal obveščanje, posvetovanja in izvajanje, ter poziva Svet in Komisijo, naj še naprej sodelujeta z ruskimi organi in energetskimi družbami, da bi preprečili prekinitve dobave, do katerih je prišlo v zadnjih nekaj letih; |
| --- | --- |

9.

z veseljem pričakuje podpis sporazuma o mehanizmu za zgodnje opozarjanje o energetski varnosti med EU in Rusijo, ki bo zajemal obveščanje, posvetovanja in izvajanje, ter poziva Svet in Komisijo, naj še naprej sodelujeta z ruskimi organi in energetskimi družbami, da bi preprečili prekinitve dobave, do katerih je prišlo v zadnjih nekaj letih;

| 10. | poudarja, da mora energetsko sodelovanje med EU in Rusijo temeljiti na načelih iz energetske listine in njenega tranzitnega protokola; ta načela pa morajo biti vključena v novi okvirni sporazum med EU in Rusijo, da bi zagotovili pregledne in pravične pogoje, veljavne za obe strani, pri naložbah, enak dostop in urejen trg; izključuje uporabo energije kot sredstva zunanje politike; |
| --- | --- |

10.

poudarja, da mora energetsko sodelovanje med EU in Rusijo temeljiti na načelih iz energetske listine in njenega tranzitnega protokola; ta načela pa morajo biti vključena v novi okvirni sporazum med EU in Rusijo, da bi zagotovili pregledne in pravične pogoje, veljavne za obe strani, pri naložbah, enak dostop in urejen trg; izključuje uporabo energije kot sredstva zunanje politike;

| 11. | z zanimanjem spremlja razprave o podnebnih spremembah in možne oblike konkretnega sodelovanja glede ukrepov za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov, energetsko učinkovitost in trajnostni energetski razvoj; poudarja, da se je nujno treba dogovoriti o tem, kako nadaljevati proces mednarodnih pogajanj o podnebnih spremembah, da bi se pripravili na konferenco v Cancunu decembra 2010; |
| --- | --- |

11.

z zanimanjem spremlja razprave o podnebnih spremembah in možne oblike konkretnega sodelovanja glede ukrepov za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov, energetsko učinkovitost in trajnostni energetski razvoj; poudarja, da se je nujno treba dogovoriti o tem, kako nadaljevati proces mednarodnih pogajanj o podnebnih spremembah, da bi se pripravili na konferenco v Cancunu decembra 2010;

| 12. | poudarja pomen nadzorne misije Evropske unije (EUMM), ki je pokazala, da EU želi in lahko odločno ukrepa v podporo miru in stabilnosti, ter je pomagala ustvariti potrebne razmere za uresničitev sporazumov z dne 12. avgusta in 8. septembra 2008; ponovno poudarja, da spoštuje gruzijsko ozemeljsko celovitost znotraj njenih mednarodno priznanih meja, in poziva vse strani, naj v celoti spoštujejo svoje zaveze; opozarja, da ima EUMM pooblastila za delovanje po vsej državi in poziva, naj se ji takoj omogoči neoviran dostop do Abhazije in Južne Osetije, ki ga še nima, ponovno izraža polno zavezanost ženevskim pogovorom in nadaljnjemu sopredsedovanju Evropske unije, Združenih narodov ter OVSE-ja temu forumu; je razočaran nad odločitvijo, ki jo je razglasil obmejni direktorat ruske Zvezne varnostne službe o gradnji moderne obmejne infrastrukture z ovirami med Južno Osetijo in Gruzijo; |
| --- | --- |

12.

poudarja pomen nadzorne misije Evropske unije (EUMM), ki je pokazala, da EU želi in lahko odločno ukrepa v podporo miru in stabilnosti, ter je pomagala ustvariti potrebne razmere za uresničitev sporazumov z dne 12. avgusta in 8. septembra 2008; ponovno poudarja, da spoštuje gruzijsko ozemeljsko celovitost znotraj njenih mednarodno priznanih meja, in poziva vse strani, naj v celoti spoštujejo svoje zaveze; opozarja, da ima EUMM pooblastila za delovanje po vsej državi in poziva, naj se ji takoj omogoči neoviran dostop do Abhazije in Južne Osetije, ki ga še nima, ponovno izraža polno zavezanost ženevskim pogovorom in nadaljnjemu sopredsedovanju Evropske unije, Združenih narodov ter OVSE-ja temu forumu; je razočaran nad odločitvijo, ki jo je razglasil obmejni direktorat ruske Zvezne varnostne službe o gradnji moderne obmejne infrastrukture z ovirami med Južno Osetijo in Gruzijo;

| 13. | poudarja, da mora Rusija začeti sodelovati pri strategiji EU za Baltsko morje in da je treba začeti z Rusijo hitro sodelovati, da bi izboljšali pomorsko varnost in dosegli visoko raven varovanja okolja v občutljivem Baltskem morju; |
| --- | --- |

13.

poudarja, da mora Rusija začeti sodelovati pri strategiji EU za Baltsko morje in da je treba začeti z Rusijo hitro sodelovati, da bi izboljšali pomorsko varnost in dosegli visoko raven varovanja okolja v občutljivem Baltskem morju;

| 14. | pozdravlja podpis novega sporazuma o omejevanju strateškega orožja med Rusko federacijo in ZDA z dne 8. aprila 2010; z zadovoljstvom ugotavlja, da je prišlo do napredka pri dialogu, ki poteka med Rusko federacijo in ZDA o varnostnih vprašanjih, vključno z protiraketnim ščitom; |
| --- | --- |

14.

pozdravlja podpis novega sporazuma o omejevanju strateškega orožja med Rusko federacijo in ZDA z dne 8. aprila 2010; z zadovoljstvom ugotavlja, da je prišlo do napredka pri dialogu, ki poteka med Rusko federacijo in ZDA o varnostnih vprašanjih, vključno z protiraketnim ščitom;

| 15. | opozarja na poziv k okrepitvi dialoga med EU in Rusijo o človekovih pravicah in da se ta proces dejansko odpre za prispevke Evropskega parlamenta in ruske dume s sodelovanjem ustreznih generalnih direktoratov in ministrstev za pravosodje ter notranje in zunanje zadeve v Bruslju in Moskvi; poziva civilno družbo, nevladne organizacije in organizacije za človekove pravice, naj bolj sodelujejo na vrhunskih srečanjih med EU in Rusijo, ki potekajo dvakrat letno; |
| --- | --- |

15.

opozarja na poziv k okrepitvi dialoga med EU in Rusijo o človekovih pravicah in da se ta proces dejansko odpre za prispevke Evropskega parlamenta in ruske dume s sodelovanjem ustreznih generalnih direktoratov in ministrstev za pravosodje ter notranje in zunanje zadeve v Bruslju in Moskvi; poziva civilno družbo, nevladne organizacije in organizacije za človekove pravice, naj bolj sodelujejo na vrhunskih srečanjih med EU in Rusijo, ki potekajo dvakrat letno;

| 16. | poziva ruske oblasti, naj zaustavijo stalno in razširjeno nekaznovanost nasilja nad zagovorniki človekovih pravic, zlasti pa naj kot prednostno nalogo odpravijo ozračje nasilja in brezpravnosti v severnem Kavkazu ter zaščitijo in zagotovijo telesno nedotakljivost teh zagovornikov v skladu z ustreznimi mednarodnimi in regionalnimi instrumenti človekovih pravic; |
| --- | --- |

16.

poziva ruske oblasti, naj zaustavijo stalno in razširjeno nekaznovanost nasilja nad zagovorniki človekovih pravic, zlasti pa naj kot prednostno nalogo odpravijo ozračje nasilja in brezpravnosti v severnem Kavkazu ter zaščitijo in zagotovijo telesno nedotakljivost teh zagovornikov v skladu z ustreznimi mednarodnimi in regionalnimi instrumenti človekovih pravic;

| 17. | ponovno poudarja svojo zavezo dolgoročnemu cilju potovanja med EU in Rusijo brez vizumov, ki naj se doseže postopoma in s poudarkom na vsebini in praktičnem napredku; poudarja, da mora biti ta dialog usklajen s postopki za vizumske olajšave, ki potekajo za države vzhodnega partnerstva; |
| --- | --- |

17.

ponovno poudarja svojo zavezo dolgoročnemu cilju potovanja med EU in Rusijo brez vizumov, ki naj se doseže postopoma in s poudarkom na vsebini in praktičnem napredku; poudarja, da mora biti ta dialog usklajen s postopki za vizumske olajšave, ki potekajo za države vzhodnega partnerstva;

| 18. | poziva Svet in Komisijo, naj še naprej uresničujejo skupne pobude z rusko vlado, katerih namen je povečati varnost in stabilnost v svetu, zlasti v naši skupni soseščini, ter najti mirno rešitev konflikta v Republiki Moldaviji in na južnem Kavkazu skladno z mednarodnim pravom; |
| --- | --- |

18.

poziva Svet in Komisijo, naj še naprej uresničujejo skupne pobude z rusko vlado, katerih namen je povečati varnost in stabilnost v svetu, zlasti v naši skupni soseščini, ter najti mirno rešitev konflikta v Republiki Moldaviji in na južnem Kavkazu skladno z mednarodnim pravom;

| 19. | je seznanjen z osnutkom evropskega varnostnega sporazuma, ki ga je Rusija predlagala 29. novembra 2009, vendar opozarja, da novi sporazum ne sme razvrednotiti sedanjih varnostnih zavez držav članic EU, zato poziva Evropski svet, naj glede tega oblikuje skupno stališče; |
| --- | --- |

19.

je seznanjen z osnutkom evropskega varnostnega sporazuma, ki ga je Rusija predlagala 29. novembra 2009, vendar opozarja, da novi sporazum ne sme razvrednotiti sedanjih varnostnih zavez držav članic EU, zato poziva Evropski svet, naj glede tega oblikuje skupno stališče;

| 20. | z zadovoljstvom ugotavlja, da sta se EU in Rusija pred vrhunskim srečanjem skupine G20 dogovorili o reformi finančnega sistema, saj sta pričakovali, da se bo na vrhunskem srečanju razpravljalo o sredstvih za zmanjševanje sistemskih tveganj in da bo sklenjen dogovor o načelu, da bi morale finančne ustanove v prihodnje prispevati k stroškom morebitne finančne krize; |
| --- | --- |

20.

z zadovoljstvom ugotavlja, da sta se EU in Rusija pred vrhunskim srečanjem skupine G20 dogovorili o reformi finančnega sistema, saj sta pričakovali, da se bo na vrhunskem srečanju razpravljalo o sredstvih za zmanjševanje sistemskih tveganj in da bo sklenjen dogovor o načelu, da bi morale finančne ustanove v prihodnje prispevati k stroškom morebitne finančne krize;

| 21. | naroča svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Ruske federacije. |
| --- | --- |

21.

naroča svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Ruske federacije.

---

(1)  UL L 327, 28.11.1997, str. 1.

(2)  Sprejeta besedila, P7_TA(2009)0064.

(3)  Sprejeta besedila, P7_TA(2009)0022.

(4)  Sprejeta besedila, P7_TA(2009)0021.

---

| 12.8.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 236/105 |
| --- | --- | --- | --- |

12.8.2011

SL

Uradni list Evropske unije

CE 236/105

---

Četrtek, 17. junij 2010Izraelska vojaška operacija proti humanitarnemu konvoju in blokada Gaze

P7_TA(2010)0235

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. junija 2010 o izraelski vojaški operaciji proti humanitarnemu konvoju in o blokadi Gaze

2011/C 236 E/16

Evropski parlament,

ob upoštevanju prejšnjih resolucij o Gazi, zlasti resolucije z dne 15. januarja 2009 o razmerah v Gazi (1) in resolucije z dne 18. februarja 2009 o človekoljubni pomoči Gazi (2),

ob upoštevanju beneške izjave iz leta 1980,

ob upoštevanju predhodnih izjav četverice o Bližnjem vzhodu, zlasti z dne 19. marca 2010 o ponovni potrditvi temeljnih načel, sprejetih v Trstu 26. junija 2009, ter z dne 11. maja 2010 o obnovitvi pogovorov o približevanju med Izraelci in Palestinci,

ob upoštevanju resolucij varnostnega sveta Organizacije združenih narodov št. S/RES/1860(2009) z dne 8. januarja 2009 in št. S/RES/1850(2008) z dne 16. decembra 2008,

ob upoštevanju izjave visoke predstavnice EU/podpredsednice Komisije Catherine Ashton v imenu EU o izraelski vojaški operaciji proti humanitarnemu konvoju z dne 31. maja 2010,

ob upoštevanju izjave predsednika varnostnega sveta ZN (S/9940) z dne 31. maja 2010,

ob upoštevanju sklepov Sveta o mirovnem procesu na Bližnjem vzhodu z dne 8. decembra 2009,

ob upoštevanju izjave predsednika Evropskega parlamenta Jerzyja Buzka z dne 31. maja 2010,

ob upoštevanju resolucije, ki jo je sprejel svet ZN za človekove pravice o hudem napadu izraelskih sil proti konvoju humanitarnih ladij dne 2. junija 2010,

ob upoštevanju resolucije, ki jo je sprejela generalna skupščina Svetovne zdravstvene organizacije 18. maja 2010,

ob upoštevanju poročila Svetovnega programa za hrano in Organizacije ZN za prehrano in kmetijstvo o razmerah v Gazi, objavljenega novembra 2009,

ob upoštevanju člena 110(4) svojega poslovnika,

| A. | ker je zaradi vojaške operacije Izraela v mednarodnih vodah 31. maja 2010 proti ladijskemu konvoju človekoljubne pomoči na poti v Gazo umrlo devet civilistov, ranjenih pa je bilo 38 civilistov in sedem izraelskih vojakov, |
| --- | --- |

A.

ker je zaradi vojaške operacije Izraela v mednarodnih vodah 31. maja 2010 proti ladijskemu konvoju človekoljubne pomoči na poti v Gazo umrlo devet civilistov, ranjenih pa je bilo 38 civilistov in sedem izraelskih vojakov,

| B. | ker so mejni prehodi v Gazo in iz nje zaprti od junija 2007, ko je Hamas prevzel oblast z vojaškimi sredstvi, blokada pretoka ljudi in blaga pa je povečala revščino, zaustavila obnovo in zdesetkala gospodarstvo v Gazi, kar je povzročilo nebrzdano rast črnega trga, ki ga med drugimi nadzoruje Hamas; ker ta blokada ni povzročila izpustitve Gilada Šalita, kakor so pričakovale izraelske oblasti in k čemur je večkrat pozval Evropski parlament; ker ta blokada ni dosegla namena spodkopati skrajneže, ter je s tem, ko je prizadela zlasti najbolj ranljive dele prebivalstva še spodbudila rast radikalizacije, |
| --- | --- |

B.

ker so mejni prehodi v Gazo in iz nje zaprti od junija 2007, ko je Hamas prevzel oblast z vojaškimi sredstvi, blokada pretoka ljudi in blaga pa je povečala revščino, zaustavila obnovo in zdesetkala gospodarstvo v Gazi, kar je povzročilo nebrzdano rast črnega trga, ki ga med drugimi nadzoruje Hamas; ker ta blokada ni povzročila izpustitve Gilada Šalita, kakor so pričakovale izraelske oblasti in k čemur je večkrat pozval Evropski parlament; ker ta blokada ni dosegla namena spodkopati skrajneže, ter je s tem, ko je prizadela zlasti najbolj ranljive dele prebivalstva še spodbudila rast radikalizacije,

| C. | ker je v skladu s prejšnjimi izjavami organov ZN blokada območja Gaze kolektivna kazen, ki je v nasprotju z mednarodnim humanitarnim pravom, |
| --- | --- |

C.

ker je v skladu s prejšnjimi izjavami organov ZN blokada območja Gaze kolektivna kazen, ki je v nasprotju z mednarodnim humanitarnim pravom,

| D. | ker je 80 % prebivalstva Gaze odvisnih od pomoči v hrani, več kot 60 % jih je v prehranski negotovosti, brezposelnost je okoli 50 %, higienske in okoljske razmere pa so se zelo poslabšale, |
| --- | --- |

D.

ker je 80 % prebivalstva Gaze odvisnih od pomoči v hrani, več kot 60 % jih je v prehranski negotovosti, brezposelnost je okoli 50 %, higienske in okoljske razmere pa so se zelo poslabšale,

| E. | ker je v prvih treh mesecih tega leta le okoli 3 600 tovornjakov s pomočjo v hrani vstopilo v Gazo, v prvih treh mesecih leta 2007 pa jih je bilo 36 000, in ker je v Gazo dovoljen vstop le 81 izdelkom, medtem ko Agencija Združenih narodov za pomoč in zaposlovanje palestinskih beguncev na Bližnjem vzhodu ocenjuje, da je za zadostitev temeljnih humanitarnih potreb potrebnih 6 000 izdelkov, |
| --- | --- |

E.

ker je v prvih treh mesecih tega leta le okoli 3 600 tovornjakov s pomočjo v hrani vstopilo v Gazo, v prvih treh mesecih leta 2007 pa jih je bilo 36 000, in ker je v Gazo dovoljen vstop le 81 izdelkom, medtem ko Agencija Združenih narodov za pomoč in zaposlovanje palestinskih beguncev na Bližnjem vzhodu ocenjuje, da je za zadostitev temeljnih humanitarnih potreb potrebnih 6 000 izdelkov,

| F. | ker so palestinska ozemlja največji prejemnik sredstev EU iz tretje države, ta pomoč pa ima pomembno vlogo pri poskusu, da se omili humanitarna katastrofa v Gazi; ker Evropska unija še naprej zagotavlja humanitarno pomoč Gazi, tudi prek agencije Združenih narodov za pomoč in zaposlovanje palestinskih beguncev na Bližnjem vzhodu, |
| --- | --- |

F.

ker so palestinska ozemlja največji prejemnik sredstev EU iz tretje države, ta pomoč pa ima pomembno vlogo pri poskusu, da se omili humanitarna katastrofa v Gazi; ker Evropska unija še naprej zagotavlja humanitarno pomoč Gazi, tudi prek agencije Združenih narodov za pomoč in zaposlovanje palestinskih beguncev na Bližnjem vzhodu,

| G. | ker je rešitev z dvema državama še naprej temelj za trajen mir med Izraelci in Palestinci, zato bi bilo treba preprečiti vsako enostransko dejanje, ki bi lahko spodkopalo to rešitev; ker pogovori o približevanju, ki potekajo, lahko vodijo do ponovnega zagona neposrednih mirovnih pogajanj za ustanovitev palestinske države, ki bi lahko preživela ter mirno in varno obstajala ob državi Izrael, |
| --- | --- |

G.

ker je rešitev z dvema državama še naprej temelj za trajen mir med Izraelci in Palestinci, zato bi bilo treba preprečiti vsako enostransko dejanje, ki bi lahko spodkopalo to rešitev; ker pogovori o približevanju, ki potekajo, lahko vodijo do ponovnega zagona neposrednih mirovnih pogajanj za ustanovitev palestinske države, ki bi lahko preživela ter mirno in varno obstajala ob državi Izrael,

| H. | ker Hamas še vedno preprečuje vstop tovora s humanitarno pomočjo iz ladijskega konvoja v Gazo, |
| --- | --- |

H.

ker Hamas še vedno preprečuje vstop tovora s humanitarno pomočjo iz ladijskega konvoja v Gazo,

| 1. | izraža svoje sožalje družinam žrtev; |
| --- | --- |

1.

izraža svoje sožalje družinam žrtev;

| 2. | obsoja napad na konvoj v mednarodnih vodah, ki predstavlja kršitev mednarodnega prava; |
| --- | --- |

2.

obsoja napad na konvoj v mednarodnih vodah, ki predstavlja kršitev mednarodnega prava;

| 3. | poziva k hitri mednarodni in nepristranski preiskavi tega napada, vztraja, naj se spoštujeta načeli odgovornosti in obveznosti, ter poziva visoko predstavnico/podpredsednico in države članice EU, naj zagotovijo, da bodo storjeni potrebni koraki za uresničitev te zahteve; |
| --- | --- |

3.

poziva k hitri mednarodni in nepristranski preiskavi tega napada, vztraja, naj se spoštujeta načeli odgovornosti in obveznosti, ter poziva visoko predstavnico/podpredsednico in države članice EU, naj zagotovijo, da bodo storjeni potrebni koraki za uresničitev te zahteve;

| 4. | poziva Izrael, naj nemudoma prekine blokado Gaze, ki je povzročila humanitarno katastrofo in povečala radikalizacijo, kar postaja vir negotovosti za Izrael in celotno regijo; |
| --- | --- |

4.

poziva Izrael, naj nemudoma prekine blokado Gaze, ki je povzročila humanitarno katastrofo in povečala radikalizacijo, kar postaja vir negotovosti za Izrael in celotno regijo;

| 5. | zahteva takojšnjo prekinitev vseh napadov na Izrael in svari tiste, ki jih izvajajo, da morajo prevzeti zanje polno odgovornost; |
| --- | --- |

5.

zahteva takojšnjo prekinitev vseh napadov na Izrael in svari tiste, ki jih izvajajo, da morajo prevzeti zanje polno odgovornost;

| 6. | poziva visoko predstavnico/podpredsednico in države članice, naj si prizadevajo za zagotovitev trajnostnega odprtja vseh mejnih prehodov v Gazo in iz nje, vključno s pristaniščem v Gazi, pod ustreznim mednarodnim nadzorom, da se omogočijo neoviran pretok humanitarnega in trgovskega blaga, ki je potrebno za ponovno izgradnjo in samozadostno gospodarstvo, pa tudi pretok denarja in neovirano gibanje ljudi; |
| --- | --- |

6.

poziva visoko predstavnico/podpredsednico in države članice, naj si prizadevajo za zagotovitev trajnostnega odprtja vseh mejnih prehodov v Gazo in iz nje, vključno s pristaniščem v Gazi, pod ustreznim mednarodnim nadzorom, da se omogočijo neoviran pretok humanitarnega in trgovskega blaga, ki je potrebno za ponovno izgradnjo in samozadostno gospodarstvo, pa tudi pretok denarja in neovirano gibanje ljudi;

| 7. | poziva visoko predstavnico/podpredsednico, naj bo pobudnica in četverici predloži načrt EU, ki bi za cilj imel konec blokade Gaze in reševanje izraelskih varnostnih vprašanj z zagotovitvijo mednarodnega nadzora prehodov, vključno s ponovno oceno mandata misije Evropske unije za pomoč na mejah, morda s pomorsko razsežnostjo, ter njenim ponovnim zagonom in namestitvijo mednarodne pomorske flote, ki bi nadzorovala obalo v Gazi; |
| --- | --- |

7.

poziva visoko predstavnico/podpredsednico, naj bo pobudnica in četverici predloži načrt EU, ki bi za cilj imel konec blokade Gaze in reševanje izraelskih varnostnih vprašanj z zagotovitvijo mednarodnega nadzora prehodov, vključno s ponovno oceno mandata misije Evropske unije za pomoč na mejah, morda s pomorsko razsežnostjo, ter njenim ponovnim zagonom in namestitvijo mednarodne pomorske flote, ki bi nadzorovala obalo v Gazi;

| 8. | opozarja, da četudi bi bila EU pripravljena razširiti svoj sveženj pomoči na Palestince, ta zaveza ni časovno neomejena, in poudarja, da čeprav mora humanitarna pomoč ostati brezpogojna, EU mora igrati politično vlogo, ki bo dala konkretne rezultate na poti k oblikovanju obstojne palestinske države, ki bodo skladni z njeno znatno finančno pomočjo in gospodarsko težo v regiji; |
| --- | --- |

8.

opozarja, da četudi bi bila EU pripravljena razširiti svoj sveženj pomoči na Palestince, ta zaveza ni časovno neomejena, in poudarja, da čeprav mora humanitarna pomoč ostati brezpogojna, EU mora igrati politično vlogo, ki bo dala konkretne rezultate na poti k oblikovanju obstojne palestinske države, ki bodo skladni z njeno znatno finančno pomočjo in gospodarsko težo v regiji;

| 9. | izraža podporo pogovorom o približevanju med Izraelom in palestinsko oblastjo ter poudarja, da jih je treba nadaljevati, da bi se ponovno sprožila neposredna pogajanja; |
| --- | --- |

9.

izraža podporo pogovorom o približevanju med Izraelom in palestinsko oblastjo ter poudarja, da jih je treba nadaljevati, da bi se ponovno sprožila neposredna pogajanja;

| 10. | je prepričan, da je nujno celovito preoblikovati politiko EU do Bližnjega vzhoda, da bi EU dobila odločilno in dosledno politično vlogo, ki bi jo spremljala učinkovita diplomatska orodja v interesu miru in varnosti v tej sosedski regiji, ki je za EU bistvenega strateškega pomena; meni, da jo je treba razširiti na vse politike EU, med drugim tudi trgovinsko in razvojno politiko; |
| --- | --- |

10.

je prepričan, da je nujno celovito preoblikovati politiko EU do Bližnjega vzhoda, da bi EU dobila odločilno in dosledno politično vlogo, ki bi jo spremljala učinkovita diplomatska orodja v interesu miru in varnosti v tej sosedski regiji, ki je za EU bistvenega strateškega pomena; meni, da jo je treba razširiti na vse politike EU, med drugim tudi trgovinsko in razvojno politiko;

| 11. | izraža pohvalo delu Agencije Združenih narodov za pomoč in zaposlovanje palestinskih beguncev na Bližnjem vzhodu in, ker se zaveda finančne stiske, s katero se bo soočala ob koncu tega leta, poziva mednarodno donatorsko skupnost, naj spoštuje svoje obveze in dodatno poviša svoje prispevke; |
| --- | --- |

11.

izraža pohvalo delu Agencije Združenih narodov za pomoč in zaposlovanje palestinskih beguncev na Bližnjem vzhodu in, ker se zaveda finančne stiske, s katero se bo soočala ob koncu tega leta, poziva mednarodno donatorsko skupnost, naj spoštuje svoje obveze in dodatno poviša svoje prispevke;

| 12. | ugotavlja, da so nedavni dogodki močno načeli odnose med Turčijo in Izraelom; spodbuja turško vlado, naj osredotoči svoja diplomatska in politična prizadevanja na lajšanje stisk palestinskega ljudstva ter naj prispeva k bližnjevzhodnemu mirovnemu procesu; |
| --- | --- |

12.

ugotavlja, da so nedavni dogodki močno načeli odnose med Turčijo in Izraelom; spodbuja turško vlado, naj osredotoči svoja diplomatska in politična prizadevanja na lajšanje stisk palestinskega ljudstva ter naj prispeva k bližnjevzhodnemu mirovnemu procesu;

| 13. | pozdravlja nedavno odprtje prehoda v Rafi s strani egiptovskih oblasti; |
| --- | --- |

13.

pozdravlja nedavno odprtje prehoda v Rafi s strani egiptovskih oblasti;

| 14. | poziva k takojšnji izpustitvi izraelskega vodnika Gilada Šalita, ki ga je Hamas ugrabil na izraelskem ozemlju 25. junija 2006 in ki je od tedaj priprt v izolaciji; |
| --- | --- |

14.

poziva k takojšnji izpustitvi izraelskega vodnika Gilada Šalita, ki ga je Hamas ugrabil na izraelskem ozemlju 25. junija 2006 in ki je od tedaj priprt v izolaciji;

| 15. | poziva Svet, naj nemudoma skliče pridružitveni svet EU-Izrael za razpravo o sedanjem stanju; |
| --- | --- |

15.

poziva Svet, naj nemudoma skliče pridružitveni svet EU-Izrael za razpravo o sedanjem stanju;

| 16. | poziva Svet, naj skliče tudi skupni odbor EU-palestinska oblast; |
| --- | --- |

16.

poziva Svet, naj skliče tudi skupni odbor EU-palestinska oblast;

| 17. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, visoki predstavnici EU za zunanje zadeve in varnostno politiko, vladam in parlamentom držav članic, generalnemu sekretarju OZN, odposlancu četverice na Bližnjem vzhodu, generalnemu sekretarju Lige arabskih držav, izraelski vladi, knesetu, predsedniku palestinske oblasti, palestinskemu zakonodajnemu svetu, vladi in parlamentu Turčije ter vladi in parlamentu Egipta. |
| --- | --- |

17.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, visoki predstavnici EU za zunanje zadeve in varnostno politiko, vladam in parlamentom držav članic, generalnemu sekretarju OZN, odposlancu četverice na Bližnjem vzhodu, generalnemu sekretarju Lige arabskih držav, izraelski vladi, knesetu, predsedniku palestinske oblasti, palestinskemu zakonodajnemu svetu, vladi in parlamentu Turčije ter vladi in parlamentu Egipta.

---

(1)  UL C 46 E, 24.2.2010, str. 100.

(2)  UL C 76 E, 25.3.2010, str. 1.

---

| 12.8.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 236/107 |
| --- | --- | --- | --- |

12.8.2011

SL

Uradni list Evropske unije

CE 236/107

---

Četrtek, 17. junij 2010Trgovina z opremo za mučenje

P7_TA(2010)0236

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. junija 2010 o izvajanju Uredbe Sveta (ES) št. 1236/2005 o trgovini z določenim blagom, ki bi se lahko uporabilo za izvršitev smrtne kazni, mučenje ali drugo okrutno, nečloveško ali poniževalno ravnanje ali kaznovanje

2011/C 236 E/17

Evropski parlament,

ob upoštevanju popolne prepovedi mučenja in drugega krutega, nečloveškega ali ponižujočega ravnanja ali kaznovanja, ki velja v vseh okoliščinah in – kot brezpogojna norma mednarodnega prava – za vse države,

ob upoštevanju ubeseditve te prepovedi v številnih mednarodnih in regionalnih instrumentih in dokumentih v zvezi s človekovimi pravicami, med njimi Splošni deklaraciji človekovih pravic, Mednarodnem paktu o državljanskih in političnih pravicah, Konvenciji ZN proti mučenju in drugim krutim, nečloveškim ali poniževalnim kaznim ali ravnanju (konvencija proti mučenju), Evropski konvenciji o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin ter Listini Evropske unije o temeljnih pravicah,

ob upoštevanju resolucije Evropskega parlamenta z dne 3. oktobra 2001 (1), v kateri poziva Evropsko komisijo, naj hitro sprejme ukrepe za pripravo ustreznega instrumenta Skupnosti za prepoved promocije, trgovine in izvoza policijske in varnostne opreme, katere uporaba je v svojem bistvu kruta, nečloveška ali ponižujoča,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1236/2005 z dne 27. junija 2005 o trgovini z določenim blagom, ki bi se lahko uporabilo za izvršitev smrtne kazni, mučenje ali drugo okrutno, nečloveško ali poniževalno ravnanje ali kaznovanje (2), ki je začela veljati 30. julija 2006,

ob upoštevanju smernic za politiko Evropske unije do tretjih držav glede mučenja in drugega krutega, nečloveškega ali ponižujočega ravnanja ali kaznovanja, sprejetih leta 2001 in pregledanih leta 2008,

ob upoštevanju poročila generalnega sekretariata Sveta iz leta 2008 o izvajanju smernic EU v zvezi z mučenjem in drugim krutim, nečloveškim ali ponižujočim ravnanjem ali kaznovanjem,

ob upoštevanju dejavnosti v drugih državah po pripravi Uredbe Sveta (ES) št. 1236/2005, zlasti sprememb ameriškega zakona o nadzoru izvoza, ki jih je avgusta 2009 predlagal Urad ZDA za industrijo in varnost in ki odražajo in v nekaterih primerih presegajo nekatere od tistih iz Uredbe Sveta (ES) št. 1236/2005,

ob upoštevanju memoranduma o soglasju med Svetom Evrope in Evropsko unijo, v katerem je odbor Sveta Evrope za preprečevanje mučenja pozvan, naj okrepi svoje sodelovanje z institucijami Unije, in 17. splošnega poročila o dejavnostih odbora za preprečevanje mučenja, v katerem je Svet Evrope pozvan, naj preuči vlogo, ki bi jo odbor za preprečevanje mučenja lahko imel pri izvajanju Uredbe Sveta (ES) št. 1236/2005,

ob upoštevanju poročil, ki sta jih leta 2007 in 2010 objavila Amnesty International in Omega Research Foundation ter v njih opozorila na posamezne pomanjkljivosti Uredbe Sveta (ES) št. 1236/2005 in izrazila zaskrbljenost glede neustreznega izvajanja uredbe v nekaterih državah članicah Evropske unije,

ob upoštevanju člena 115(5) svojega poslovnika,

| A. | ker konvencija proti mučenju državam nalaga posebne obveznosti, in sicer da morajo preprečevati mučenje in drugo slabo ravnanje, opraviti preiskave, ko pride do teh primerov, privesti storilce pred sodišče in povrniti škodo žrtvam, |
| --- | --- |

A.

ker konvencija proti mučenju državam nalaga posebne obveznosti, in sicer da morajo preprečevati mučenje in drugo slabo ravnanje, opraviti preiskave, ko pride do teh primerov, privesti storilce pred sodišče in povrniti škodo žrtvam,

| B. | ker po svetu kljub takšnim obveznostim še vedno prihaja do mučenja in drugega slabega ravnanja in ker se za to uporablja široka paleta policijske in varnostne opreme, |
| --- | --- |

B.

ker po svetu kljub takšnim obveznostim še vedno prihaja do mučenja in drugega slabega ravnanja in ker se za to uporablja široka paleta policijske in varnostne opreme,

| C. | ker je po besedah posebnega poročevalca ZN za mučenje nadzor nad trgovino s takšno opremo v skladu s konvencijo ZN proti mučenju del obveznosti vsake države, |
| --- | --- |

C.

ker je po besedah posebnega poročevalca ZN za mučenje nadzor nad trgovino s takšno opremo v skladu s konvencijo ZN proti mučenju del obveznosti vsake države,

| D. | ker je v smernicah za politiko EU do tretjih držav v zvezi z mučenjem in drugim krutim, nečloveškim ali ponižujočim ravnanjem ali kaznovanjem navedeno, da bo EU tretje države pozvala k preprečevanju uporabe, proizvodnje in trgovine z opremo, ki je namenjena mučenju ali drugemu krutemu, nečloveškemu ali ponižujočemu ravnanju ali kaznovanju, in k preprečevanju zlorabe vsake druge opreme v te namene, |
| --- | --- |

D.

ker je v smernicah za politiko EU do tretjih držav v zvezi z mučenjem in drugim krutim, nečloveškim ali ponižujočim ravnanjem ali kaznovanjem navedeno, da bo EU tretje države pozvala k preprečevanju uporabe, proizvodnje in trgovine z opremo, ki je namenjena mučenju ali drugemu krutemu, nečloveškemu ali ponižujočemu ravnanju ali kaznovanju, in k preprečevanju zlorabe vsake druge opreme v te namene,

| E. | ker je v poročilu generalnega sekretariata Sveta za leto 2008 o ukrepih EU za pospeševanje zavez za boj proti mučenju in drugemu slabemu ravnanju v tretjih državah navedeno, da je bila „z uredbo o opremi za mučenje sprejeta prva uredba EU v skladu s smernicami o človekovih pravicah. Posebni poročevalec ZN je pozdravil ta ukrep in izjavil, da bi lahko po njej pripravili instrument, ki bi to vprašanje urejal na svetovni ravni. To za EU pomeni, da mora oceniti izvajanje te uredbe“, |
| --- | --- |

E.

ker je v poročilu generalnega sekretariata Sveta za leto 2008 o ukrepih EU za pospeševanje zavez za boj proti mučenju in drugemu slabemu ravnanju v tretjih državah navedeno, da je bila „z uredbo o opremi za mučenje sprejeta prva uredba EU v skladu s smernicami o človekovih pravicah. Posebni poročevalec ZN je pozdravil ta ukrep in izjavil, da bi lahko po njej pripravili instrument, ki bi to vprašanje urejal na svetovni ravni. To za EU pomeni, da mora oceniti izvajanje te uredbe“,

| F. | ker nekatere države članice Evropske unije tudi po začetku veljavnosti Uredbe Sveta (ES) št. 1236/2005 dovoljujejo izvoz izdelkov, zajetih v uredbi, med njimi sredstva za vklepanje nog, kemična dražila in naprave za onesposobitev z elektrošokom, v države s slabo prakso na področju človekovih pravic, |
| --- | --- |

F.

ker nekatere države članice Evropske unije tudi po začetku veljavnosti Uredbe Sveta (ES) št. 1236/2005 dovoljujejo izvoz izdelkov, zajetih v uredbi, med njimi sredstva za vklepanje nog, kemična dražila in naprave za onesposobitev z elektrošokom, v države s slabo prakso na področju človekovih pravic,

| G. | ker je do 29. avgusta 2006 le dvanajst držav članic uvedlo zakonodajo v zvezi s kaznimi, kakor je predpisano v členu 17 Uredbe Sveta (ES) št. 1236/2005, |
| --- | --- |

G.

ker je do 29. avgusta 2006 le dvanajst držav članic uvedlo zakonodajo v zvezi s kaznimi, kakor je predpisano v členu 17 Uredbe Sveta (ES) št. 1236/2005,

| H. | ker je le sedem držav članic pripravilo enega ali več javnih letnih poročil o dejavnosti s podrobnostmi o njihovih odločitvah v zvezi z dovoljenji, kakor je zahtevano v členu 13 Uredbe Sveta (ES) št. 1236/2005, |
| --- | --- |

H.

ker je le sedem držav članic pripravilo enega ali več javnih letnih poročil o dejavnosti s podrobnostmi o njihovih odločitvah v zvezi z dovoljenji, kakor je zahtevano v členu 13 Uredbe Sveta (ES) št. 1236/2005,

| I. | ker Uredba Sveta (ES) št. 1236/2005 dopušča, da države članice Evropske unije uvažajo prisilna sredstva za zadajanje elektrošokov, ki se nosijo na telesu, in trgovina z njimi ni prepovedana, čeprav je njihov učinek zelo podoben pasovom za onesposobitev z elektrošokom, katerih uvoz v Evropsko unijo pa je s to uredbo prepovedan, in ker naj bi po poročilih Amnesty International, Omega Research Foundation in Inter-Press Service podjetja s sedežem v Evropi ta sredstva uvažala v nekatere države članice, |
| --- | --- |

I.

ker Uredba Sveta (ES) št. 1236/2005 dopušča, da države članice Evropske unije uvažajo prisilna sredstva za zadajanje elektrošokov, ki se nosijo na telesu, in trgovina z njimi ni prepovedana, čeprav je njihov učinek zelo podoben pasovom za onesposobitev z elektrošokom, katerih uvoz v Evropsko unijo pa je s to uredbo prepovedan, in ker naj bi po poročilih Amnesty International, Omega Research Foundation in Inter-Press Service podjetja s sedežem v Evropi ta sredstva uvažala v nekatere države članice,

| J. | ker seznam predmetov in opreme, za katere velja prepoved trgovine na podlagi Uredbe Sveta (ES) št. 1236/2005, ne vključuje nekatere policijske in varnostne opreme, s katero se zdaj mednarodno trguje in ki je praktično uporabna le za mučenje ali drugo slabo ravnanje, vključno z bodičastimi gumijevkami, nekaterimi sredstvi za vklepanje ob steno ali tla, nekaterimi sredstvi za vklepanje nog, lisicami za prste, lisicami za palce, vijaki za stiskanje palcev in napravami za onesposobitev z elektrošokom, ki se nosijo na telesu, razen „pasov za onesposobitev“, |
| --- | --- |

J.

ker seznam predmetov in opreme, za katere velja prepoved trgovine na podlagi Uredbe Sveta (ES) št. 1236/2005, ne vključuje nekatere policijske in varnostne opreme, s katero se zdaj mednarodno trguje in ki je praktično uporabna le za mučenje ali drugo slabo ravnanje, vključno z bodičastimi gumijevkami, nekaterimi sredstvi za vklepanje ob steno ali tla, nekaterimi sredstvi za vklepanje nog, lisicami za prste, lisicami za palce, vijaki za stiskanje palcev in napravami za onesposobitev z elektrošokom, ki se nosijo na telesu, razen „pasov za onesposobitev“,

| K. | ker seznam predmetov in opreme – trgovina z njimi je pod nadzorom Uredbe Sveta (ES) št. 1236/2005 – ne vključuje nekatere policijske in varnostne opreme, s katero se zdaj mednarodno trguje in ki se sicer lahko zakonito uporablja za kazenski pregon ali kaznovanje, kadar je njena uporaba urejena v skladu z mednarodnimi obveznostmi glede človekovih pravic in standardi dobre prakse s področja kazenskega pregona, a se v veliki meri zlorablja za mučenje ali drugo slabo ravnanje, vključno z lisicami, gumijevkami in drugimi ročnimi napravami za zadajanje udarcev, orožjem za onesposobitev z elektrošokom z napetostjo pod 10 000 voltov ter s posebej zasnovanimi sestavnimi deli in priborom za opremo, ki je pod nadzorom, in prepovedano opremo, |
| --- | --- |

K.

ker seznam predmetov in opreme – trgovina z njimi je pod nadzorom Uredbe Sveta (ES) št. 1236/2005 – ne vključuje nekatere policijske in varnostne opreme, s katero se zdaj mednarodno trguje in ki se sicer lahko zakonito uporablja za kazenski pregon ali kaznovanje, kadar je njena uporaba urejena v skladu z mednarodnimi obveznostmi glede človekovih pravic in standardi dobre prakse s področja kazenskega pregona, a se v veliki meri zlorablja za mučenje ali drugo slabo ravnanje, vključno z lisicami, gumijevkami in drugimi ročnimi napravami za zadajanje udarcev, orožjem za onesposobitev z elektrošokom z napetostjo pod 10 000 voltov ter s posebej zasnovanimi sestavnimi deli in priborom za opremo, ki je pod nadzorom, in prepovedano opremo,

| L. | ker se bo Odbor za skupna pravila za izvoz izdelkov ponovno sestal 29. junija 2010, |
| --- | --- |

L.

ker se bo Odbor za skupna pravila za izvoz izdelkov ponovno sestal 29. junija 2010,

| 1. | poziva vse države članice, naj Komisijo nemudoma obvestijo o ustreznih kaznih, ki so jih uvedle za primere kršitev Uredbe Sveta (ES) št. 1236/2005, kot so to dolžne storiti v skladu s členom 17 uredbe; |
| --- | --- |

1.

poziva vse države članice, naj Komisijo nemudoma obvestijo o ustreznih kaznih, ki so jih uvedle za primere kršitev Uredbe Sveta (ES) št. 1236/2005, kot so to dolžne storiti v skladu s členom 17 uredbe;

| 2. | poziva Komisijo in Odbor za skupna pravila za izvoz izdelkov, naj državam članicam zagotovita vodenje in pomoč za okrepitev teh kazni, kjer niso zadostne ali niso bile uvedene; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo in Odbor za skupna pravila za izvoz izdelkov, naj državam članicam zagotovita vodenje in pomoč za okrepitev teh kazni, kjer niso zadostne ali niso bile uvedene;

| 3. | opozarja na obveznost vseh držav članic, da v skladu s členom 13(3) Uredbe Sveta (ES) št. 1236/2005 pravočasno pripravijo javna letna poročila o dejavnostih, ter poziva Komisijo, naj pisno pozove države članice, ki ji teh poročil niso predložile, k izpolnitvi obveznosti; |
| --- | --- |

3.

opozarja na obveznost vseh držav članic, da v skladu s členom 13(3) Uredbe Sveta (ES) št. 1236/2005 pravočasno pripravijo javna letna poročila o dejavnostih, ter poziva Komisijo, naj pisno pozove države članice, ki ji teh poročil niso predložile, k izpolnitvi obveznosti;

| 4. | poziva države članice, naj v svoja letna poročila, da bi ta nudila zadostno količino informacij za tehten javni vpogled, vključijo vsaj število prejetih vlog, zadevne izdelke in ciljne države za vsako vlogo, odločitve o vsaki vlogi in po potrebi poročila o tem, da odločitve niso bile sprejete; |
| --- | --- |

4.

poziva države članice, naj v svoja letna poročila, da bi ta nudila zadostno količino informacij za tehten javni vpogled, vključijo vsaj število prejetih vlog, zadevne izdelke in ciljne države za vsako vlogo, odločitve o vsaki vlogi in po potrebi poročila o tem, da odločitve niso bile sprejete;

| 5. | poziva Komisijo, naj razvije predlogo za letna poročila držav članic, da bi jim olajšala pripravo teh poročil in zagotovila njihovo doslednost; |
| --- | --- |

5.

poziva Komisijo, naj razvije predlogo za letna poročila držav članic, da bi jim olajšala pripravo teh poročil in zagotovila njihovo doslednost;

| 6. | poziva Komisijo, naj ob pomoči Odbora za skupna pravila za izvoz izdelkov (kot ga pooblaščata člena 15 in 16 uredbe) opravi uradno revizijo izvajanja in obveščanja o zavrnitvah v državah članicah v skladu s to uredbo in preuči vsa letna poročila o dejavnostih držav članic ter revizijo objavi skupaj z letnimi poročili o dejavnostih, ki jih od vseh držav članic prejme vsako leto po začetku veljavnosti uredbe; |
| --- | --- |

6.

poziva Komisijo, naj ob pomoči Odbora za skupna pravila za izvoz izdelkov (kot ga pooblaščata člena 15 in 16 uredbe) opravi uradno revizijo izvajanja in obveščanja o zavrnitvah v državah članicah v skladu s to uredbo in preuči vsa letna poročila o dejavnostih držav članic ter revizijo objavi skupaj z letnimi poročili o dejavnostih, ki jih od vseh držav članic prejme vsako leto po začetku veljavnosti uredbe;

| 7. | poziva države članice, naj zagotovijo, da se ustrezno izvajajo postopki, navedeni v členu 13 Uredbe Sveta (ES) št. 1236/2005 o posredovanju informacij med državami članicami in Komisijo o odločitvah glede dovoljenj in izvedbenih ukrepov prek mehanizma za obveščanje o zavrnitvah, ki je že uveljavljen za zavrnitve vojaškega izvoza v okviru delovne skupine Sveta za izvoz konvencionalnega orožja (COARM), ali prek drugih učinkovitih postopkov; |
| --- | --- |

7.

poziva države članice, naj zagotovijo, da se ustrezno izvajajo postopki, navedeni v členu 13 Uredbe Sveta (ES) št. 1236/2005 o posredovanju informacij med državami članicami in Komisijo o odločitvah glede dovoljenj in izvedbenih ukrepov prek mehanizma za obveščanje o zavrnitvah, ki je že uveljavljen za zavrnitve vojaškega izvoza v okviru delovne skupine Sveta za izvoz konvencionalnega orožja (COARM), ali prek drugih učinkovitih postopkov;

| 8. | poziva Komisijo, naj Parlament obvesti o dejavnostih, ki so bile doslej izvedene, da bi se državam članicam olajšalo izvajanje člena 13; |
| --- | --- |

8.

poziva Komisijo, naj Parlament obvesti o dejavnostih, ki so bile doslej izvedene, da bi se državam članicam olajšalo izvajanje člena 13;

| 9. | zahteva od Komisije, naj Parlamentu posreduje in objavi informacije, ki jih je prejela od vseh držav članic vsako leto od začetka veljavnosti uredbe, zlasti sporočila o zavrnitvah vlog za dovoljenje iz člena 11 uredbe, podrobnosti o kaznih, ki jih je posamezna država članica uvedla za kršenje uredbe, in celotno vsebino letnih poročil o dejavnosti držav članic; |
| --- | --- |

9.

zahteva od Komisije, naj Parlamentu posreduje in objavi informacije, ki jih je prejela od vseh držav članic vsako leto od začetka veljavnosti uredbe, zlasti sporočila o zavrnitvah vlog za dovoljenje iz člena 11 uredbe, podrobnosti o kaznih, ki jih je posamezna država članica uvedla za kršenje uredbe, in celotno vsebino letnih poročil o dejavnosti držav članic;

| 10. | poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo, da se bo Odbor za skupna pravila za izvoz izdelkov redno sestajal, naj pripravijo jasen časovni razpored za formalno revizijo uredbe ter oblikujejo postopek za pravočasne preiskave morebitnih kršitev uredbe; |
| --- | --- |

10.

poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo, da se bo Odbor za skupna pravila za izvoz izdelkov redno sestajal, naj pripravijo jasen časovni razpored za formalno revizijo uredbe ter oblikujejo postopek za pravočasne preiskave morebitnih kršitev uredbe;

| 11. | poziva vse države članice, naj z nadzorom tehnične pomoči tretjim državam prispevajo k preprečevanju mučenja in drugega krutega, nečloveškega in ponižujočega ravnanja ali kaznovanja, da se ta tehnična pomoč ne bi neustrezno uporabljala za proizvodnjo blaga, ki ima za namen smrtno kazen, mučenje ali drugo kruto, nečloveško ali ponižujoče ravnanje ali kaznovanje; |
| --- | --- |

11.

poziva vse države članice, naj z nadzorom tehnične pomoči tretjim državam prispevajo k preprečevanju mučenja in drugega krutega, nečloveškega in ponižujočega ravnanja ali kaznovanja, da se ta tehnična pomoč ne bi neustrezno uporabljala za proizvodnjo blaga, ki ima za namen smrtno kazen, mučenje ali drugo kruto, nečloveško ali ponižujoče ravnanje ali kaznovanje;

| 12. | izrecno obsoja vse poskuse držav članic ali družb znotraj Evropske unije, da uvažajo pasove za zadajanje elektrošokov in njihovih delov, katerih uvoz je prepovedan po Uredbi Sveta (ES) 1236/2005, ali drugih naprav za zadajanje elektrošokov, ki se nosijo na telesu in so namenjene obvladovanju oseb ter imajo v osnovi podoben učinek, četudi so zakonite, in poziva Komisijo, naj nemudoma izvede preiskavo, da bi ugotovila, ali so bili pasovi za zadajanje elektrošokov in njihovi deli, druge naprave za zadajanje elektrošokov, ki se nosijo na telesu in so namenjene obvladovanju oseb, tehnična podpora ali usposabljanje preneseni v katero koli državo članico pred začetkom ali od začetka veljavnosti uredbe, in kdaj se je to zgodilo, ter naj ugotovi, ali so organi kazenskega pregona ali pripora v teh državah te naprave uporabili, in o svojih ugotovitvah poroča Parlamentu; |
| --- | --- |

12.

izrecno obsoja vse poskuse držav članic ali družb znotraj Evropske unije, da uvažajo pasove za zadajanje elektrošokov in njihovih delov, katerih uvoz je prepovedan po Uredbi Sveta (ES) 1236/2005, ali drugih naprav za zadajanje elektrošokov, ki se nosijo na telesu in so namenjene obvladovanju oseb ter imajo v osnovi podoben učinek, četudi so zakonite, in poziva Komisijo, naj nemudoma izvede preiskavo, da bi ugotovila, ali so bili pasovi za zadajanje elektrošokov in njihovi deli, druge naprave za zadajanje elektrošokov, ki se nosijo na telesu in so namenjene obvladovanju oseb, tehnična podpora ali usposabljanje preneseni v katero koli državo članico pred začetkom ali od začetka veljavnosti uredbe, in kdaj se je to zgodilo, ter naj ugotovi, ali so organi kazenskega pregona ali pripora v teh državah te naprave uporabili, in o svojih ugotovitvah poroča Parlamentu;

| 13. | poziva Komisijo, naj revidira in posodobi seznam predmetov, ki so prepovedani po Prilogi II Uredbe Sveta (ES) št. 1236/2005 tako, da vanj vključi bodičaste gumijevke, na tla ali steno pritrjene spone, okove za noge, verige in spone, lisice za palce, lisice za prste in vijake za stiskanje palcev, lisice z elektrošokom in druge naprave za onesposobitev z elektrošokom, ki se nosijo na telesu; |
| --- | --- |

13.

poziva Komisijo, naj revidira in posodobi seznam predmetov, ki so prepovedani po Prilogi II Uredbe Sveta (ES) št. 1236/2005 tako, da vanj vključi bodičaste gumijevke, na tla ali steno pritrjene spone, okove za noge, verige in spone, lisice za palce, lisice za prste in vijake za stiskanje palcev, lisice z elektrošokom in druge naprave za onesposobitev z elektrošokom, ki se nosijo na telesu;

| 14. | poziva Komisijo, naj revidira in posodobi seznam predmetov iz Priloge III Uredbe Sveta (ES) št. 1236/2005 tako, da vanj vključi lisice, gumijevke in druge ročne naprave za zadajanje udarcev ter prenosne naprave za zadajanje elektrošokov pod 10 000 voltov; |
| --- | --- |

14.

poziva Komisijo, naj revidira in posodobi seznam predmetov iz Priloge III Uredbe Sveta (ES) št. 1236/2005 tako, da vanj vključi lisice, gumijevke in druge ročne naprave za zadajanje udarcev ter prenosne naprave za zadajanje elektrošokov pod 10 000 voltov;

| 15. | nadalje poziva Komisijo, naj vzpostavi poseben postopek za redno pregledovanje seznamov predmetov v Prilogi II in Prilogi III, kot je predpisano v členu 23 Uredbe Sveta (ES) št. 1236/2005; |
| --- | --- |

15.

nadalje poziva Komisijo, naj vzpostavi poseben postopek za redno pregledovanje seznamov predmetov v Prilogi II in Prilogi III, kot je predpisano v členu 23 Uredbe Sveta (ES) št. 1236/2005;

| 16. | poziva Komisijo, naj pripravi predlog za klavzulo o „mučenju kot končni uporabi“, ki naj bo čim prej vključena v uredbo in ki bo na osnovi predhodnih informacij državam članicam omogočila, da dodeljujejo dovoljenja in zavrnejo izvoz vseh predmetov, za katere obstaja veliko tveganje, da jih bodo končni uporabniki uporabili za izvrševanje smrtnih kazni, mučenje ali druge oblike slabega ravnanja; |
| --- | --- |

16.

poziva Komisijo, naj pripravi predlog za klavzulo o „mučenju kot končni uporabi“, ki naj bo čim prej vključena v uredbo in ki bo na osnovi predhodnih informacij državam članicam omogočila, da dodeljujejo dovoljenja in zavrnejo izvoz vseh predmetov, za katere obstaja veliko tveganje, da jih bodo končni uporabniki uporabili za izvrševanje smrtnih kazni, mučenje ali druge oblike slabega ravnanja;

| 17. | poziva Komisijo, naj pripravi predlog, s katerim bi se v uredbo čim prej vključila prepoved posredovanja transakcij za vse fizične ali pravne osebe Evropske unije iz vseh krajev, ki zadevajo mednarodne prenose sredstev, ki imajo za cilj financiranje trgovine z orodji za mučenje, tudi prodaje in izvoza predmetov, ki so praktično uporabni le za izvajanje smrtne kazni, mučenje ali drugo slabo ravnanje, kot je vključeno v Prilogi II uredbe, ter zahteva od držav članic, naj uvedejo učinkovite mehanizme za nadzor posredništva pri transakcijah, ki zadevajo prenose vseh predmetov iz Priloge III uredbe; |
| --- | --- |

17.

poziva Komisijo, naj pripravi predlog, s katerim bi se v uredbo čim prej vključila prepoved posredovanja transakcij za vse fizične ali pravne osebe Evropske unije iz vseh krajev, ki zadevajo mednarodne prenose sredstev, ki imajo za cilj financiranje trgovine z orodji za mučenje, tudi prodaje in izvoza predmetov, ki so praktično uporabni le za izvajanje smrtne kazni, mučenje ali drugo slabo ravnanje, kot je vključeno v Prilogi II uredbe, ter zahteva od držav članic, naj uvedejo učinkovite mehanizme za nadzor posredništva pri transakcijah, ki zadevajo prenose vseh predmetov iz Priloge III uredbe;

| 18. | poziva Komisijo, naj pripravi predlog, s katerim bi se v uredbo čim prej vključila zahteva, da morajo uvozniki pridobiti dovoljenje za uvoz predmetov iz Priloge III v Evropsko unijo ter da države članice zavrnejo takšna dovoljenja za uvoz, ko obstaja utemeljen sum, da se lahko ta oprema uporabi za mučenje ali drugo slabo ravnanje znotraj Evropske unije ali po naknadni preprodaji zunaj nje; |
| --- | --- |

18.

poziva Komisijo, naj pripravi predlog, s katerim bi se v uredbo čim prej vključila zahteva, da morajo uvozniki pridobiti dovoljenje za uvoz predmetov iz Priloge III v Evropsko unijo ter da države članice zavrnejo takšna dovoljenja za uvoz, ko obstaja utemeljen sum, da se lahko ta oprema uporabi za mučenje ali drugo slabo ravnanje znotraj Evropske unije ali po naknadni preprodaji zunaj nje;

| 19. | poziva Komisijo, naj preuči, kako bi se lahko odstranila izjema od zahteve za dovoljenje za uvoz ali izvoz predmetov iz Priloge III, ki so v tranzitu čez Evropsko unijo; |
| --- | --- |

19.

poziva Komisijo, naj preuči, kako bi se lahko odstranila izjema od zahteve za dovoljenje za uvoz ali izvoz predmetov iz Priloge III, ki so v tranzitu čez Evropsko unijo;

| 20. | opozarja na posodobitev smernic politike EU do tretjih držav iz leta 2008 v zvezi z mučenjem in drugim krutim, nečloveškim in ponižujočim ravnanjem ali kaznovanjem, ter poziva Svet in Komisijo, naj v skladu s temi smernicami na srečanjih s tretjimi državami predstavita Uredbo Sveta (ES) št. 1236/2005 kot primer najboljše prakse, ter naj spodbujata tretje države, ki izvažajo opremo, katere uvoz je prepovedan po Uredbi Sveta (ES) št. 1236/2005, naj ozavestijo trgovce v teh državah o prepovedih iz te uredbe; |
| --- | --- |

20.

opozarja na posodobitev smernic politike EU do tretjih držav iz leta 2008 v zvezi z mučenjem in drugim krutim, nečloveškim in ponižujočim ravnanjem ali kaznovanjem, ter poziva Svet in Komisijo, naj v skladu s temi smernicami na srečanjih s tretjimi državami predstavita Uredbo Sveta (ES) št. 1236/2005 kot primer najboljše prakse, ter naj spodbujata tretje države, ki izvažajo opremo, katere uvoz je prepovedan po Uredbi Sveta (ES) št. 1236/2005, naj ozavestijo trgovce v teh državah o prepovedih iz te uredbe;

| 21. | poziva Komisijo in države članice, naj spodbujajo mednarodni nadzor trgovine z opremo, ki bi se lahko uporabila za izvrševanje smrtne kazni, mučenje in drugo slabo ravnanje na mednarodni ravni, naj si zlasti prizadevajo za širitev letnega poziva generalne skupščine OZN, naj se prepreči in prepove proizvodnja, trgovanje, izvoz in uporaba opreme, ki je namenjena mučenju, ter naj pozovejo vse države, naj uredijo proizvodnjo, trgovanje, izvoz in uporabo opreme, ki ni zasnovana za mučenje in slabo ravnanje, a se pogosto zlorablja zanju; |
| --- | --- |

21.

poziva Komisijo in države članice, naj spodbujajo mednarodni nadzor trgovine z opremo, ki bi se lahko uporabila za izvrševanje smrtne kazni, mučenje in drugo slabo ravnanje na mednarodni ravni, naj si zlasti prizadevajo za širitev letnega poziva generalne skupščine OZN, naj se prepreči in prepove proizvodnja, trgovanje, izvoz in uporaba opreme, ki je namenjena mučenju, ter naj pozovejo vse države, naj uredijo proizvodnjo, trgovanje, izvoz in uporabo opreme, ki ni zasnovana za mučenje in slabo ravnanje, a se pogosto zlorablja zanju;

| 22. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji in vladam držav članic. |
| --- | --- |

22.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji in vladam držav članic.

---

(1)  UL C 87 E, 11.4.2002, str. 136.

(2)  UL L 200, 30.7.2005, str. 1.

---

| 12.8.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 236/111 |
| --- | --- | --- | --- |

12.8.2011

SL

Uradni list Evropske unije

CE 236/111

---

Četrtek, 17. junij 2010Razmere na Korejskem polotoku

P7_TA(2010)0237

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. junija 2010 o razmerah na Korejskem polotoku

2011/C 236 E/18

Evropski parlament,

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o zadevah v zvezi s Korejskim polotokom,

ob upoštevanju Sklepa Sveta 2009/1002/SZVP z dne 22. decembra 2009,

ob upoštevanju izjave visoke predstavnice/podpredsednice Komisije Catherine Ashton z dne 20. maja 2010 o objavi poročila o potopitvi ladje Republike Koreje Cheonan,

ob upoštevanju poročila o rezultatih preiskave o potopitvi ladje Republike Koreje Cheonan,

ob upoštevanju resolucij Varnostnega sveta Združenih narodov 1718 (2006) in 1874 (2009),

ob upoštevanju člena 110(4) svojega poslovnika,

| A. | ker se napetosti na Korejskem polotoku po potopitvi ladje Republike Koreje Cheonan 26. marca 2010, v kateri je življenje tragično izgubilo 46 oseb, dramatično stopnjujejo, |
| --- | --- |

A.

ker se napetosti na Korejskem polotoku po potopitvi ladje Republike Koreje Cheonan 26. marca 2010, v kateri je življenje tragično izgubilo 46 oseb, dramatično stopnjujejo,

| B. | ker so 15. maja 2010 z morskega dna dvignili ostanke torpeda CHT-02D, |
| --- | --- |

B.

ker so 15. maja 2010 z morskega dna dvignili ostanke torpeda CHT-02D,

| C. | ker je visoka predstavnica/podpredsednica Komisije Catherine Ashton potopitev ladje Cheonan obsodila kot ostudno in skrajno neodgovorno dejanje, |
| --- | --- |

C.

ker je visoka predstavnica/podpredsednica Komisije Catherine Ashton potopitev ladje Cheonan obsodila kot ostudno in skrajno neodgovorno dejanje,

| D. | ker je preiskava, ki jo je izvedla mednarodna civilno-vojaška preiskovalna skupina (JIG), in sicer s preiskovalnim in preveritvenim postopkom na podlagi objektivnega znanstvenega pristopa, razkrila jasne in nesporne dokaze, da se je ladja Cheonan potopila zaradi zunanje podvodne eksplozije, ki jo je povzročil torpedo, izdelan v Demokratični ljudski republiki Koreji, rezultate pa je potrdila tudi neodvisna ocena Nadzornega odbora nepristranskih držav, |
| --- | --- |

D.

ker je preiskava, ki jo je izvedla mednarodna civilno-vojaška preiskovalna skupina (JIG), in sicer s preiskovalnim in preveritvenim postopkom na podlagi objektivnega znanstvenega pristopa, razkrila jasne in nesporne dokaze, da se je ladja Cheonan potopila zaradi zunanje podvodne eksplozije, ki jo je povzročil torpedo, izdelan v Demokratični ljudski republiki Koreji, rezultate pa je potrdila tudi neodvisna ocena Nadzornega odbora nepristranskih držav,

| E. | ker so bile v času incidenta vse podmornice sosednjih držav v svojih bazah ali v njihovi bližini, |
| --- | --- |

E.

ker so bile v času incidenta vse podmornice sosednjih držav v svojih bazah ali v njihovi bližini,

| F. | ker je generalni sekretar Združenih narodov Ban Ki Mun ugotovitve iz poročila opisal kot „izjemno zaskrbljujoče“, |
| --- | --- |

F.

ker je generalni sekretar Združenih narodov Ban Ki Mun ugotovitve iz poročila opisal kot „izjemno zaskrbljujoče“,

| G. | ker je vlada Republike Koreje od oblasti Demokratične ljudske republike Koreje zahtevala javno opravičilo in obljubo, da ne bo prišlo do ponovnega izzivanja, |
| --- | --- |

G.

ker je vlada Republike Koreje od oblasti Demokratične ljudske republike Koreje zahtevala javno opravičilo in obljubo, da ne bo prišlo do ponovnega izzivanja,

| H. | ker je vlada Demokratične ljudske republike Koreje zanikala vsakršno vpletenost v potopitev ladje Cheonan in Republiko Korejo obtožila izmišljanja ter zagrozila z vojno napovedjo v primeru nadaljnjih sankcij s strani Republike Koreje, |
| --- | --- |

H.

ker je vlada Demokratične ljudske republike Koreje zanikala vsakršno vpletenost v potopitev ladje Cheonan in Republiko Korejo obtožila izmišljanja ter zagrozila z vojno napovedjo v primeru nadaljnjih sankcij s strani Republike Koreje,

| I. | ker so oborožene sile Demokratične ljudske republike Koreje nadaljevale z izzivalnimi in nepremišljenimi vojaškimi dejanji, kot je uboj treh kitajskih državljanov na meji med Ljudsko republiko Kitajsko in Demokratično ljudsko republiko Korejo 4. junija 2010, |
| --- | --- |

I.

ker so oborožene sile Demokratične ljudske republike Koreje nadaljevale z izzivalnimi in nepremišljenimi vojaškimi dejanji, kot je uboj treh kitajskih državljanov na meji med Ljudsko republiko Kitajsko in Demokratično ljudsko republiko Korejo 4. junija 2010,

| J. | ker je Republika Koreja po incidentu razglasila začasno prekinitev vseh odnosov z Demokratično ljudsko republiko Korejo razen humanitarne pomoči in dejavnosti, ki so povezane z industrijskim kompleksom Kaesong, |
| --- | --- |

J.

ker je Republika Koreja po incidentu razglasila začasno prekinitev vseh odnosov z Demokratično ljudsko republiko Korejo razen humanitarne pomoči in dejavnosti, ki so povezane z industrijskim kompleksom Kaesong,

| K. | ker je vlada Republike Koreje izjavila, da ne bo več sodelovala v šeststranskih pogovorih, dokler ne bodo sprejeti ustrezni ukrepi v zvezi z Demokratično ljudsko republiko Korejo, |
| --- | --- |

K.

ker je vlada Republike Koreje izjavila, da ne bo več sodelovala v šeststranskih pogovorih, dokler ne bodo sprejeti ustrezni ukrepi v zvezi z Demokratično ljudsko republiko Korejo,

| L. | ker EU odločno podpira jedrsko razorožitev Korejskega polotoka in meni, da je ponovni začetek šeststranskih pogovorov bistvenega pomena za mir in stabilnost v regiji, |
| --- | --- |

L.

ker EU odločno podpira jedrsko razorožitev Korejskega polotoka in meni, da je ponovni začetek šeststranskih pogovorov bistvenega pomena za mir in stabilnost v regiji,

| M. | ker vladi Ljudske republike Kitajske in Ruske federacije še nista zavzeli jasnega stališča glede končnega poročila in ugotovitev skupne preiskovalne skupine, |
| --- | --- |

M.

ker vladi Ljudske republike Kitajske in Ruske federacije še nista zavzeli jasnega stališča glede končnega poročila in ugotovitev skupne preiskovalne skupine,

| N. | ker je Republika Koreja zadevo uradno posredovala v razpravo Varnostnemu svetu Združenih narodov, Demokratična ljudska republika Koreja pa je v pismu predsedniku Varnostnega sveta Združenih Narodov zanikala vsakršno odgovornost za napad in Varnostni svet pozvala, naj ji pomaga pri izvedbi lastnih preiskav, |
| --- | --- |

N.

ker je Republika Koreja zadevo uradno posredovala v razpravo Varnostnemu svetu Združenih narodov, Demokratična ljudska republika Koreja pa je v pismu predsedniku Varnostnega sveta Združenih Narodov zanikala vsakršno odgovornost za napad in Varnostni svet pozvala, naj ji pomaga pri izvedbi lastnih preiskav,

| 1. | globoko obžaluje tragično izgubo življenj posadke južnokorejske korvete Cheonan in izreka svoje sožalje vladi Republike Koreje, družinam umrlih in korejskemu ljudstvu v duhu solidarnosti in prijateljstva; |
| --- | --- |

1.

globoko obžaluje tragično izgubo življenj posadke južnokorejske korvete Cheonan in izreka svoje sožalje vladi Republike Koreje, družinam umrlih in korejskemu ljudstvu v duhu solidarnosti in prijateljstva;

| 2. | se strinja z visoko predstavnico/podpredsednico Komisije, ki je obsodila napad, in izreka priznanje Republiki Koreji za zadržan odziv; |
| --- | --- |

2.

se strinja z visoko predstavnico/podpredsednico Komisije, ki je obsodila napad, in izreka priznanje Republiki Koreji za zadržan odziv;

| 3. | priznava ugotovitve končnega poročila skupne preiskovalne skupine, po katerih je potopitev ladje povzročil severnokorejski torpedo, in potopitev odločno obsoja kot izzivalno dejanje, ki ogroža mir in stabilnost na Korejskem polotoku; |
| --- | --- |

3.

priznava ugotovitve končnega poročila skupne preiskovalne skupine, po katerih je potopitev ladje povzročil severnokorejski torpedo, in potopitev odločno obsoja kot izzivalno dejanje, ki ogroža mir in stabilnost na Korejskem polotoku;

| 4. | je razočaran, ker vladi Ljudske republike Kitajske in Ruske federacije še nista zavzeli jasnega stališča glede ugotovitev končnega poročila skupne preiskovalne skupine; |
| --- | --- |

4.

je razočaran, ker vladi Ljudske republike Kitajske in Ruske federacije še nista zavzeli jasnega stališča glede ugotovitev končnega poročila skupne preiskovalne skupine;

| 5. | poziva obe strani, naj se odzivata zadržano in uporabita vsa razpoložljiva sredstva za izboljšanje medkorejskih odnosov ter si v večji meri prizadevata za spodbujanje trajnega miru in varnosti na Korejskem polotoku; |
| --- | --- |

5.

poziva obe strani, naj se odzivata zadržano in uporabita vsa razpoložljiva sredstva za izboljšanje medkorejskih odnosov ter si v večji meri prizadevata za spodbujanje trajnega miru in varnosti na Korejskem polotoku;

| 6. | poziva vladi Ljudske republike Kitajske in Ruske federacije, kot stalni članici Varnostnega sveta Združenih narodov, naj podrobno preučita končno poročilo in ugotovitve skupne preiskovalne skupine; |
| --- | --- |

6.

poziva vladi Ljudske republike Kitajske in Ruske federacije, kot stalni članici Varnostnega sveta Združenih narodov, naj podrobno preučita končno poročilo in ugotovitve skupne preiskovalne skupine;

| 7. | poziva Ljudsko republiko Kitajsko, ki je stalna članica Varnostnega sveta Združenih narodov in glavna trgovinska partnerica Demokratične ljudske republike Koreje, naj ustrezno in na pozitiven način vpliva na Demokratično ljudsko republiko Korejo in poskuša preprečiti nadaljnjo poglobitev spora; |
| --- | --- |

7.

poziva Ljudsko republiko Kitajsko, ki je stalna članica Varnostnega sveta Združenih narodov in glavna trgovinska partnerica Demokratične ljudske republike Koreje, naj ustrezno in na pozitiven način vpliva na Demokratično ljudsko republiko Korejo in poskuša preprečiti nadaljnjo poglobitev spora;

| 8. | podpira vlado Republike Koreje v zvezi s posredovanjem zadeve Varnostnemu svetu Združenih narodov; |
| --- | --- |

8.

podpira vlado Republike Koreje v zvezi s posredovanjem zadeve Varnostnemu svetu Združenih narodov;

| 9. | poziva države, ki so udeležene v šeststranskih pogovorih, k nadaljnjemu sodelovanju, da bi zagotovile ponovni začetek pogovorov o zaustavitvi jedrskega programa Demokratične ljudske republike Koreje; |
| --- | --- |

9.

poziva države, ki so udeležene v šeststranskih pogovorih, k nadaljnjemu sodelovanju, da bi zagotovile ponovni začetek pogovorov o zaustavitvi jedrskega programa Demokratične ljudske republike Koreje;

| 10. | poziva Komisijo, naj ohrani obstoječe programe humanitarne pomoči in komunikacijske kanale z Demokratično ljudsko republiko Korejo, saj so ti programi pomoči neposredno povezani z življenjskimi pogoji ljudi v tej državi; |
| --- | --- |

10.

poziva Komisijo, naj ohrani obstoječe programe humanitarne pomoči in komunikacijske kanale z Demokratično ljudsko republiko Korejo, saj so ti programi pomoči neposredno povezani z življenjskimi pogoji ljudi v tej državi;

| 11. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje predsedniku Komisije, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, predsedniku Sveta, vladam in parlamentom držav članic in držav kandidatk, generalnemu sekretarju Združenih narodov ter vladama Republike Koreje in Demokratične ljudske republike Koreje. |
| --- | --- |

11.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje predsedniku Komisije, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, predsedniku Sveta, vladam in parlamentom držav članic in držav kandidatk, generalnemu sekretarju Združenih narodov ter vladama Republike Koreje in Demokratične ljudske republike Koreje.

---

| 12.8.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 236/113 |
| --- | --- | --- | --- |

12.8.2011

SL

Uradni list Evropske unije

CE 236/113

---

Četrtek, 17. junij 2010Bosna in Hercegovina

P7_TA(2010)0238

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. junija 2010 o razmerah v Bosni in Hercegovini

2011/C 236 E/19

Evropski parlament,

ob upoštevanju stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani ter Bosno in Hercegovino na drugi, ki je bil podpisan 16. junija 2008,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1244/2009 (1) z dne 30. novembra 2009 o liberalizaciji vizumskega režima,

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 16. junija 2003 o zahodnem Balkanu in z dne 30. novembra 2009 o Bosni in Hercegovini,

ob upoštevanju sklepov Sveta za splošne zadeve in zunanje odnose z dne 16. junija 2003 o zahodnem Balkanu in priloge z naslovom Solunska agenda za zahodni Balkan: premik k evropski integraciji, ki jo je podprl Evropski svet v Solunu 19. in 20. junija 2003,

ob upoštevanju sodbe velikega senata Evropskega sodišča za človekove pravice z dne 22. decembra 2009 v zadevi Sejdić in Finci proti Bosni in Hercegovini (vlogi št. 27996/06 in 34836/06),

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 24. aprila 2009 o razmerah v Bosni in Hercegovini (2),

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. januarja 2009 o Srebrenici (3),

ob upoštevanju člena 110(2) svojega poslovnika,

| A. | ker je Evropska unija večkrat potrdila svoje zaveze glede članstva držav zahodnega Balkana, vključno z Bosno in Hercegovino, v Evropski uniji; ker je vsekakor prvotna odgovornost za pristop na strani teh držav ter v njihovi sposobnosti in odločnosti za izpolnjevanje københavnskih meril, |
| --- | --- |

A.

ker je Evropska unija večkrat potrdila svoje zaveze glede članstva držav zahodnega Balkana, vključno z Bosno in Hercegovino, v Evropski uniji; ker je vsekakor prvotna odgovornost za pristop na strani teh držav ter v njihovi sposobnosti in odločnosti za izpolnjevanje københavnskih meril,

| B. | ker Bosna in Hercegovina preživlja dolgo obdobje politične, gospodarske in socialne stagnacije, splošno razširjene in trdovratne politične ohromelosti ter poslabšanja medetničnih odnosov, ki so posledica politične retorike ter nepripravljenosti in nezmožnosti politične elite, da bi dosegla kompromis in oblikovala skupno vizijo glede političnih, gospodarskih in socialnih problemov, ki pestijo državo, |
| --- | --- |

B.

ker Bosna in Hercegovina preživlja dolgo obdobje politične, gospodarske in socialne stagnacije, splošno razširjene in trdovratne politične ohromelosti ter poslabšanja medetničnih odnosov, ki so posledica politične retorike ter nepripravljenosti in nezmožnosti politične elite, da bi dosegla kompromis in oblikovala skupno vizijo glede političnih, gospodarskih in socialnih problemov, ki pestijo državo,

| C. | ker je čedalje trša nacionalistična in separatistična retorika v nasprotju z osnovnimi evropskimi vrednotami, z družbenim in gospodarskim razvojem ter politično stabilnostjo, škodi splošnemu interesu države, ovira medetnično spravo in zavira ambicije države, da bi postala članica EU; ker je Bosna in Hercegovina v nevarnosti, da bo še bolj zaostala za drugimi državami zahodnega Balkana in zamudila priložnost za evropsko integracijo, |
| --- | --- |

C.

ker je čedalje trša nacionalistična in separatistična retorika v nasprotju z osnovnimi evropskimi vrednotami, z družbenim in gospodarskim razvojem ter politično stabilnostjo, škodi splošnemu interesu države, ovira medetnično spravo in zavira ambicije države, da bi postala članica EU; ker je Bosna in Hercegovina v nevarnosti, da bo še bolj zaostala za drugimi državami zahodnega Balkana in zamudila priložnost za evropsko integracijo,

| D. | ker je bil Daytonski sporazum potreben za prenehanje prelivanja krvi, ampak ni ustvaril neodvisne in delujoče države Bosne in Hercegovine; ker je glavna ovira za učinkovito delo vlade, ki slabi tudi sposobnost države za hitro napredovanje pri reformah na poti k članstvu v Evropski uniji, še vedno razdrobljenost političnih procesov med državo in entitetama, ki so jih ustvarili, ter prekrivanje pristojnosti in pomanjkanje usklajenosti pri oblikovanju zakonodaje med različnimi ravnmi upravljanja, |
| --- | --- |

D.

ker je bil Daytonski sporazum potreben za prenehanje prelivanja krvi, ampak ni ustvaril neodvisne in delujoče države Bosne in Hercegovine; ker je glavna ovira za učinkovito delo vlade, ki slabi tudi sposobnost države za hitro napredovanje pri reformah na poti k članstvu v Evropski uniji, še vedno razdrobljenost političnih procesov med državo in entitetama, ki so jih ustvarili, ter prekrivanje pristojnosti in pomanjkanje usklajenosti pri oblikovanju zakonodaje med različnimi ravnmi upravljanja,

| E. | ker je ustavna reforma še vedno temeljna reforma, ki bo omogočila preoblikovanje Bosne in Hercegovine v učinkovito in v celoti delujočo državo; ker je delovanje pravosodnega sistema moteno, reformna prizadevanja pa oslabljena, zato ker je sestava sodstva zapletena, ker ni enega samega proračuna, pa tudi ne vrhovnega sodišča Bosne in Hercegovine, ki bi pospešilo uskladitev med štirimi notranjimi jurisdikcijami, ker se politika vmešava v pravosodni sistem, vlada Republike srbske pa nenehno izpodbija pristojnost sodišč in državnih pravosodnih organov; ker bi bilo treba strukturo entitet – kakršni sta bili predvideni z mednarodnimi sklepi – spremeniti, da bi bila učinkovitejša in skladnejša z državnim institucionalnim okvirom, |
| --- | --- |

E.

ker je ustavna reforma še vedno temeljna reforma, ki bo omogočila preoblikovanje Bosne in Hercegovine v učinkovito in v celoti delujočo državo; ker je delovanje pravosodnega sistema moteno, reformna prizadevanja pa oslabljena, zato ker je sestava sodstva zapletena, ker ni enega samega proračuna, pa tudi ne vrhovnega sodišča Bosne in Hercegovine, ki bi pospešilo uskladitev med štirimi notranjimi jurisdikcijami, ker se politika vmešava v pravosodni sistem, vlada Republike srbske pa nenehno izpodbija pristojnost sodišč in državnih pravosodnih organov; ker bi bilo treba strukturo entitet – kakršni sta bili predvideni z mednarodnimi sklepi – spremeniti, da bi bila učinkovitejša in skladnejša z državnim institucionalnim okvirom,

| F. | ker je evropska prihodnost vseh prebivalcev Bosne in Hercegovine v Evropski uniji; ker je obet članstva v Evropski uniji eden od dejavnikov, ki najbolj združuje prebivalce Bosne in Hercegovine; ker lahko Bosna in Hercegovina le kot enotna država upa na članstvo v EU in ker bodo tisti, ki skušajo spodkopati in oslabiti državne ustanove, družbo pa na milost in nemilost prepustiti neodgovorni nacionalistični in separatistični politiki, vse državljane prikrajšali za koristi evropskega povezovanja; ker je Bosna in Hercegovina le nekoliko napredovala pri reformah, ki se nanašajo na evropski integracijski proces; ker načrti, v katerih prevladujejo etnične skupnosti in entiteti, lahko upočasnijo izpolnjevanje zahtev za članstvo v EU in Natu, |
| --- | --- |

F.

ker je evropska prihodnost vseh prebivalcev Bosne in Hercegovine v Evropski uniji; ker je obet članstva v Evropski uniji eden od dejavnikov, ki najbolj združuje prebivalce Bosne in Hercegovine; ker lahko Bosna in Hercegovina le kot enotna država upa na članstvo v EU in ker bodo tisti, ki skušajo spodkopati in oslabiti državne ustanove, družbo pa na milost in nemilost prepustiti neodgovorni nacionalistični in separatistični politiki, vse državljane prikrajšali za koristi evropskega povezovanja; ker je Bosna in Hercegovina le nekoliko napredovala pri reformah, ki se nanašajo na evropski integracijski proces; ker načrti, v katerih prevladujejo etnične skupnosti in entiteti, lahko upočasnijo izpolnjevanje zahtev za članstvo v EU in Natu,

| G. | ker morata Svet in Komisija okrepiti svojo voditeljsko vlogo in svoje sposobnosti, da postaneta gonilna sila za začetek in izvajanje nadaljnjih reform, |
| --- | --- |

G.

ker morata Svet in Komisija okrepiti svojo voditeljsko vlogo in svoje sposobnosti, da postaneta gonilna sila za začetek in izvajanje nadaljnjih reform,

| H. | ker bi predčasno zaprtje urada visokega predstavnika na podlagi legitimne želje, da bi bil politični proces bolj v lokalnih rokah, lahko vplivalo na stabilnost države ter na hitrost in izid nujno potrebnih reform; ker prenos pristojnosti z urada visokega predstavnika na posebnega predstavnika Evropske unije z okrepljenim mandatom ostaja nujen korak, ki bo državi utrl pot k statusu kandidatke, |
| --- | --- |

H.

ker bi predčasno zaprtje urada visokega predstavnika na podlagi legitimne želje, da bi bil politični proces bolj v lokalnih rokah, lahko vplivalo na stabilnost države ter na hitrost in izid nujno potrebnih reform; ker prenos pristojnosti z urada visokega predstavnika na posebnega predstavnika Evropske unije z okrepljenim mandatom ostaja nujen korak, ki bo državi utrl pot k statusu kandidatke,

| I. | ker je treba Bosni in Hercegovini čestitati, da je postala nestalna članica Varnostnega sveta OZN za obdobje 2010–2011, kar kaže, da je država zmožna prevzeti polno in odgovorno vlogo na mednarodnem prizorišču, |
| --- | --- |

I.

ker je treba Bosni in Hercegovini čestitati, da je postala nestalna članica Varnostnega sveta OZN za obdobje 2010–2011, kar kaže, da je država zmožna prevzeti polno in odgovorno vlogo na mednarodnem prizorišču,

| J. | ker tisti na položajih s politično odgovornostjo v Bosni in Hercegovini niso ustrezno poskrbeli za pravico in odškodnino za tisoče žensk in deklet, ki so bile posiljene med vojno v obdobju 1992–1995, saj je število primerov spolnih vojnih zločinov, katerih storilce se sodno preganja, še vedno izredno majhno, in ker z žrtvami pogosto niso ravnali spoštljivo ali pa jim niso ponudili ustrezne zaščite ter psihološke in materialne podpore, da bi lahko ponovno zaživele, |
| --- | --- |

J.

ker tisti na položajih s politično odgovornostjo v Bosni in Hercegovini niso ustrezno poskrbeli za pravico in odškodnino za tisoče žensk in deklet, ki so bile posiljene med vojno v obdobju 1992–1995, saj je število primerov spolnih vojnih zločinov, katerih storilce se sodno preganja, še vedno izredno majhno, in ker z žrtvami pogosto niso ravnali spoštljivo ali pa jim niso ponudili ustrezne zaščite ter psihološke in materialne podpore, da bi lahko ponovno zaživele,

| K. | ker bo 11. julija 2010 petnajsta obletnica genocida v Srebrenici in Potočarih, |
| --- | --- |

K.

ker bo 11. julija 2010 petnajsta obletnica genocida v Srebrenici in Potočarih,

| L. | ker se priloga VII k Daytonskemu mirovnemu sporazumu še vedno ne izvaja v celoti; ker doslej še niso bile najdene pravične, celovite in trajnostne rešitve za približno 115 000 notranje razseljenih oseb, beguncev in drugih ljudi, ki jih je prizadela vojna, napredek pri izboljšanju družbeno-gospodarskega vključevanja tistih, ki so se vrnili v domovino, pa je še vedno nezadovoljiv; ker je po podatkih Mednarodnega odbora Rdečega križa od konca vojne še vedno pogrešanih deset tisoč ljudi, njihova usoda pa ostaja neznana, |
| --- | --- |

L.

ker se priloga VII k Daytonskemu mirovnemu sporazumu še vedno ne izvaja v celoti; ker doslej še niso bile najdene pravične, celovite in trajnostne rešitve za približno 115 000 notranje razseljenih oseb, beguncev in drugih ljudi, ki jih je prizadela vojna, napredek pri izboljšanju družbeno-gospodarskega vključevanja tistih, ki so se vrnili v domovino, pa je še vedno nezadovoljiv; ker je po podatkih Mednarodnega odbora Rdečega križa od konca vojne še vedno pogrešanih deset tisoč ljudi, njihova usoda pa ostaja neznana,

| M. | ker je Komisija 27. maja 2010 predstavila zakonodajni predlog o liberalizaciji vizumskega režima za Bosno in Hercegovino (KOM(2010)0256), ki uradno odpira vrata morebitni oprostitvi vizumov v letu 2010, |
| --- | --- |

M.

ker je Komisija 27. maja 2010 predstavila zakonodajni predlog o liberalizaciji vizumskega režima za Bosno in Hercegovino (KOM(2010)0256), ki uradno odpira vrata morebitni oprostitvi vizumov v letu 2010,

| N. | ker Francija, Italija in Luksemburg še vedno niso ratificirali stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma in tako zavlačujejo evropski integracijski proces te države, |
| --- | --- |

N.

ker Francija, Italija in Luksemburg še vedno niso ratificirali stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma in tako zavlačujejo evropski integracijski proces te države,

| O. | ker bi moral globoko etnično razdeljenost nadomestiti bolj povezan, sodoben državni izobraževalni sistem, ki ne bo segregacijski, |
| --- | --- |

O.

ker bi moral globoko etnično razdeljenost nadomestiti bolj povezan, sodoben državni izobraževalni sistem, ki ne bo segregacijski,

| P. | ker oblasti Bosne in Hercegovine niso zelo predane učinkovitemu boju proti korupciji, kar resno ogroža gospodarski, socialni in politični razvoj države, |
| --- | --- |

P.

ker oblasti Bosne in Hercegovine niso zelo predane učinkovitemu boju proti korupciji, kar resno ogroža gospodarski, socialni in politični razvoj države,

| Q. | ker je trgovina z ljudmi resen zločin in huda kršitev človekovih pravic; ker je Bosna in Hercegovina država porekla, v manjšem obsegu pa tudi prehodna in ciljna država trgovine z ljudmi, zlasti z ženskami in dekleti, |
| --- | --- |

Q.

ker je trgovina z ljudmi resen zločin in huda kršitev človekovih pravic; ker je Bosna in Hercegovina država porekla, v manjšem obsegu pa tudi prehodna in ciljna država trgovine z ljudmi, zlasti z ženskami in dekleti,

| R. | ker ustave države in entitet zagotavljajo enako obravnavanje vseh ljudi; ker se Romi še vedno soočajo z zelo slabimi življenjskimi razmerami in diskriminacijo; ker je diskriminacija in družbena izključitev na podlagi spolne identitete in usmerjenosti zelo razširjen pojav; ker se fizični napadi, grdo ravnanje in ustrahovanje teh skupin še vedno nadaljujejo, |
| --- | --- |

R.

ker ustave države in entitet zagotavljajo enako obravnavanje vseh ljudi; ker se Romi še vedno soočajo z zelo slabimi življenjskimi razmerami in diskriminacijo; ker je diskriminacija in družbena izključitev na podlagi spolne identitete in usmerjenosti zelo razširjen pojav; ker se fizični napadi, grdo ravnanje in ustrahovanje teh skupin še vedno nadaljujejo,

| S. | ker je stopnja brezposelnosti precej visoka in se je zaradi gospodarske krize še povečala; ker pomanjkanje zaposlitvenih možnosti, zlasti med mladimi, zavira napredek države, kar prispeva k političnim napetostim; ker je gospodarska blaginja bistvena za nadaljnji razvoj države in za spravo v Bosni in Hercegovini, |
| --- | --- |

S.

ker je stopnja brezposelnosti precej visoka in se je zaradi gospodarske krize še povečala; ker pomanjkanje zaposlitvenih možnosti, zlasti med mladimi, zavira napredek države, kar prispeva k političnim napetostim; ker je gospodarska blaginja bistvena za nadaljnji razvoj države in za spravo v Bosni in Hercegovini,

Možnost članstva v Evropski uniji

| 1. | je nezadovoljen zaradi omejenega napredka, ki ga je dosegla Bosna in Hercegovina na poti k stabilizaciji in razvoju ter kot morebitna država kandidatka za članstvo v Evropski uniji; je vse bolj zaskrbljen zaradi nestabilnega političnega ozračja in pomanjkanja skupne vizije vseh političnih sil ter močno obsoja uporabo podžigajočega govora, ki ruši proces sprave med etničnimi skupinami in delovanje državnih struktur; meni, da je izjava vodstva Republike Srbske glede referenduma o „miroljubni ločitvi“ provokacija in grožnja za stabilnost, suverenost in ozemeljsko celovitost Bosne in Hercegovine; |
| --- | --- |

1.

je nezadovoljen zaradi omejenega napredka, ki ga je dosegla Bosna in Hercegovina na poti k stabilizaciji in razvoju ter kot morebitna država kandidatka za članstvo v Evropski uniji; je vse bolj zaskrbljen zaradi nestabilnega političnega ozračja in pomanjkanja skupne vizije vseh političnih sil ter močno obsoja uporabo podžigajočega govora, ki ruši proces sprave med etničnimi skupinami in delovanje državnih struktur; meni, da je izjava vodstva Republike Srbske glede referenduma o „miroljubni ločitvi“ provokacija in grožnja za stabilnost, suverenost in ozemeljsko celovitost Bosne in Hercegovine;

| 2. | poziva k opustitvi ločevalne nacionalistične in separatistične retorike, ki deli družbo in spodkopava jedro Daytonskega mirovnega sporazuma, in poziva voditelje, naj se resno zavzamejo in dosežejo trajne dogovore, ki bodo ustvarili pravilno delujočo državo, ustanove v Bosni in Hercegovini pripravili na vstop v EU in izboljšali splošne razmere v državi; |
| --- | --- |

2.

poziva k opustitvi ločevalne nacionalistične in separatistične retorike, ki deli družbo in spodkopava jedro Daytonskega mirovnega sporazuma, in poziva voditelje, naj se resno zavzamejo in dosežejo trajne dogovore, ki bodo ustvarili pravilno delujočo državo, ustanove v Bosni in Hercegovini pripravili na vstop v EU in izboljšali splošne razmere v državi;

| 3. | spominja, da pridružitev EU pomeni sprejemanje vrednot in pravil, na katerih temelji Evropska unija, kot so med drugim spoštovanje človekovih pravic, vključno s pravicami oseb, ki pripadajo manjšinam, solidarnost, strpnost in pravna država, vključno s spoštovanjem neodvisnosti sodstva; |
| --- | --- |

3.

spominja, da pridružitev EU pomeni sprejemanje vrednot in pravil, na katerih temelji Evropska unija, kot so med drugim spoštovanje človekovih pravic, vključno s pravicami oseb, ki pripadajo manjšinam, solidarnost, strpnost in pravna država, vključno s spoštovanjem neodvisnosti sodstva;

| 4. | poziva podpredsednico/visoko predstavnico in komisarja za širitev in evropsko sosedsko politiko, naj uporabita vse vzvode Evropske unije in politike Bosne in Hercegovine prepričata, da se bodo začeli bolj usklajeno zavzemati za izpolnitev zahtev evropskega partnerstva in vseh zahtev iz stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma; spominja vse politične akterje, da sta ta dva dokumenta edina pot, ki vodi v EU, in da je njihova odgovornost do državljanov, da dosežejo kompromis in se dogovorijo o reformah; spodbuja podpredsednico/visoko predstavnico k bolj vztrajnemu in k rezultatom usmerjenemu pogojevanju EU, da bodo izpolnjene dejanske potrebe prebivalcev Bosne in Hercegovine; |
| --- | --- |

4.

poziva podpredsednico/visoko predstavnico in komisarja za širitev in evropsko sosedsko politiko, naj uporabita vse vzvode Evropske unije in politike Bosne in Hercegovine prepričata, da se bodo začeli bolj usklajeno zavzemati za izpolnitev zahtev evropskega partnerstva in vseh zahtev iz stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma; spominja vse politične akterje, da sta ta dva dokumenta edina pot, ki vodi v EU, in da je njihova odgovornost do državljanov, da dosežejo kompromis in se dogovorijo o reformah; spodbuja podpredsednico/visoko predstavnico k bolj vztrajnemu in k rezultatom usmerjenemu pogojevanju EU, da bodo izpolnjene dejanske potrebe prebivalcev Bosne in Hercegovine;

| 5. | izraža odločno podporo uradu visokega predstavnika in poudarja, da bo prehod končan šele, ko bodo oblasti Bosne in Hercegovine v celoti izpolnile pet ciljev in dva pogoja; poziva oblasti Republike srbske, naj izpolnijo preostale obveznosti (zakon o električni energiji Republike srbske), da bo lahko nadzornik Brčkega priporočil prenehanje nadzornega režima v okrožju Brčko; |
| --- | --- |

5.

izraža odločno podporo uradu visokega predstavnika in poudarja, da bo prehod končan šele, ko bodo oblasti Bosne in Hercegovine v celoti izpolnile pet ciljev in dva pogoja; poziva oblasti Republike srbske, naj izpolnijo preostale obveznosti (zakon o električni energiji Republike srbske), da bo lahko nadzornik Brčkega priporočil prenehanje nadzornega režima v okrožju Brčko;

| 6. | poziva vlado Republike srbske, naj še naprej dejavno sodeluje v pogajanjih o razdelitvi državne lastnine na seznamu urada visokega predstavnika in naj ne sprejema zakonodaje o javni lastnini v Republiki srbski, saj bi to pomenilo resno kršitev sklepa visokega predstavnika o prepovedi prodaje javne lastnine in odložilo zaprtje njegovega urada; |
| --- | --- |

6.

poziva vlado Republike srbske, naj še naprej dejavno sodeluje v pogajanjih o razdelitvi državne lastnine na seznamu urada visokega predstavnika in naj ne sprejema zakonodaje o javni lastnini v Republiki srbski, saj bi to pomenilo resno kršitev sklepa visokega predstavnika o prepovedi prodaje javne lastnine in odložilo zaprtje njegovega urada;

| 7. | pozdravlja sprejetje predloga spremembe ustave, ki okrožju Brčko daje status enote lokalne samouprave, saj je bil tako izpolnjen še en cilj, ki ga je Svet za uresničevanje miru določil kot pogoj za zaprtje urada visokega predstavnika; |
| --- | --- |

7.

pozdravlja sprejetje predloga spremembe ustave, ki okrožju Brčko daje status enote lokalne samouprave, saj je bil tako izpolnjen še en cilj, ki ga je Svet za uresničevanje miru določil kot pogoj za zaprtje urada visokega predstavnika;

| 8. | poziva entiteti in vse politične sile, zlasti vlado Republike srbske, naj v celoti spoštujejo Daytonski mirovni sporazum in naj ne nasprotujejo ukrepom, sprejetim na podlagi tega sporazuma in resolucij Varnostnega sveta OZN; meni, da je visoki predstavnik najvišja oblast za tolmačenje civilnega uresničevanja mirovnega sporazuma; poziva vse politične akterje, naj ravnajo spoštljivo z visokim predstavnikom in z vsem mednarodnim osebjem v državi ter naj se vzdržijo vseh osebnih napadov; |
| --- | --- |

8.

poziva entiteti in vse politične sile, zlasti vlado Republike srbske, naj v celoti spoštujejo Daytonski mirovni sporazum in naj ne nasprotujejo ukrepom, sprejetim na podlagi tega sporazuma in resolucij Varnostnega sveta OZN; meni, da je visoki predstavnik najvišja oblast za tolmačenje civilnega uresničevanja mirovnega sporazuma; poziva vse politične akterje, naj ravnajo spoštljivo z visokim predstavnikom in z vsem mednarodnim osebjem v državi ter naj se vzdržijo vseh osebnih napadov;

| 9. | z zadovoljstvom ugotavlja, da policijska misija Evropske unije in operacija EUFOR Althea zelo prispevata k stabilnosti in varnosti v Bosni in Hercegovini; pozdravlja sklep Sveta, da bo zagotavljal gradnjo zmogljivosti brez izvršilnih pooblastil in podporo usposabljanju; pozdravlja razširitev mandata sil EUFOR skladno z resolucijo Varnostnega sveta OZN št. 1895; odobrava dejstvo, da je Nato Bosni in Hercegovini ponudil akcijski načrt za članstvo; |
| --- | --- |

9.

z zadovoljstvom ugotavlja, da policijska misija Evropske unije in operacija EUFOR Althea zelo prispevata k stabilnosti in varnosti v Bosni in Hercegovini; pozdravlja sklep Sveta, da bo zagotavljal gradnjo zmogljivosti brez izvršilnih pooblastil in podporo usposabljanju; pozdravlja razširitev mandata sil EUFOR skladno z resolucijo Varnostnega sveta OZN št. 1895; odobrava dejstvo, da je Nato Bosni in Hercegovini ponudil akcijski načrt za članstvo;

| 10. | poudarja dosežke policijske misije Evropske unije v boju proti organiziranemu kriminalu in korupciji v organih odkrivanja in pregona ter sodstvu Bosne in Hercegovine; pozdravlja podaljšanje misije za dodatni dve leti s preusmerjenim mandatom in prizadevanje Komisije za pripravo projektov spremljanja policijske misije Evropske unije v okviru instrumenta za predpristopno pomoč 2010; |
| --- | --- |

10.

poudarja dosežke policijske misije Evropske unije v boju proti organiziranemu kriminalu in korupciji v organih odkrivanja in pregona ter sodstvu Bosne in Hercegovine; pozdravlja podaljšanje misije za dodatni dve leti s preusmerjenim mandatom in prizadevanje Komisije za pripravo projektov spremljanja policijske misije Evropske unije v okviru instrumenta za predpristopno pomoč 2010;

| 11. | vabi EU in njene države članice, naj ukrepajo proti brezbrižnosti večine političnega ustroja, in sicer tako, da sklenejo prednostna partnerstva, podprejo civilno družbo, neodvisne medije in poslovni sektor ter oblikujejo projekte za spodbujanje aktivne politične udeležbe, zlasti mladih Bosancev; |
| --- | --- |

11.

vabi EU in njene države članice, naj ukrepajo proti brezbrižnosti večine političnega ustroja, in sicer tako, da sklenejo prednostna partnerstva, podprejo civilno družbo, neodvisne medije in poslovni sektor ter oblikujejo projekte za spodbujanje aktivne politične udeležbe, zlasti mladih Bosancev;

| 12. | poudarja, da sta svoboda in neodvisnost medijev, tako javnih kot zasebnih, osnovni demokratični zahtevi; poziva oblasti Bosne in Hercegovine, naj podprejo neodvisne in raznolike medije, ki niso pod političnim vplivom, in jim omogočijo, da svobodno poročajo iz vseh delov države, tako da jim zagotovijo dostop do informacij; ostro obsoja napade na novinarje in zahteva, da pristojni organi sprejmejo ustrezne ukrepe, da bi v prihodnje preprečili takšna dejanja; poziva medije, vključno z javnimi radiotelevizijskimi ustanovami, naj ne pokažejo nikakršne strpnosti do sovražnih govorov; poudarja, da morajo biti regulativni organi na področju komunikacij politično neodvisni; poziva svet ministrov, naj čim prej imenuje stalnega direktorja urada za komunikacije; |
| --- | --- |

12.

poudarja, da sta svoboda in neodvisnost medijev, tako javnih kot zasebnih, osnovni demokratični zahtevi; poziva oblasti Bosne in Hercegovine, naj podprejo neodvisne in raznolike medije, ki niso pod političnim vplivom, in jim omogočijo, da svobodno poročajo iz vseh delov države, tako da jim zagotovijo dostop do informacij; ostro obsoja napade na novinarje in zahteva, da pristojni organi sprejmejo ustrezne ukrepe, da bi v prihodnje preprečili takšna dejanja; poziva medije, vključno z javnimi radiotelevizijskimi ustanovami, naj ne pokažejo nikakršne strpnosti do sovražnih govorov; poudarja, da morajo biti regulativni organi na področju komunikacij politično neodvisni; poziva svet ministrov, naj čim prej imenuje stalnega direktorja urada za komunikacije;

Ustavna reforma in reforma sodstva

| 13. | ponovno poudarja svoje stališče glede zahtev, ki jih je treba doseči z ustavno reformo:






  (a) | država mora dobiti zadostne zakonodajne, proračunske, izvršne in sodne pristojnosti, da bo lahko izpolnila vsa pristopna merila Evropske unije, oblikovala in vzdrževala delujoč enotni gospodarski prostor, spodbujala gospodarsko, okoljsko in socialno kohezijo ter zastopala in ščitila splošne interese države v tujini; zaščita bistvenih nacionalnih interesov znotraj Bosne in Hercegovine mora biti združljiva s sposobnostjo države za ukrepanje; |
| --- | --- | --- |

13.

ponovno poudarja svoje stališče glede zahtev, ki jih je treba doseči z ustavno reformo:

(a)

država mora dobiti zadostne zakonodajne, proračunske, izvršne in sodne pristojnosti, da bo lahko izpolnila vsa pristopna merila Evropske unije, oblikovala in vzdrževala delujoč enotni gospodarski prostor, spodbujala gospodarsko, okoljsko in socialno kohezijo ter zastopala in ščitila splošne interese države v tujini; zaščita bistvenih nacionalnih interesov znotraj Bosne in Hercegovine mora biti združljiva s sposobnostjo države za ukrepanje;

| (b) | število upravnih ravni, sodelujočih pri upravljanju države, mora biti sorazmerno s finančnimi sredstvi Bosne in Hercegovine ter mora temeljiti na smotrni, skladni in učinkoviti razporeditvi odgovornosti; |
| --- | --- |

(b)

število upravnih ravni, sodelujočih pri upravljanju države, mora biti sorazmerno s finančnimi sredstvi Bosne in Hercegovine ter mora temeljiti na smotrni, skladni in učinkoviti razporeditvi odgovornosti;

| (c) | vsi državljani morajo uživati enake pravice, brez vsakršne diskriminacije, popolnoma v skladu z Evropsko konvencijo o človekovih pravicah in členom 2 stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma, ki zahteva spoštovanje demokratičnih načel in človekovih pravic; |
| --- | --- |

(c)

vsi državljani morajo uživati enake pravice, brez vsakršne diskriminacije, popolnoma v skladu z Evropsko konvencijo o človekovih pravicah in členom 2 stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma, ki zahteva spoštovanje demokratičnih načel in človekovih pravic;

| (d) | posebno pozornost je treba nameniti pravicam manjšin in občutljivih skupin, ki jih je treba zaščititi pred posredno ali neposredno diskriminacijo in nasiljem, zato spodbuja Bosno in Hercegovino, da izvaja programe javnega izobraževanja na področju človekovih pravic, ki se zavzemajo za vrednote strpnosti, pluralizma in raznolikosti; |
| --- | --- |

(d)

posebno pozornost je treba nameniti pravicam manjšin in občutljivih skupin, ki jih je treba zaščititi pred posredno ali neposredno diskriminacijo in nasiljem, zato spodbuja Bosno in Hercegovino, da izvaja programe javnega izobraževanja na področju človekovih pravic, ki se zavzemajo za vrednote strpnosti, pluralizma in raznolikosti;

| 14. | opozarja, da krepitev centralne države ne pomeni slabitve entitet, temveč ustvarja razmere, ki temeljijo na načelu subsidiarnosti, za učinkovito upravo, ki bo sposobna uresničiti nacionalna prizadevanja za reforme, gojiti uspešne mednarodne odnose in tako celotno državo pripraviti na pridružitev EU; |
| --- | --- |

14.

opozarja, da krepitev centralne države ne pomeni slabitve entitet, temveč ustvarja razmere, ki temeljijo na načelu subsidiarnosti, za učinkovito upravo, ki bo sposobna uresničiti nacionalna prizadevanja za reforme, gojiti uspešne mednarodne odnose in tako celotno državo pripraviti na pridružitev EU;

| 15. | poziva oblasti Bosne in Hercegovine, naj v okviru temeljite ustavne reforme čim prej spremenijo ustrezne ustavne določbe in ustrezne določbe volilne zakonodaje Bosne in Hercegovine, da bodo zagotovile skladnost s sodbo Evropskega sodišča za človekove pravice v zadevi Sejdić in Finci, ki jasno navaja, da veljavna ustava Bosne in Hercegovine diskriminira ljudi, omenjene kot „druge“; ugotavlja, da je sprejetje teh reform pomemben korak na poti k delujoči večetnični družbi; |
| --- | --- |

15.

poziva oblasti Bosne in Hercegovine, naj v okviru temeljite ustavne reforme čim prej spremenijo ustrezne ustavne določbe in ustrezne določbe volilne zakonodaje Bosne in Hercegovine, da bodo zagotovile skladnost s sodbo Evropskega sodišča za človekove pravice v zadevi Sejdić in Finci, ki jasno navaja, da veljavna ustava Bosne in Hercegovine diskriminira ljudi, omenjene kot „druge“; ugotavlja, da je sprejetje teh reform pomemben korak na poti k delujoči večetnični družbi;

| 16. | spodbuja državljane Bosne in Hercegovine, da sodelujejo na prihodnjih splošnih volitvah oktobra 2010; meni, da te volitve zadevajo tudi hitrost, s katero se Bosna in Hercegovina približuje Evropi, in tisti, ki se jih ne bo udeležil, bo dejansko omogočil preostalim, da odločijo o njegovi prihodnosti; poudarja, da si je treba na vse načine prizadevati, da bodo prihajajoče volitve potekale ob popolnem spoštovanju evropskih standardov ter z miroljubno in demokratično kampanjo; |
| --- | --- |

16.

spodbuja državljane Bosne in Hercegovine, da sodelujejo na prihodnjih splošnih volitvah oktobra 2010; meni, da te volitve zadevajo tudi hitrost, s katero se Bosna in Hercegovina približuje Evropi, in tisti, ki se jih ne bo udeležil, bo dejansko omogočil preostalim, da odločijo o njegovi prihodnosti; poudarja, da si je treba na vse načine prizadevati, da bodo prihajajoče volitve potekale ob popolnem spoštovanju evropskih standardov ter z miroljubno in demokratično kampanjo;

| 17. | spominja, da je treba ustanoviti vrhovno sodišče na državni ravni in ga trajno umestiti v ustavni okvir, tako da bo delovalo kot povezovalni dejavnik v državni sodni praksi ter poskrbelo za postopno uskladitev štirih različnih pravnih sistemov Bosne in Hercegovine; |
| --- | --- |

17.

spominja, da je treba ustanoviti vrhovno sodišče na državni ravni in ga trajno umestiti v ustavni okvir, tako da bo delovalo kot povezovalni dejavnik v državni sodni praksi ter poskrbelo za postopno uskladitev štirih različnih pravnih sistemov Bosne in Hercegovine;

| 18. | poziva vse politične akterje, naj uresničijo 69 dejavnosti, predvidenih v podpornem akcijskem načrtu za strategijo za reformo pravosodja; |
| --- | --- |

18.

poziva vse politične akterje, naj uresničijo 69 dejavnosti, predvidenih v podpornem akcijskem načrtu za strategijo za reformo pravosodja;

Boj proti vojnim zločinom, organiziranemu kriminalu in korupciji

| 19. | pozdravlja dejstvo, da je bilo sodelovanje z Mednarodnim kazenskim sodiščem za nekdanjo Jugoslavijo doslej zadovoljivo, sodelovanje med tem sodiščem ter organi države in entitet pa ustrezno; poudarja, da je treba še naprej izpolnjevati obveznosti in omogočiti aretacijo vseh obtožencev Mednarodnega kazenskega sodišča za nekdanjo Jugoslavijo ter uničiti njihove podporne mreže; poziva k učinkovitejšemu sodelovanju policijskih organov Srbije ter Bosne in Hercegovine, da bodo čim prej poiskali in aretirali Ratka Mladića in Gorana Hadžića; poziva oblasti Bosne in Hercegovine, naj pospešijo izvajanje nacionalne strategije za vojne zločine, začnejo odpravljati zaostanke pri približno deset tisoč primerih vojnih zločinov po vsej državi ter opredelijo vsebinske in tehnične vire, potrebne za sojenje vsem zločincem, vključno tistim, ki so odgovorni za posilstva in spolno nasilje; |
| --- | --- |

19.

pozdravlja dejstvo, da je bilo sodelovanje z Mednarodnim kazenskim sodiščem za nekdanjo Jugoslavijo doslej zadovoljivo, sodelovanje med tem sodiščem ter organi države in entitet pa ustrezno; poudarja, da je treba še naprej izpolnjevati obveznosti in omogočiti aretacijo vseh obtožencev Mednarodnega kazenskega sodišča za nekdanjo Jugoslavijo ter uničiti njihove podporne mreže; poziva k učinkovitejšemu sodelovanju policijskih organov Srbije ter Bosne in Hercegovine, da bodo čim prej poiskali in aretirali Ratka Mladića in Gorana Hadžića; poziva oblasti Bosne in Hercegovine, naj pospešijo izvajanje nacionalne strategije za vojne zločine, začnejo odpravljati zaostanke pri približno deset tisoč primerih vojnih zločinov po vsej državi ter opredelijo vsebinske in tehnične vire, potrebne za sojenje vsem zločincem, vključno tistim, ki so odgovorni za posilstva in spolno nasilje;

| 20. | opominja, da je 11. julij v Evropski uniji priznan kot dan spomina na genocid iz Srebrenice, in poziva vse države regije, naj storijo enako; pozdravlja dejstvo, da so resolucije o Srebrenici sprejeli parlamenti štirih držav zahodnega Balkana, zlasti narodna skupščina Republike Srbije, in poziva bosansko državo ter parlamenta entitet, da v bližnji prihodnosti sprejmejo podobne resolucije; ocenjuje, da so te izjave pomemben korak k sprijaznjenju s tragično preteklostjo regije, in upa, da utirajo pot k razumevanju skupne zgodovine, katerega cilj bo spodbujanje pristne sprave v celotni regiji; poudarja, da je privedba odgovornih za poboje v Srebrenici in njeni okolici pred sodišče pomemben korak na poti k miru in stabilnosti v regiji; |
| --- | --- |

20.

opominja, da je 11. julij v Evropski uniji priznan kot dan spomina na genocid iz Srebrenice, in poziva vse države regije, naj storijo enako; pozdravlja dejstvo, da so resolucije o Srebrenici sprejeli parlamenti štirih držav zahodnega Balkana, zlasti narodna skupščina Republike Srbije, in poziva bosansko državo ter parlamenta entitet, da v bližnji prihodnosti sprejmejo podobne resolucije; ocenjuje, da so te izjave pomemben korak k sprijaznjenju s tragično preteklostjo regije, in upa, da utirajo pot k razumevanju skupne zgodovine, katerega cilj bo spodbujanje pristne sprave v celotni regiji; poudarja, da je privedba odgovornih za poboje v Srebrenici in njeni okolici pred sodišče pomemben korak na poti k miru in stabilnosti v regiji;

| 21. | poziva oblasti Bosne in Hercegovine, naj v kazenski zakonik vključijo definicijo spolnega nasilja, skladno z mednarodnimi standardi, in poskrbijo, da bodo žrtve prejele ustrezno odškodnino ter finančno, socialno in psihološko podporo, vključno z najboljšimi razpoložljivimi podpornimi službami za duševno in telesno zdravje, prav tako pa naj razvijejo programe in dodelijo ustrezna sredstva za dolgoročno zaščito žrtev; glede tega poudarja, da je treba izboljšati usklajevanje med različnimi sodnimi organi in pospešiti postopke pregona v primerih spolnih vojnih zločinov, storjenih med vojno; poziva Komisijo in druge mednarodne donatorje, naj ta prizadevanja oblasti Bosne in Hercegovine podprejo s finančnimi sredstvi in strokovnim znanjem, namenjenimi žrtvam spolnega nasilja kot vojnega zločina; poziva oblasti Bosne in Hercegovine, naj z veliko prednostjo sprejmejo in izvajajo strategijo, namenjeno žrtvam spolnega nasilja kot vojnega zločina; |
| --- | --- |

21.

poziva oblasti Bosne in Hercegovine, naj v kazenski zakonik vključijo definicijo spolnega nasilja, skladno z mednarodnimi standardi, in poskrbijo, da bodo žrtve prejele ustrezno odškodnino ter finančno, socialno in psihološko podporo, vključno z najboljšimi razpoložljivimi podpornimi službami za duševno in telesno zdravje, prav tako pa naj razvijejo programe in dodelijo ustrezna sredstva za dolgoročno zaščito žrtev; glede tega poudarja, da je treba izboljšati usklajevanje med različnimi sodnimi organi in pospešiti postopke pregona v primerih spolnih vojnih zločinov, storjenih med vojno; poziva Komisijo in druge mednarodne donatorje, naj ta prizadevanja oblasti Bosne in Hercegovine podprejo s finančnimi sredstvi in strokovnim znanjem, namenjenimi žrtvam spolnega nasilja kot vojnega zločina; poziva oblasti Bosne in Hercegovine, naj z veliko prednostjo sprejmejo in izvajajo strategijo, namenjeno žrtvam spolnega nasilja kot vojnega zločina;

| 22. | poziva Evropsko unijo in njene države članice, naj začnejo kazensko preiskavo proti vojnim spolnim prestopnikom, ki so se odselili in imajo stalno prebivališče ali celo državljanstvo v eni od držav članic, in naj priznajo, da so takšni zločini dejansko vojni zločini in da se jih ne sme obravnavati kot običajna spolna kazniva dejanja, torej ne bi smeli nikdar zastarati; |
| --- | --- |

22.

poziva Evropsko unijo in njene države članice, naj začnejo kazensko preiskavo proti vojnim spolnim prestopnikom, ki so se odselili in imajo stalno prebivališče ali celo državljanstvo v eni od držav članic, in naj priznajo, da so takšni zločini dejansko vojni zločini in da se jih ne sme obravnavati kot običajna spolna kazniva dejanja, torej ne bi smeli nikdar zastarati;

| 23. | poziva oblasti Bosne in Hercegovine, naj pospešijo in izpeljejo trajno vrnitev beguncev in notranje razseljenih oseb ter sprejmejo ustrezno strategijo, predvideno v prilogi VII Daytonskega mirovnega sporazuma; spodbuja jih, naj po eni strani poskrbijo za potrebe tistih, ki še vedno živijo v zbirnih centrih, in izvajajo ukrepe za njihovo vključitev v družbo, na drugi strani pa naj se zavzamejo za vrnitev tistih, ki se še vedno ne smejo vrniti v svojo domovino, na primer na opustošeno območje Posavine; poziva Komisijo in druge mednarodne donatorje, naj s finančnimi sredstvi in strokovnim znanjem podpirajo oblasti Bosne in Hercegovine pri teh prizadevanjih; |
| --- | --- |

23.

poziva oblasti Bosne in Hercegovine, naj pospešijo in izpeljejo trajno vrnitev beguncev in notranje razseljenih oseb ter sprejmejo ustrezno strategijo, predvideno v prilogi VII Daytonskega mirovnega sporazuma; spodbuja jih, naj po eni strani poskrbijo za potrebe tistih, ki še vedno živijo v zbirnih centrih, in izvajajo ukrepe za njihovo vključitev v družbo, na drugi strani pa naj se zavzamejo za vrnitev tistih, ki se še vedno ne smejo vrniti v svojo domovino, na primer na opustošeno območje Posavine; poziva Komisijo in druge mednarodne donatorje, naj s finančnimi sredstvi in strokovnim znanjem podpirajo oblasti Bosne in Hercegovine pri teh prizadevanjih;

| 24. | spominja, da je treba nujno zgraditi strogo varovane državne zapore in hkrati obnoviti obstoječe objekte za varno priprtje vseh obtoženih in obsojenih zločincev; |
| --- | --- |

24.

spominja, da je treba nujno zgraditi strogo varovane državne zapore in hkrati obnoviti obstoječe objekte za varno priprtje vseh obtoženih in obsojenih zločincev;

| 25. | obžaluje, da je bilo le malo napredka v boju proti korupciji zaradi slabe usklajenosti protikorupcijskih prizadevanj na državni ravni in zaradi neučinkovitih preiskav in pregona osumljencev, povezanih s primeri korupcije na visoki ravni, ki prevladujejo v vladnih in drugih strukturah države in entitet, postopkih javnih naročil, pri izdaji poslovnih licenc ter v zdravstvenem, energetskem, transportnem in gradbenem sektorju; v zvezi s tem poziva, da se brez odlašanja ustanovi nepristranski in odgovoren protikorupcijski organ, ki bo povrnil zaupanje državljanov Bosne in Hercegovine v njihove institucije, in da se začne usklajeno izvajati nova strategija za boj proti korupciji (2009–2014) ter priloženi akcijski načrt; |
| --- | --- |

25.

obžaluje, da je bilo le malo napredka v boju proti korupciji zaradi slabe usklajenosti protikorupcijskih prizadevanj na državni ravni in zaradi neučinkovitih preiskav in pregona osumljencev, povezanih s primeri korupcije na visoki ravni, ki prevladujejo v vladnih in drugih strukturah države in entitet, postopkih javnih naročil, pri izdaji poslovnih licenc ter v zdravstvenem, energetskem, transportnem in gradbenem sektorju; v zvezi s tem poziva, da se brez odlašanja ustanovi nepristranski in odgovoren protikorupcijski organ, ki bo povrnil zaupanje državljanov Bosne in Hercegovine v njihove institucije, in da se začne usklajeno izvajati nova strategija za boj proti korupciji (2009–2014) ter priloženi akcijski načrt;

| 26. | poziva oblasti Bosne in Hercegovine, da se učinkovito borijo proti trgovini z ljudmi, v sodelovanju z mednarodno skupnostjo učinkovito preganjajo storilce, nudijo zaščito in odškodnino žrtvam ter povečujejo ozaveščenost, da se prepreči, da bi oblasti in družba žrtve še dodatno kaznovale; |
| --- | --- |

26.

poziva oblasti Bosne in Hercegovine, da se učinkovito borijo proti trgovini z ljudmi, v sodelovanju z mednarodno skupnostjo učinkovito preganjajo storilce, nudijo zaščito in odškodnino žrtvam ter povečujejo ozaveščenost, da se prepreči, da bi oblasti in družba žrtve še dodatno kaznovale;

Liberalizacija vizumskega režima

| 27. | z zadovoljstvom ugotavlja, da so oblasti Bosne in Hercegovine pospešile reforme in dosegle občuten napredek pri izpolnjevanju še preostalih točk iz načrta za uvedbo režima brez vizumov, kar je dokaz, da je mogoče s pravo voljo napredovati pri uvajanju reform; odločno spodbuja oblasti Bosne in Hercegovine, naj sprejmejo še preostale akte zadevne zakonodaje; |
| --- | --- |

27.

z zadovoljstvom ugotavlja, da so oblasti Bosne in Hercegovine pospešile reforme in dosegle občuten napredek pri izpolnjevanju še preostalih točk iz načrta za uvedbo režima brez vizumov, kar je dokaz, da je mogoče s pravo voljo napredovati pri uvajanju reform; odločno spodbuja oblasti Bosne in Hercegovine, naj sprejmejo še preostale akte zadevne zakonodaje;

| 28. | pozdravlja sprejetje zgoraj navedenega zakonodajnega predloga Komisije z dne 27. maja 2010 o liberalizaciji vizumskega režima in Komisijo poziva, naj v prihodnjih mesecih preverja, ali so bili izpolnjeni še preostali pogoji, da bosta lahko Svet in Parlament do konca leta 2010 odobrila odpravo vizumov za bosanske državljane; |
| --- | --- |

28.

pozdravlja sprejetje zgoraj navedenega zakonodajnega predloga Komisije z dne 27. maja 2010 o liberalizaciji vizumskega režima in Komisijo poziva, naj v prihodnjih mesecih preverja, ali so bili izpolnjeni še preostali pogoji, da bosta lahko Svet in Parlament do konca leta 2010 odobrila odpravo vizumov za bosanske državljane;

| 29. | se zaveda pomena liberalizacije vizumskega režima za vse državljane Bosne in Hercegovine, saj bi lahko tako potovali znotraj Evropske unije; meni, da je to pomemben dejavnik za nadaljnjo evropsko integracijo in medetnično spravo, saj bo preprečil osamitev in državljanom ponudil priložnost, da razširijo obzorja, premislijo o svojih pričakovanjih glede članstva v Evropski uniji in izrazijo svoje želje političnim voditeljem, da bi pospešili evropsko integracijo; |
| --- | --- |

29.

se zaveda pomena liberalizacije vizumskega režima za vse državljane Bosne in Hercegovine, saj bi lahko tako potovali znotraj Evropske unije; meni, da je to pomemben dejavnik za nadaljnjo evropsko integracijo in medetnično spravo, saj bo preprečil osamitev in državljanom ponudil priložnost, da razširijo obzorja, premislijo o svojih pričakovanjih glede članstva v Evropski uniji in izrazijo svoje želje političnim voditeljem, da bi pospešili evropsko integracijo;

Razmere v izobraževalnem sistemu

| 30. | medtem ko priznava napredek na institucionalni ravni, poziva oblasti Bosne in Hercegovine, naj sprejmejo zakon o visokem izobraževanju na državni ravni in se osredotočijo na polno uresničitev okvirne zakonodaje na področju izobraževanja, da bi zmanjšale razdrobljenost izobraževalnega sistema; poziva jih še, naj s polnim izvajanjem evropskega partnerstva sprejmejo ukrepe za izboljšanje splošne kakovosti izobraževanja glede na potrebe trga dela in cilje bolonjskega procesa, hkrati pa s pomočjo EU uvedejo programe za usposabljanje in preusposabljanje oseb, ki jim grozi dolgotrajna brezposelnost; spodbuja izvajanje mednarodnih programov za izmenjavo med univerzami Bosne in Hercegovine ter držav članic EU, in sicer z naslonitvijo na obstoječe programe in mreže EU; poudarja, da je treba znatno povečati število študentov, učiteljev in raziskovalcev, ki bodo sodelovali v programih mobilnosti Evropske unije; |
| --- | --- |

30.

medtem ko priznava napredek na institucionalni ravni, poziva oblasti Bosne in Hercegovine, naj sprejmejo zakon o visokem izobraževanju na državni ravni in se osredotočijo na polno uresničitev okvirne zakonodaje na področju izobraževanja, da bi zmanjšale razdrobljenost izobraževalnega sistema; poziva jih še, naj s polnim izvajanjem evropskega partnerstva sprejmejo ukrepe za izboljšanje splošne kakovosti izobraževanja glede na potrebe trga dela in cilje bolonjskega procesa, hkrati pa s pomočjo EU uvedejo programe za usposabljanje in preusposabljanje oseb, ki jim grozi dolgotrajna brezposelnost; spodbuja izvajanje mednarodnih programov za izmenjavo med univerzami Bosne in Hercegovine ter držav članic EU, in sicer z naslonitvijo na obstoječe programe in mreže EU; poudarja, da je treba znatno povečati število študentov, učiteljev in raziskovalcev, ki bodo sodelovali v programih mobilnosti Evropske unije;

| 31. | poudarja, da je izobraževanje glavni vzvod za resnično medetnično spravo; meni, da je treba v okviru pomoči EU več pozornosti posvetiti spodbujanju vključujočega, nediskriminacijskega izobraževalnega sistema, temelječega na strpnosti, spoštovanju različnosti, prizadevanjih za razumevanje skupne zgodovine ter odpravljanju segregacije različnih etničnih skupin (dveh šol pod isto streho) z oblikovanjem skupnih izobraževalnih programov in mešanih razredov v obeh entitetah; v zvezi s tem pozdravlja ustanovitev sveta dijakov in študentov za območje celotne Bosne in Hercegovine; |
| --- | --- |

31.

poudarja, da je izobraževanje glavni vzvod za resnično medetnično spravo; meni, da je treba v okviru pomoči EU več pozornosti posvetiti spodbujanju vključujočega, nediskriminacijskega izobraževalnega sistema, temelječega na strpnosti, spoštovanju različnosti, prizadevanjih za razumevanje skupne zgodovine ter odpravljanju segregacije različnih etničnih skupin (dveh šol pod isto streho) z oblikovanjem skupnih izobraževalnih programov in mešanih razredov v obeh entitetah; v zvezi s tem pozdravlja ustanovitev sveta dijakov in študentov za območje celotne Bosne in Hercegovine;

| 32. | poziva oblasti Bosne in Hercegovine, da preučijo obstoječe toge in drage metode nostrifikacije diplom in vzpostavijo agencijo za priznavanje diplom na državni ravni; oblasti Bosne in Hercegovine opozarja, da je treba spodbujati usposobljeno delovno silo in je ne odvračati od iskanja zaposlitve v državi; |
| --- | --- |

32.

poziva oblasti Bosne in Hercegovine, da preučijo obstoječe toge in drage metode nostrifikacije diplom in vzpostavijo agencijo za priznavanje diplom na državni ravni; oblasti Bosne in Hercegovine opozarja, da je treba spodbujati usposobljeno delovno silo in je ne odvračati od iskanja zaposlitve v državi;

Gospodarske razmere in socialna politika

| 33. | pozdravlja zadnji krog ocen odbora MONEYVAL (4); poziva vse akterje, naj si vztrajno prizadevajo za reformo gospodarstva, sprejmejo ukrepe, usklajene med različnimi oblastmi, pospešijo gospodarske dejavnosti, tudi z odpravo upravnih ovir, ter oblikujejo dolgoročno strategijo za trajnostni razvoj, ki bo med drugim obravnavala izobraževanje, raziskave in razvoj, infrastrukturo, kmetijstvo, okolje in energijo; spodbuja državne voditelje in poslovne direktorje, naj si z namenom, da bi pritegnili tuje naložbe, čim bolj prizadevajo za obnovitev zaupanja vlagateljev in za oblikovanje podjetjem naklonjenega okolja, da ne bi Bosna in Hercegovina še bolj zaostala za regijo; |
| --- | --- |

33.

pozdravlja zadnji krog ocen odbora MONEYVAL (4); poziva vse akterje, naj si vztrajno prizadevajo za reformo gospodarstva, sprejmejo ukrepe, usklajene med različnimi oblastmi, pospešijo gospodarske dejavnosti, tudi z odpravo upravnih ovir, ter oblikujejo dolgoročno strategijo za trajnostni razvoj, ki bo med drugim obravnavala izobraževanje, raziskave in razvoj, infrastrukturo, kmetijstvo, okolje in energijo; spodbuja državne voditelje in poslovne direktorje, naj si z namenom, da bi pritegnili tuje naložbe, čim bolj prizadevajo za obnovitev zaupanja vlagateljev in za oblikovanje podjetjem naklonjenega okolja, da ne bi Bosna in Hercegovina še bolj zaostala za regijo;

| 34. | spominja, da stabilizacijsko-pridružitveni sporazum zahteva tesnejše usklajevanje gospodarske politike med vladama entitet in ustanovitev enotnega gospodarskega prostora kot bistvenega elementa gospodarske reforme, katerega cilj je nadaljnje notranje povezovanje ter bolje delujoč nepremičninski in delovni trg; v zvezi s tem obžaluje, da sta razdrobljena notranja delovnopravna zakonodaja in sistem socialne varnosti še vedno glavna ovira za svobodno gibanje oseb v državi, meni, da so gospodarska blaginja in obeti za delovna mesta, zlasti za mlade iz Bosne in Hercegovine, nujno potrebni za nadaljnji razvoj države in lahko spodbudijo medetnično spravo; |
| --- | --- |

34.

spominja, da stabilizacijsko-pridružitveni sporazum zahteva tesnejše usklajevanje gospodarske politike med vladama entitet in ustanovitev enotnega gospodarskega prostora kot bistvenega elementa gospodarske reforme, katerega cilj je nadaljnje notranje povezovanje ter bolje delujoč nepremičninski in delovni trg; v zvezi s tem obžaluje, da sta razdrobljena notranja delovnopravna zakonodaja in sistem socialne varnosti še vedno glavna ovira za svobodno gibanje oseb v državi, meni, da so gospodarska blaginja in obeti za delovna mesta, zlasti za mlade iz Bosne in Hercegovine, nujno potrebni za nadaljnji razvoj države in lahko spodbudijo medetnično spravo;

| 35. | spodbuja k boljšemu davčnemu usklajevanju, in sicer z zagotavljanjem pravilnega delovanja urada za posredno obdavčitev in nacionalnega davčnega sveta; poziva ministrski svet, naj končno, čeprav z veliko zamudo, imenuje stalnega direktorja urada za posredno obdavčitev; |
| --- | --- |

35.

spodbuja k boljšemu davčnemu usklajevanju, in sicer z zagotavljanjem pravilnega delovanja urada za posredno obdavčitev in nacionalnega davčnega sveta; poziva ministrski svet, naj končno, čeprav z veliko zamudo, imenuje stalnega direktorja urada za posredno obdavčitev;

| 36. | poziva parlament Bosne in Hercegovine, naj nemudoma sprejme zakonodajo o popisu prebivalstva, da bo lahko leta 2011 opravil popis prebivalstva po vsej državi, kar je nedvoumen pogoj za evropsko pridruževanje ter je bistvenega pomena za gospodarski in socialni razvoj države ter nadaljnjo pomoč EU; poudarja, da zaradi občutljive narave te zadeve odgovarjanje na vprašanja v zvezi z narodnostjo ne bi smelo biti obvezno; |
| --- | --- |

36.

poziva parlament Bosne in Hercegovine, naj nemudoma sprejme zakonodajo o popisu prebivalstva, da bo lahko leta 2011 opravil popis prebivalstva po vsej državi, kar je nedvoumen pogoj za evropsko pridruževanje ter je bistvenega pomena za gospodarski in socialni razvoj države ter nadaljnjo pomoč EU; poudarja, da zaradi občutljive narave te zadeve odgovarjanje na vprašanja v zvezi z narodnostjo ne bi smelo biti obvezno;

| 37. | poziva oblasti Bosne in Hercegovine, naj sprejmejo ukrepe za zmanjšanje revščine, vzpostavijo mrežo socialne varnosti, ki bo bolje prilagojena revnim, socialno izključenim in občutljivim skupinam, zlasti Romom, ter razvijejo učinkovit in trajen sistem socialne varnosti in sistem integracije; poziva oblasti Bosne in Hercegovine, naj se odločneje zavežejo politikam zaposlovanja, socialne kohezije in enakosti spolov; |
| --- | --- |

37.

poziva oblasti Bosne in Hercegovine, naj sprejmejo ukrepe za zmanjšanje revščine, vzpostavijo mrežo socialne varnosti, ki bo bolje prilagojena revnim, socialno izključenim in občutljivim skupinam, zlasti Romom, ter razvijejo učinkovit in trajen sistem socialne varnosti in sistem integracije; poziva oblasti Bosne in Hercegovine, naj se odločneje zavežejo politikam zaposlovanja, socialne kohezije in enakosti spolov;

| 38. | pozdravlja pobude oblasti Bosne in Hercegovine za izboljšanje položaja Romov in ponovno poudarja, da je treba sprejeti strategijo, ki bo osredotočena na njihovo nastanitev, zdravstveno varstvo, zaposlovanje in izobraževanje; poziva oblasti, da predvidijo primerna sredstva za izvajanje te strategije v sodelovanju s civilno družbo, vključno z romsko skupnostjo, da se prepreči diskriminacija in spodbudi predstavništvo Romov v javnih uradih; |
| --- | --- |

38.

pozdravlja pobude oblasti Bosne in Hercegovine za izboljšanje položaja Romov in ponovno poudarja, da je treba sprejeti strategijo, ki bo osredotočena na njihovo nastanitev, zdravstveno varstvo, zaposlovanje in izobraževanje; poziva oblasti, da predvidijo primerna sredstva za izvajanje te strategije v sodelovanju s civilno družbo, vključno z romsko skupnostjo, da se prepreči diskriminacija in spodbudi predstavništvo Romov v javnih uradih;

| 39. | pozdravlja zadnje zakonodajne spremembe, ki jih je sprejel parlament federacije in ki uvajajo načelo socialnih denarnih prejemkov na podlagi potreb in proračunske omejitve za vse proračunske porabnike, vključno z veterani; pozdravlja dejstvo, da so bila izplačana posojila Svetovne banke za razvojno politiko ter drugi in tretji del nujne denarne pomoči Mednarodnega denarnega sklada, ki temelji na izpolnitvi določenih pogojev (aranžma „stand-by“); spodbuja parlament federacije, naj sprejme nadaljnje ukrepe za ustvarjanje večje davčne discipline; |
| --- | --- |

39.

pozdravlja zadnje zakonodajne spremembe, ki jih je sprejel parlament federacije in ki uvajajo načelo socialnih denarnih prejemkov na podlagi potreb in proračunske omejitve za vse proračunske porabnike, vključno z veterani; pozdravlja dejstvo, da so bila izplačana posojila Svetovne banke za razvojno politiko ter drugi in tretji del nujne denarne pomoči Mednarodnega denarnega sklada, ki temelji na izpolnitvi določenih pogojev (aranžma „stand-by“); spodbuja parlament federacije, naj sprejme nadaljnje ukrepe za ustvarjanje večje davčne discipline;

| 40. | poziva oblasti Bosne in Hercegovine, da nemudoma razvijejo nacionalno energetsko strategijo, ki bo temeljila na obnovljivih virih energije, varčevanju z energijo in energetski učinkovitosti, pa tudi na modernizaciji električnega omrežja; opozarja oblasti Bosne in Hercegovine in Komisijo, naj zagotovijo, da se projekti za hidroelektrarne načrtujejo in izvajajo v skladu z merili Evropske unije o presoji vplivov na okolje in v skladu s splošnimi trajnostnimi standardi; |
| --- | --- |

40.

poziva oblasti Bosne in Hercegovine, da nemudoma razvijejo nacionalno energetsko strategijo, ki bo temeljila na obnovljivih virih energije, varčevanju z energijo in energetski učinkovitosti, pa tudi na modernizaciji električnega omrežja; opozarja oblasti Bosne in Hercegovine in Komisijo, naj zagotovijo, da se projekti za hidroelektrarne načrtujejo in izvajajo v skladu z merili Evropske unije o presoji vplivov na okolje in v skladu s splošnimi trajnostnimi standardi;

| 41. | obžaluje, da upravna usposobljenost v okoljskem sektorju ostaja nezadostna in omejena; s tem v zvezi poziva k sprejetju celovitega okoljskega zakona na državni ravni, da se zagotovi usklajena zaščita okolja in vzpostavi državna agencija za okolje; |
| --- | --- |

41.

obžaluje, da upravna usposobljenost v okoljskem sektorju ostaja nezadostna in omejena; s tem v zvezi poziva k sprejetju celovitega okoljskega zakona na državni ravni, da se zagotovi usklajena zaščita okolja in vzpostavi državna agencija za okolje;

| 42. | poziva oblasti Bosne in Hercegovine, naj na državni ravni sprejmejo zakon o zdravstvenem zavarovanju, da se uskladi in izboljša kakovost storitev javnega zdravstva in se ljudem omogoči, da poiščejo primerno zdravljenje na celotnem ozemlju Bosne in Hercegovine, ne glede na njihovo bivališče in kraj zaposlitve; |
| --- | --- |

42.

poziva oblasti Bosne in Hercegovine, naj na državni ravni sprejmejo zakon o zdravstvenem zavarovanju, da se uskladi in izboljša kakovost storitev javnega zdravstva in se ljudem omogoči, da poiščejo primerno zdravljenje na celotnem ozemlju Bosne in Hercegovine, ne glede na njihovo bivališče in kraj zaposlitve;

Regionalno sodelovanje

| 43. | poudarja pomembnost regionalnega sodelovanja in dobrih sosedskih odnosov ter meni, da so bistven element spravnega procesa, saj krepijo stike med ljudmi; opozarja na pomembno vlogo akterjev civilne družbe, ki prispevajo k okrepljenemu regionalnemu sodelovanju na socialnem in političnem področju; poziva bosanske oblasti, naj poiščejo rešitev, ki bo zagotovila regionalno mobilnost državljanov Kosova in jim omogočila potovanje v Bosno in Hercegovino; |
| --- | --- |

43.

poudarja pomembnost regionalnega sodelovanja in dobrih sosedskih odnosov ter meni, da so bistven element spravnega procesa, saj krepijo stike med ljudmi; opozarja na pomembno vlogo akterjev civilne družbe, ki prispevajo k okrepljenemu regionalnemu sodelovanju na socialnem in političnem področju; poziva bosanske oblasti, naj poiščejo rešitev, ki bo zagotovila regionalno mobilnost državljanov Kosova in jim omogočila potovanje v Bosno in Hercegovino;

| 44. | pozdravlja nedavne izjave hrvaškega predsednika, ki se je opravičil za hrvaško politiko v Bosni in Hercegovini v devetdesetih letih in se je poklonil žrtvam vseh skupnosti; meni, da je ta gesta pomemben korak k spodbujanju etnične sprave med narodi na Balkanu; poziva ostale države v sosedstvu Bosne in Hercegovine, naj storijo enako; |
| --- | --- |

44.

pozdravlja nedavne izjave hrvaškega predsednika, ki se je opravičil za hrvaško politiko v Bosni in Hercegovini v devetdesetih letih in se je poklonil žrtvam vseh skupnosti; meni, da je ta gesta pomemben korak k spodbujanju etnične sprave med narodi na Balkanu; poziva ostale države v sosedstvu Bosne in Hercegovine, naj storijo enako;

| 45. | poziva Hrvaško ter Bosno in Hercegovino, naj najdeta sporazumno rešitev glede hrvaških načrtov v zvezi z gradnjo pelješkega mostu, ki jim Bosna in Hercegovina nasprotuje; izraža zaskrbljenost zaradi nedavne izjave predsednice hrvaške vlade, da je mogoče, da bo Hrvaška vložila prošnjo za dodelitev evropskih sredstev za pospešitev spornih gradbenih del na tem mostu; poudarja, da bi ta projekt lahko škodoval prihodnjemu razvoju bosanskega pristanišča Neum, in izraža pomisleke na ekološkem področju v obeh državah; |
| --- | --- |

45.

poziva Hrvaško ter Bosno in Hercegovino, naj najdeta sporazumno rešitev glede hrvaških načrtov v zvezi z gradnjo pelješkega mostu, ki jim Bosna in Hercegovina nasprotuje; izraža zaskrbljenost zaradi nedavne izjave predsednice hrvaške vlade, da je mogoče, da bo Hrvaška vložila prošnjo za dodelitev evropskih sredstev za pospešitev spornih gradbenih del na tem mostu; poudarja, da bi ta projekt lahko škodoval prihodnjemu razvoju bosanskega pristanišča Neum, in izraža pomisleke na ekološkem področju v obeh državah;

| 46. | ugotavlja, da si ni mogoče zamisliti trajne stabilnosti in regionalnega sodelovanja na zahodnem Balkanu in v celotni Evropski uniji, vse dokler se politične razmere v Bosni in Hercegovini ne premaknejo z mrtve točke; |
| --- | --- |

46.

ugotavlja, da si ni mogoče zamisliti trajne stabilnosti in regionalnega sodelovanja na zahodnem Balkanu in v celotni Evropski uniji, vse dokler se politične razmere v Bosni in Hercegovini ne premaknejo z mrtve točke;

| 47. | izraža pohvalo Bosni in Hercegovini za dejavno vlogo pri regionalnem sodelovanju, zlasti za podpis sporazumov s Hrvaško in Srbijo o mednarodni pravni pomoči v kazenskih in civilnih zadevah, katere namen je izvrševanje kazenskih sankcij za osebe, ki so bile obsojene v eni državi podpisnici in potem zbežale v drugo; |
| --- | --- |

47.

izraža pohvalo Bosni in Hercegovini za dejavno vlogo pri regionalnem sodelovanju, zlasti za podpis sporazumov s Hrvaško in Srbijo o mednarodni pravni pomoči v kazenskih in civilnih zadevah, katere namen je izvrševanje kazenskih sankcij za osebe, ki so bile obsojene v eni državi podpisnici in potem zbežale v drugo;

*

* *

| 48. | naroča svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje podpredsednici/visoki predstavnici, Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom Bosne in Hercegovine in njenih entitet. |
| --- | --- |

48.

naroča svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje podpredsednici/visoki predstavnici, Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom Bosne in Hercegovine in njenih entitet.

---

(1)  UL L 336, 18.12.2009, str.1.

(2)  Sprejeta besedila, P6_TA(2009)0332.

(3)  UL C 46 E, 24.2.2010, str. 111.

(4)  Odbor strokovnjakov za ocenjevanje ukrepov proti pranju denarja in financiranju terorizma (Svet Evrope).

---

| 12.8.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 236/121 |
| --- | --- | --- | --- |

12.8.2011

SL

Uradni list Evropske unije

CE 236/121

---

Četrtek, 17. junij 2010Sporazum o zračnem prevozu EU - ZDA

P7_TA(2010)0239

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. junija 2010 o sporazumu med EU in ZDA o zračnem prometu

2011/C 236 E/20

Evropski parlament,

ob upoštevanju besedila protokola o spremembi Sporazuma o zračnem prometu med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani in Združenimi državami Amerike na drugi, ki je bil parafiran dne 25. marca 2010 (sporazum na drugi stopnji),

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 5. maja 2010 o začetku pogajanj o sporazumih o evidencah imen letalskih potnikov z Združenimi državami Amerike, Avstralijo in Kanado (1),

ob upoštevanju resolucije z dne 13. januarja 2009 o sodelovanju pri ureditvi varnosti civilnega letalstva (2),

ob upoštevanju svojih resolucij z dne 14. marca in 11. oktobra 2007 o sporazumu med EU in ZDA o zračnem prometu (3) (sporazum na prvi stopnji),

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. januarja 2006 o razvijanju agende za zunanjo letalsko politiko Skupnosti (4),

ob upoštevanju člena 110(4) svojega poslovnika,

| A. | ker je sporazum na prvi stopnji, ki se je začel začasno uporabljati 30. marca 2008, vseboval določbo o začasnem odlogu, ki bi se jo začelo uporabljati, če do novembra 2010 sporazum na drugi stopnji ne bi bil sprejet, |
| --- | --- |

A.

ker je sporazum na prvi stopnji, ki se je začel začasno uporabljati 30. marca 2008, vseboval določbo o začasnem odlogu, ki bi se jo začelo uporabljati, če do novembra 2010 sporazum na drugi stopnji ne bi bil sprejet,

| B. | ker je sporazum na prvi stopnji le prvi ukrep v odpiranju trgov letalskega prometa EU in ZDA, ki obe strani trdno zavezuje k nadaljnjim pogajanjem o odprtem dostopu do trgov in večjim koristim za potrošnike, letalske družbe, delovno silo in skupnosti, pa tudi k reševanju vprašanj, vključno z omogočanjem vlaganj za boljši odziv na dejansko stanje v svetovni letalski industriji, okrepitvijo čezatlantskih zračnih prometnih sistemov in vzpostavitvijo okvira, ki bo druge države spodbujal k odpiranju njihovih trgov letalskih storitev, |
| --- | --- |

B.

ker je sporazum na prvi stopnji le prvi ukrep v odpiranju trgov letalskega prometa EU in ZDA, ki obe strani trdno zavezuje k nadaljnjim pogajanjem o odprtem dostopu do trgov in večjim koristim za potrošnike, letalske družbe, delovno silo in skupnosti, pa tudi k reševanju vprašanj, vključno z omogočanjem vlaganj za boljši odziv na dejansko stanje v svetovni letalski industriji, okrepitvijo čezatlantskih zračnih prometnih sistemov in vzpostavitvijo okvira, ki bo druge države spodbujal k odpiranju njihovih trgov letalskih storitev,

| C. | ker so pogajanja, ki so se začela maja 2008, privedla do podpisa predhodnega sporazuma 25. marca 2010, |
| --- | --- |

C.

ker so pogajanja, ki so se začela maja 2008, privedla do podpisa predhodnega sporazuma 25. marca 2010,

| D. | ker bi odpiranje trgov zračnega prometa EU in ZDA, ki skupno znašata približno 60 % svetovnega zračnega prometa, koristilo potrošnikom na obeh straneh Atlantika, zagotovilo znatne gospodarske koristi in ustvarilo nova delovna mesta, |
| --- | --- |

D.

ker bi odpiranje trgov zračnega prometa EU in ZDA, ki skupno znašata približno 60 % svetovnega zračnega prometa, koristilo potrošnikom na obeh straneh Atlantika, zagotovilo znatne gospodarske koristi in ustvarilo nova delovna mesta,

Splošna načela

| 1. | je seznanjen s predhodnim sporazumom z dne 25. marca 2010, ki bi lahko okrepil napredek pri dostopu do trgov po sporazumu na prvi stopnji in zagotovil okrepljeno regulativno sodelovanje; |
| --- | --- |

1.

je seznanjen s predhodnim sporazumom z dne 25. marca 2010, ki bi lahko okrepil napredek pri dostopu do trgov po sporazumu na prvi stopnji in zagotovil okrepljeno regulativno sodelovanje;

| 2. | opozarja, naj bodo različni vidiki letalski predpisov, vključno s predpisi o omejevanju hrupa in nočnih letov, določeni ob polnem spoštovanju načela subsidiarnosti na lokalni ravni; prosi Evropsko komisijo, naj ob upoštevanju nacionalnih zakonodaj držav članic ta vprašanja usklajuje na evropski ravni, za nadaljevanje pogajanj z ZDA in tudi za reševanje drugih s tem povezanih vprašanj, kot je na primer kabotaža; |
| --- | --- |

2.

opozarja, naj bodo različni vidiki letalski predpisov, vključno s predpisi o omejevanju hrupa in nočnih letov, določeni ob polnem spoštovanju načela subsidiarnosti na lokalni ravni; prosi Evropsko komisijo, naj ob upoštevanju nacionalnih zakonodaj držav članic ta vprašanja usklajuje na evropski ravni, za nadaljevanje pogajanj z ZDA in tudi za reševanje drugih s tem povezanih vprašanj, kot je na primer kabotaža;

Odpiranje trga

| 3. | obžaluje, da ni bistvenega napredka pri odstranjevanju zastarelih regulativnih omejitev na področju tujega vlaganja in meni, da bodo s tem ohranjene sedanje neuravnotežene omejitve tujega lastništva in nadzora v ZDA; |
| --- | --- |

3.

obžaluje, da ni bistvenega napredka pri odstranjevanju zastarelih regulativnih omejitev na področju tujega vlaganja in meni, da bodo s tem ohranjene sedanje neuravnotežene omejitve tujega lastništva in nadzora v ZDA;

| 4. | opominja, da je končni cilj sporazuma o zračnem prometu med EU in ZDA popolno odpiranje trga, brez omejitev z obeh strani; |
| --- | --- |

4.

opominja, da je končni cilj sporazuma o zračnem prometu med EU in ZDA popolno odpiranje trga, brez omejitev z obeh strani;

| 5. | je seznanjen z omejenim dostopom, ki ga bodo prevozniki iz EU pridobili do zračnega prometa, ki ga financira vlada ZDA (progam Fly America) in opominja, da nacionalne vlade EU niso vzpostavile podobnih določb; |
| --- | --- |

5.

je seznanjen z omejenim dostopom, ki ga bodo prevozniki iz EU pridobili do zračnega prometa, ki ga financira vlada ZDA (progam Fly America) in opominja, da nacionalne vlade EU niso vzpostavile podobnih določb;

Regulativna konvergenca, varnost in varovanje

| 6. | spodbuja skupni odbor, naj pripravi predloge za vzajemno priznavanje regulativnih odločitev v skladu z načelom boljše zakonodaje, |
| --- | --- |

6.

spodbuja skupni odbor, naj pripravi predloge za vzajemno priznavanje regulativnih odločitev v skladu z načelom boljše zakonodaje,

| 7. | meni, da je glavna prednostna naloga sodelovanju pri razvoju sistemov upravljanja zračnega prometa v Evropi in ZDA (sistema SESAR in Next Gen) za omogočanje medobratovalnosti in skladnosti, pa tudi kot prispevek k zmanjševanju okoljskih vplivov; |
| --- | --- |

7.

meni, da je glavna prednostna naloga sodelovanju pri razvoju sistemov upravljanja zračnega prometa v Evropi in ZDA (sistema SESAR in Next Gen) za omogočanje medobratovalnosti in skladnosti, pa tudi kot prispevek k zmanjševanju okoljskih vplivov;

| 8. | pozdravlja sodelovanje med organi EU in ZDA, pristojnimi na področju varnosti v letalstvu na vseh ravneh; |
| --- | --- |

8.

pozdravlja sodelovanje med organi EU in ZDA, pristojnimi na področju varnosti v letalstvu na vseh ravneh;

| 9. | obžaluje, da niso bili sprejeti dodatni ukrepi glede vprašanja tujih delavnic za popravila letal; |
| --- | --- |

9.

obžaluje, da niso bili sprejeti dodatni ukrepi glede vprašanja tujih delavnic za popravila letal;

| 10. | poudarja pomen evropske črne liste letalskih prevoznikov, ki ne upoštevajo enotnih predpisov, ter sistema za nadzor letalskih prevoznikov v zvezi s spoštovanjem enotnih predpisov in poziva obe strani, da si glede tega izmenjujeta podatke; |
| --- | --- |

10.

poudarja pomen evropske črne liste letalskih prevoznikov, ki ne upoštevajo enotnih predpisov, ter sistema za nadzor letalskih prevoznikov v zvezi s spoštovanjem enotnih predpisov in poziva obe strani, da si glede tega izmenjujeta podatke;

| 11. | poudarja, da je treba pri izmenjavi osebnih podatkov potnikov med EU in ZDA spoštovati zasebnost evropskih državljanov in državljanov ZDA v skladu z merili Evropskega parlamenta iz njegove resolucije z dne 5. maja 2010; glede tega poudarja nujnost oblikovanja standardov o varstvu podatkov in zasebnosti na svetovni ravni; |
| --- | --- |

11.

poudarja, da je treba pri izmenjavi osebnih podatkov potnikov med EU in ZDA spoštovati zasebnost evropskih državljanov in državljanov ZDA v skladu z merili Evropskega parlamenta iz njegove resolucije z dne 5. maja 2010; glede tega poudarja nujnost oblikovanja standardov o varstvu podatkov in zasebnosti na svetovni ravni;

| 12. | poudarja, da Evropska unija temelji na načelih pravne države in da bi morali vsi prenosi osebnih podatkov iz EU in njenih držav članic za varnostne namene temeljiti na mednarodnih sporazumih s statusom zakonodajnih aktov, da se državljanom EU dajo ustrezna jamstva, spoštujejo postopkovna jamstva in pravice obrambe ter zakonodaja o varstvu podatkov na nacionalni in evropski ravni; |
| --- | --- |

12.

poudarja, da Evropska unija temelji na načelih pravne države in da bi morali vsi prenosi osebnih podatkov iz EU in njenih držav članic za varnostne namene temeljiti na mednarodnih sporazumih s statusom zakonodajnih aktov, da se državljanom EU dajo ustrezna jamstva, spoštujejo postopkovna jamstva in pravice obrambe ter zakonodaja o varstvu podatkov na nacionalni in evropski ravni;

| 13. | poudarja pomembnost pravne varnosti za državljane EU in ZDA in letalske družbe, pa tudi potrebo po usklajenih standardih za slednje; |
| --- | --- |

13.

poudarja pomembnost pravne varnosti za državljane EU in ZDA in letalske družbe, pa tudi potrebo po usklajenih standardih za slednje;

| 14. | ugotavlja pomembnost posvetovanja in sodelovanja glede varnostnih ukrepov v letalstvu, vendar svari pred pretiranimi ali neusklajenimi ukrepi, ki ne temeljijo na ustreznih ocenah tveganja; |
| --- | --- |

14.

ugotavlja pomembnost posvetovanja in sodelovanja glede varnostnih ukrepov v letalstvu, vendar svari pred pretiranimi ali neusklajenimi ukrepi, ki ne temeljijo na ustreznih ocenah tveganja;

| 15. | ponovno poziva Komisijo in ZDA, da preverita učinkovitost dodatnih varnostnih ukrepov, veljavnih od leta 2001, ter odstranita prekrivajoče se in šibke člene v varnostni verigi; |
| --- | --- |

15.

ponovno poziva Komisijo in ZDA, da preverita učinkovitost dodatnih varnostnih ukrepov, veljavnih od leta 2001, ter odstranita prekrivajoče se in šibke člene v varnostni verigi;

| 16. | zagovarja zamisel „enkratnega varnostnega pregleda “ namesto ponovnega pregleda potnikov in prtljage pri vsakem prestopanju; |
| --- | --- |

16.

zagovarja zamisel „enkratnega varnostnega pregleda “ namesto ponovnega pregleda potnikov in prtljage pri vsakem prestopanju;

Okolje

| 17. | priznava, da ima letalski sektor več negativnih učinkov na okolje, zlasti ker je vir hrupa in prispeva k podnebnim spremembam, ter da se bodo ti učinki s povečevanjem letalskega prometa še stopnjevali; |
| --- | --- |

17.

priznava, da ima letalski sektor več negativnih učinkov na okolje, zlasti ker je vir hrupa in prispeva k podnebnim spremembam, ter da se bodo ti učinki s povečevanjem letalskega prometa še stopnjevali;

| 18. | je seznanjen, da je skupna izjava o okoljskem sodelovanju osrednjega pomena pri obravnavanju okoljskih vplivov mednarodnega letalstva, vendar obžaluje, da določbe o sistemu trgovanja z emisijami niso del predhodnega sporazuma; poudarja, da bodo potrebni dodatni pogovori z ZDA, da bo sistem začel veljati do leta 2012; |
| --- | --- |

18.

je seznanjen, da je skupna izjava o okoljskem sodelovanju osrednjega pomena pri obravnavanju okoljskih vplivov mednarodnega letalstva, vendar obžaluje, da določbe o sistemu trgovanja z emisijami niso del predhodnega sporazuma; poudarja, da bodo potrebni dodatni pogovori z ZDA, da bo sistem začel veljati do leta 2012;

| 19. | pozdravlja dogovor med EU in ZDA, da bosta delovali skupno v okviru Mednarodne organizacije za civilno letalstvo (ICAO) za zmanjšanje letalskega hrupa in emisij, in namero, da okrepita tehnično sodelovanje na področju znanstvenega raziskovanja podnebja, raziskovanja in tehnološkega razvoja, učinkovitosti porabe goriva in zmanjšanja emisij v zračnem prometu in izmenjavo najboljših praks o zmanjševanju hrupa, ob hkratnem upoštevanju lokalnih okoliščin; |
| --- | --- |

19.

pozdravlja dogovor med EU in ZDA, da bosta delovali skupno v okviru Mednarodne organizacije za civilno letalstvo (ICAO) za zmanjšanje letalskega hrupa in emisij, in namero, da okrepita tehnično sodelovanje na področju znanstvenega raziskovanja podnebja, raziskovanja in tehnološkega razvoja, učinkovitosti porabe goriva in zmanjšanja emisij v zračnem prometu in izmenjavo najboljših praks o zmanjševanju hrupa, ob hkratnem upoštevanju lokalnih okoliščin;

Socialna politika

| 20. | pozdravlja, da sporazum priznava pomembnost socialne razsežnosti in odgovornost skupnega odbora za nadzorovanje družbenih učinkov sporazuma ter da po potrebi ustrezno ukrepa; |
| --- | --- |

20.

pozdravlja, da sporazum priznava pomembnost socialne razsežnosti in odgovornost skupnega odbora za nadzorovanje družbenih učinkov sporazuma ter da po potrebi ustrezno ukrepa;

| 21. | poziva Komisijo, naj sporazum uporabi za spodbujanje skladnosti z ustrezno mednarodno zakonodajo o socialnih pravicah, zlasti delovnih standardov, vsebovanih v temeljnih konvencijah Mednarodne organizacije dela (ILO 1930–1999), smernic OECD za večnacionalna podjetja (1976, dopolnjenih 2000) in Rimske konvencije o pravu, ki se uporablja za pogodbena obligacijska razmerja (1980); |
| --- | --- |

21.

poziva Komisijo, naj sporazum uporabi za spodbujanje skladnosti z ustrezno mednarodno zakonodajo o socialnih pravicah, zlasti delovnih standardov, vsebovanih v temeljnih konvencijah Mednarodne organizacije dela (ILO 1930–1999), smernic OECD za večnacionalna podjetja (1976, dopolnjenih 2000) in Rimske konvencije o pravu, ki se uporablja za pogodbena obligacijska razmerja (1980);

| 22. | vztraja, da za zaposlene, ki so bili najeti in/ali delajo v državah članicah, velja socialna zakonodaja EU, zlasti direktive glede posvetovanja in obveščanja zaposlenih (2002/14/ES, 98/59/ES in 80/987/EGS), direktiva o razporejanju delovnega časa mobilnih delavcev v civilnem letalstvu (2000/79/ES) in direktiva o napotitvi delavcev na delo v okviru opravljanja storitev (96/71/ES); |
| --- | --- |

22.

vztraja, da za zaposlene, ki so bili najeti in/ali delajo v državah članicah, velja socialna zakonodaja EU, zlasti direktive glede posvetovanja in obveščanja zaposlenih (2002/14/ES, 98/59/ES in 80/987/EGS), direktiva o razporejanju delovnega časa mobilnih delavcev v civilnem letalstvu (2000/79/ES) in direktiva o napotitvi delavcev na delo v okviru opravljanja storitev (96/71/ES);

Delovanje sporazuma

| 23. | poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo med pogajanji Evropski parlament in vse ustrezne zainteresirane strani v celoti obveščene o delu skupnega odbora; |
| --- | --- |

23.

poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo med pogajanji Evropski parlament in vse ustrezne zainteresirane strani v celoti obveščene o delu skupnega odbora;

| 24. | opominja, da je od začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe odobritev Evropskega parlamenta potrebna pred sklenitvijo mednarodnega sporazuma s področja rednega postopka (člen 218(6)), |
| --- | --- |

24.

opominja, da je od začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe odobritev Evropskega parlamenta potrebna pred sklenitvijo mednarodnega sporazuma s področja rednega postopka (člen 218(6)),

| 25. | pozdravlja zamisel o rednih srečanjih med poslanci Evropskega parlamenta in člani kongresa ZDA, da bi razpravljali o vseh pomembnih vprašanjih v zvezi z letalsko politiko med EU in ZDA; |
| --- | --- |

25.

pozdravlja zamisel o rednih srečanjih med poslanci Evropskega parlamenta in člani kongresa ZDA, da bi razpravljali o vseh pomembnih vprašanjih v zvezi z letalsko politiko med EU in ZDA;

| 26. | poziva Evropsko komisijo, naj začne s postopkom pogajanj na tretji stopnji, med katerim bi bile do 31. decembra 2013 vključene naslednje postavke:






  a) | nadaljnja liberalizacija prometnih pravic; |
| --- | --- | --- |

26.

poziva Evropsko komisijo, naj začne s postopkom pogajanj na tretji stopnji, med katerim bi bile do 31. decembra 2013 vključene naslednje postavke:

a)

nadaljnja liberalizacija prometnih pravic;

| b) | dodatne možnosti za tuje naložbe; |
| --- | --- |

b)

dodatne možnosti za tuje naložbe;

| c) | vpliv okoljskih ukrepov in omejitev infrastrukture na uveljavljanje prometnih pravic; |
| --- | --- |

c)

vpliv okoljskih ukrepov in omejitev infrastrukture na uveljavljanje prometnih pravic;

| d) | boljša uskladitev pravic potnikov za zagotavljanje najvišje možne ravni zaščite za potnike; |
| --- | --- |

d)

boljša uskladitev pravic potnikov za zagotavljanje najvišje možne ravni zaščite za potnike;

*

* *

| 27. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic ter kongresu ZDA. |
| --- | --- |

27.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic ter kongresu ZDA.

---

(1)  Sprejeta besedila, P7_TA(2010)0144.

(2)  Sprejeta besedila, P6_TA(2009)0001.

(3)  Sprejeta besedila, P6_TA(2007)0071 in P6_TA(2007)0428.

(4)  UL C 287 E, 24.11.2006, str. 84.

---

| 12.8.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 236/125 |
| --- | --- | --- | --- |

12.8.2011

SL

Uradni list Evropske unije

CE 236/125

---

Četrtek, 17. junij 2010Izvajanje direktiv prvega železniškega paketa

P7_TA(2010)0240

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. junija 2010 o izvajanju direktiv prvega železniškega paketa (2001/12/ES, 2001/13/ES in 2001/14/ES)

2011/C 236 E/21

Evropski parlament,

ob upoštevanju drugega poročila Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu o spremljanju razvoja trga storitev v železniškem prometu (KOM(2009)0676) in priloženega delovnega dokumenta služb Komisije (SEC(2009)1687),

ob upoštevanju Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 2001/12/ES z dne 26. februarja 2001 o spremembi Direktive Sveta 91/440/EGS o razvoju železnic v Skupnosti (1),

ob upoštevanju Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 2001/13/ES z dne 26. februarja 2001 o spremembi Direktive Sveta 95/18/ES o izdaji licence prevoznikom v železniškem prometu (2),

ob upoštevanju Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 2001/14/ES z dne 26. februarja 2001 o dodeljevanju železniških infrastrukturnih zmogljivosti, naložitvi uporabnin za uporabo železniške infrastrukture in podeljevanju varnostnega spričevala (3),

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. julija 2007 o izvajanju prvega železniškega paketa (4),

ob upoštevanju vprašanja Komisiji z dne 9. marca 2010 o izvajanju direktiv prvega železniškega paketa (št. 2001/12/ES, 2001/13/ES in 2001/14/ES) (O-0030/2010 – B7-0204/2010),

ob upoštevanju členov 115(5) in 110(2) Poslovnika,

| A. | ker je bil namen prvega železniškega paketa, ki je bil sprejet leta 2001 in obsega tri direktive o razvoju železnic Skupnosti, izdaji licence prevoznikom v železniškem prometu ter naložitvi uporabnin za uporabo železniške infrastrukture in podeljevanju varnostnega spričevala, oživiti železniški sektor, saj naj bi bil to prvi korak v smeri oblikovanja integriranega evropskega železniškega prostora, ter zagotoviti stabilno finančno strukturo za uresničitev tega cilja, |
| --- | --- |

A.

ker je bil namen prvega železniškega paketa, ki je bil sprejet leta 2001 in obsega tri direktive o razvoju železnic Skupnosti, izdaji licence prevoznikom v železniškem prometu ter naložitvi uporabnin za uporabo železniške infrastrukture in podeljevanju varnostnega spričevala, oživiti železniški sektor, saj naj bi bil to prvi korak v smeri oblikovanja integriranega evropskega železniškega prostora, ter zagotoviti stabilno finančno strukturo za uresničitev tega cilja,

| B. | ker bi morale biti direktive prvega železniškega paketa prenesene v nacionalno zakonodajo 15. marca 2003, Komisija pa je s sprožitvijo postopkov za ugotavljanje kršitev držav članic zaradi nepravilnega ali nepopolnega izvajanja prvega železniškega paketa čakala do junija 2008, |
| --- | --- |

B.

ker bi morale biti direktive prvega železniškega paketa prenesene v nacionalno zakonodajo 15. marca 2003, Komisija pa je s sprožitvijo postopkov za ugotavljanje kršitev držav članic zaradi nepravilnega ali nepopolnega izvajanja prvega železniškega paketa čakala do junija 2008,

| C. | ker se na podlagi drugega poročila Komisije o spremljanju razvoja trga storitev v železniškem prometu delež železniškega prometa ni povečal, temveč ustalil na nizki ravni – približno 10 % v tovornem prometu in manj kot 7 % v potniškem prometu v letu 2002, |
| --- | --- |

C.

ker se na podlagi drugega poročila Komisije o spremljanju razvoja trga storitev v železniškem prometu delež železniškega prometa ni povečal, temveč ustalil na nizki ravni – približno 10 % v tovornem prometu in manj kot 7 % v potniškem prometu v letu 2002,

| 1. | obžaluje, ker se tri direktive prvega železniškega paketa v veliki večini držav članic (22) ne izvajajo ustrezno; meni, da je to neizvajanje preprečilo povečanje deleža železnic v splošnem prometu; |
| --- | --- |

1.

obžaluje, ker se tri direktive prvega železniškega paketa v veliki večini držav članic (22) ne izvajajo ustrezno; meni, da je to neizvajanje preprečilo povečanje deleža železnic v splošnem prometu;

| 2. | opozarja, da je Parlament že z resolucijo z dne 12. julija 2007 poudaril, da je popolno izvajanje prvega železniškega paketa brezpogojna prednostna naloga; zato izraža veliko nezadovoljstvo, ker velika večina držav članic ni upoštevala te prednostne naloge, vključno z Avstrijo, Belgijo, Bolgarijo, Češko republiko, Nemčijo, Dansko, Estonijo, Grčijo, Španijo, Francijo, Madžarsko, Irsko, Italijo, Litvo, Luksemburgom, Latvijo, Poljsko, Portugalsko, Romunijo, Švedsko, Slovenijo in Slovaško; |
| --- | --- |

2.

opozarja, da je Parlament že z resolucijo z dne 12. julija 2007 poudaril, da je popolno izvajanje prvega železniškega paketa brezpogojna prednostna naloga; zato izraža veliko nezadovoljstvo, ker velika večina držav članic ni upoštevala te prednostne naloge, vključno z Avstrijo, Belgijo, Bolgarijo, Češko republiko, Nemčijo, Dansko, Estonijo, Grčijo, Španijo, Francijo, Madžarsko, Irsko, Italijo, Litvo, Luksemburgom, Latvijo, Poljsko, Portugalsko, Romunijo, Švedsko, Slovenijo in Slovaško;

| 3. | obžaluje, ker je Komisija zapravila pet let za ukrepanje zoper to nepravilnost in čakala do junija 2008, da je poslala uradne opomine, in do oktobra 2009, da je poslala obrazložena mnenja o nepravilnem ali nepopolnem izvajanju prvega železniškega paketa; obžaluje, da Evropska komisija svojega nadzora ni v zadostni meri osredotočila na finančne temelje železniškega sistema; zato jo poziva, naj nemudoma sproži sodne postopke zoper 22 držav članic, ki ne izvajajo prvega železniškega paketa; |
| --- | --- |

3.

obžaluje, ker je Komisija zapravila pet let za ukrepanje zoper to nepravilnost in čakala do junija 2008, da je poslala uradne opomine, in do oktobra 2009, da je poslala obrazložena mnenja o nepravilnem ali nepopolnem izvajanju prvega železniškega paketa; obžaluje, da Evropska komisija svojega nadzora ni v zadostni meri osredotočila na finančne temelje železniškega sistema; zato jo poziva, naj nemudoma sproži sodne postopke zoper 22 držav članic, ki ne izvajajo prvega železniškega paketa;

| 4. | poziva 22 držav članic, naj brez nadaljnjih zamud upoštevajo evropsko zakonodajo; je prepričan, da te države članice z neizvajanjem direktiv prvega železniškega paketa še vedno preprečujejo pošteno konkurenco na trgu storitev v železniškem prometu; |
| --- | --- |

4.

poziva 22 držav članic, naj brez nadaljnjih zamud upoštevajo evropsko zakonodajo; je prepričan, da te države članice z neizvajanjem direktiv prvega železniškega paketa še vedno preprečujejo pošteno konkurenco na trgu storitev v železniškem prometu;

| 5. | zahteva, da Komisija objavi stvarne informacije o elementih, ki jih posamezne države članice ne izvajajo v celoti, zlasti glede pomanjkljivega vzpostavljanja neodvisnega regulativnega organa in neizvajanja določb o uporabninah za dostop do tirov; poleg tega poziva Komisijo, naj obvesti Parlament o razlikah med Komisijo in državami članicami pri pravnih tolmačenjih neodvisnosti upravljavcev železniške infrastrukture (člena 4(2) in14(2) Direktive 2001/14/ES); |
| --- | --- |

5.

zahteva, da Komisija objavi stvarne informacije o elementih, ki jih posamezne države članice ne izvajajo v celoti, zlasti glede pomanjkljivega vzpostavljanja neodvisnega regulativnega organa in neizvajanja določb o uporabninah za dostop do tirov; poleg tega poziva Komisijo, naj obvesti Parlament o razlikah med Komisijo in državami članicami pri pravnih tolmačenjih neodvisnosti upravljavcev železniške infrastrukture (člena 4(2) in14(2) Direktive 2001/14/ES);

Neodvisnost upravljavcev železniške infrastrukture

| 6. | poudarja, da je treba zagotoviti dovolj veliko stopnjo neodvisnosti upravljavcev železniške infrastrukture, saj imajo ti v skladu z Direktivo 2001/14/ES osrednjo vlogo pri zagotavljanju enakega dostopa do železniških infrastrukturnih zmogljivosti vsem prosilcem z dodeljevanjem železniških infrastrukturnih zmogljivosti, naložitvijo uporabnin za uporabo železniške infrastrukture in podeljevanjem varnostnega spričevala; |
| --- | --- |

6.

poudarja, da je treba zagotoviti dovolj veliko stopnjo neodvisnosti upravljavcev železniške infrastrukture, saj imajo ti v skladu z Direktivo 2001/14/ES osrednjo vlogo pri zagotavljanju enakega dostopa do železniških infrastrukturnih zmogljivosti vsem prosilcem z dodeljevanjem železniških infrastrukturnih zmogljivosti, naložitvijo uporabnin za uporabo železniške infrastrukture in podeljevanjem varnostnega spričevala;

| 7. | meni, da je neodvisnost upravljavcev železniške infrastrukture osnovni pogoj za zagotavljanje poštene, pregledne in nediskriminacijske obravnave vseh prevoznikov; poudarja, da je zlasti zaskrbljujoče, da niso bila določena zadostna praktična in pravna jamstva, ki bi zagotavljala neodvisnost upravljavcev železniške infrastrukture, zlasti ko ti delujejo v okviru železniškega holdinga, ki zajema tudi dejavnosti železniškega prometa; |
| --- | --- |

7.

meni, da je neodvisnost upravljavcev železniške infrastrukture osnovni pogoj za zagotavljanje poštene, pregledne in nediskriminacijske obravnave vseh prevoznikov; poudarja, da je zlasti zaskrbljujoče, da niso bila določena zadostna praktična in pravna jamstva, ki bi zagotavljala neodvisnost upravljavcev železniške infrastrukture, zlasti ko ti delujejo v okviru železniškega holdinga, ki zajema tudi dejavnosti železniškega prometa;

| 8. | zahteva, naj države, ki ne spoštujejo te določbe, z vsemi potrebnimi pravnimi in delujočimi ukrepi jasno ločijo temeljno nalogo dodeljevanja zmogljivosti v nacionalnem železniškem omrežju od vseh obstoječih železniških prevoznikov, saj bi nesamostojnost upravljavcu železniške infrastrukture lahko preprečila stvarno določitev uporabe infrastrukture; |
| --- | --- |

8.

zahteva, naj države, ki ne spoštujejo te določbe, z vsemi potrebnimi pravnimi in delujočimi ukrepi jasno ločijo temeljno nalogo dodeljevanja zmogljivosti v nacionalnem železniškem omrežju od vseh obstoječih železniških prevoznikov, saj bi nesamostojnost upravljavcu železniške infrastrukture lahko preprečila stvarno določitev uporabe infrastrukture;

Pomanjkanje pooblastil regulativnih organov

| 9. | izraža zaskrbljenost, ker regulativnim organom niso podeljena zadostna pooblastila in sredstva in ker na posameznih nacionalnih trgih zaradi teh pomanjkljivosti ni nadzora nad problemi na področju konkurence; |
| --- | --- |

9.

izraža zaskrbljenost, ker regulativnim organom niso podeljena zadostna pooblastila in sredstva in ker na posameznih nacionalnih trgih zaradi teh pomanjkljivosti ni nadzora nad problemi na področju konkurence;

| 10. | prosi Komisijo, naj Parlament obvesti o pooblastilih regulativnih organov, ki jih morajo države članice okrepiti, da bi jim zagotovile resnično pristojnost za nadzor svojih železniških trgov; |
| --- | --- |

10.

prosi Komisijo, naj Parlament obvesti o pooblastilih regulativnih organov, ki jih morajo države članice okrepiti, da bi jim zagotovile resnično pristojnost za nadzor svojih železniških trgov;

| 11. | meni, da neuspešno vzpostavljanje resnično neodvisnih regulativnih organov v državah članicah ovira ustrezno izvajanje prvega železniškega paketa; |
| --- | --- |

11.

meni, da neuspešno vzpostavljanje resnično neodvisnih regulativnih organov v državah članicah ovira ustrezno izvajanje prvega železniškega paketa;

Financiranje infrastrukture in okvir za določanje uporabnin

| 12. | ugotavlja, da so bile v prvi železniški paket vključene specifične določbe v zvezi s financiranjem infrastrukture in soočanjem z dolgom železniških družb (člen 9 Direktive 2001/12/ES); |
| --- | --- |

12.

ugotavlja, da so bile v prvi železniški paket vključene specifične določbe v zvezi s financiranjem infrastrukture in soočanjem z dolgom železniških družb (člen 9 Direktive 2001/12/ES);

| 13. | obžaluje, da je vlaganje v razvoj in vzdrževanje železniške infrastrukture v številnih državah članicah še vedno večinoma nezadostno in da se v nekaterih primerih kakovost obstoječe infrastrukture slabša; odločno poziva države članice, naj zberejo potrebna sredstva, da bodo zagotovile razvoj novih projektov v železniškem prometu in zadostno vzdrževanje obstoječe infrastrukture; |
| --- | --- |

13.

obžaluje, da je vlaganje v razvoj in vzdrževanje železniške infrastrukture v številnih državah članicah še vedno večinoma nezadostno in da se v nekaterih primerih kakovost obstoječe infrastrukture slabša; odločno poziva države članice, naj zberejo potrebna sredstva, da bodo zagotovile razvoj novih projektov v železniškem prometu in zadostno vzdrževanje obstoječe infrastrukture;

Pristojbine za dostop do tirov

| 14. | ugotavlja, da sta neodvisnost upravljavcev železniške infrastrukture ter zagotavljanje pooblastil in sredstev regulativnim organom osnovni pogoj za zadovoljivo zaračunavanje dostopa do tirov; opozarja, da je treba uporabnine za infrastrukturo izračunavati pošteno, pregledno in skladno ter da je treba železniškim podjetjem zagotoviti zadostno jasnost; |
| --- | --- |

14.

ugotavlja, da sta neodvisnost upravljavcev železniške infrastrukture ter zagotavljanje pooblastil in sredstev regulativnim organom osnovni pogoj za zadovoljivo zaračunavanje dostopa do tirov; opozarja, da je treba uporabnine za infrastrukturo izračunavati pošteno, pregledno in skladno ter da je treba železniškim podjetjem zagotoviti zadostno jasnost;

| 15. | izraža zaskrbljenost zaradi nezadostnega izvajanja določb o pristojbinah za infrastrukturo, zlasti neobstoja načrtov izvedbe, s katerimi bi izboljšali izvedbo železniškega omrežja in tarifnih sistemov, ki temeljijo na neposrednih stroških železniških storitev, pa tudi zaradi dejstva, da upravljavec železniške infrastrukture pristojbin za infrastrukturo ne določa samostojno; |
| --- | --- |

15.

izraža zaskrbljenost zaradi nezadostnega izvajanja določb o pristojbinah za infrastrukturo, zlasti neobstoja načrtov izvedbe, s katerimi bi izboljšali izvedbo železniškega omrežja in tarifnih sistemov, ki temeljijo na neposrednih stroških železniških storitev, pa tudi zaradi dejstva, da upravljavec železniške infrastrukture pristojbin za infrastrukturo ne določa samostojno;

| 16. | obžaluje, ker se zaradi neizvajanja ustvarja vtis, da pristojbine za infrastrukturo niso neposredno povezane s stroški železniških storitev, in da železniški trg mogoče ne bo zmogel teh visokih pristojbin; ugotavlja, da visoka stopnja pristojbin za infrastrukturo lahko ovira vstop novih prevoznikov na trg, in da je Komisija prejela več pritožb prevoznikov glede dostopa do terminalov in železniških storitev; |
| --- | --- |

16.

obžaluje, ker se zaradi neizvajanja ustvarja vtis, da pristojbine za infrastrukturo niso neposredno povezane s stroški železniških storitev, in da železniški trg mogoče ne bo zmogel teh visokih pristojbin; ugotavlja, da visoka stopnja pristojbin za infrastrukturo lahko ovira vstop novih prevoznikov na trg, in da je Komisija prejela več pritožb prevoznikov glede dostopa do terminalov in železniških storitev;

| 17. | meni, da bi bilo treba poenotiti načela obračunavanja železniških in cestnih uporabnin ter tako postaviti temelje za resnično enake konkurenčne pogoje med različnimi načini prevoza; poudarja, da bi takšni enaki konkurenčni pogoji omogočili razvoj trajnostnejšega in učinkovitejšega prometnega sistema ter v največji meri poudarili okoljsko konkurenčnost železnic; |
| --- | --- |

17.

meni, da bi bilo treba poenotiti načela obračunavanja železniških in cestnih uporabnin ter tako postaviti temelje za resnično enake konkurenčne pogoje med različnimi načini prevoza; poudarja, da bi takšni enaki konkurenčni pogoji omogočili razvoj trajnostnejšega in učinkovitejšega prometnega sistema ter v največji meri poudarili okoljsko konkurenčnost železnic;

Revizija prvega železniškega paketa

| 18. | poudarja, da je ustrezno in popolno izvajanje prvega železniškega paketa temeljni pogoj za oblikovanje evropskega železniškega omrežja in da je prizadevanje za takšno izvajanje z vsemi pravnimi postopki, s katerimi razpolaga, brezpogojna prednostna naloga Evropske komisije; |
| --- | --- |

18.

poudarja, da je ustrezno in popolno izvajanje prvega železniškega paketa temeljni pogoj za oblikovanje evropskega železniškega omrežja in da je prizadevanje za takšno izvajanje z vsemi pravnimi postopki, s katerimi razpolaga, brezpogojna prednostna naloga Evropske komisije;

| 19. | odločno poziva Komisijo, naj do septembra 2010 predlaga revizijo prvega železniškega paketa; zahteva, da Komisija v okviru revizije prednostno obravnava vprašanja v zvezi z neodvisnostjo upravljavcev železniške infrastrukture in pomanjkanjem sredstev in pooblastil regulativnih organov ter predlaga primerna načela zaračunavanja uporabnin za dostop do infrastrukture, ki bodo spodbudila javne in zasebne naložbe v sektor železniškega prometa; |
| --- | --- |

19.

odločno poziva Komisijo, naj do septembra 2010 predlaga revizijo prvega železniškega paketa; zahteva, da Komisija v okviru revizije prednostno obravnava vprašanja v zvezi z neodvisnostjo upravljavcev železniške infrastrukture in pomanjkanjem sredstev in pooblastil regulativnih organov ter predlaga primerna načela zaračunavanja uporabnin za dostop do infrastrukture, ki bodo spodbudila javne in zasebne naložbe v sektor železniškega prometa;

| 20. | meni, da je uspešnost odprtja trgov v sektorju železniškega prometa odvisna od popolnega izvajanja določb prvega železniškega paketa; nadaljnja liberalizacija trga v železniškem prometu ne bi smela vplivati na kakovost storitev v železniškem prometu, hkrati pa bi morala varovati obveznosti javnih služb; dokler se trgi v celoti ne odprejo, bi moralo veljati načelo recipročnosti; |
| --- | --- |

20.

meni, da je uspešnost odprtja trgov v sektorju železniškega prometa odvisna od popolnega izvajanja določb prvega železniškega paketa; nadaljnja liberalizacija trga v železniškem prometu ne bi smela vplivati na kakovost storitev v železniškem prometu, hkrati pa bi morala varovati obveznosti javnih služb; dokler se trgi v celoti ne odprejo, bi moralo veljati načelo recipročnosti;

| 21. | poziva Komisijo, naj se v okviru preoblikovanja prvega železniškega paketa do konca leta 2010 odzove na zahteve iz odstavkov 3, 5, 10 in 16 ali poda informacije v zvezi z njimi; |
| --- | --- |

21.

poziva Komisijo, naj se v okviru preoblikovanja prvega železniškega paketa do konca leta 2010 odzove na zahteve iz odstavkov 3, 5, 10 in 16 ali poda informacije v zvezi z njimi;

*

* *

| 22. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

22.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL L 75, 15.3.2001, str. 1.

(2)  UL L 75, 15.3.2001, str. 26.

(3)  UL L 75, 15.3.2001, str. 29.

(4)  UL C 175 E, 10.7.2008, str. 551.

---

| 12.8.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 236/128 |
| --- | --- | --- | --- |

12.8.2011

SL

Uradni list Evropske unije

CE 236/128

---

Četrtek, 17. junij 2010Poplave v srednjeevropskih državah, zlasti na Poljskem, v Češki republiki, na Slovaškem, na Madžarskem in v Romuniji, ter v Franciji

P7_TA(2010)0241

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. junija 2010 o poplavah v državah srednje Evrope, zlasti na Poljskem, Češkem, Slovaškem, Madžarskem in v Romuniji, ter v Franciji

2011/C 236 E/22

Evropski parlament,

ob upoštevanju člena 3 Pogodbe o Evropski uniji ter členov 191 in 349 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju predloga Komisije za uredbo o ustanovitvi Solidarnostnega sklada Evropske unije (KOM(2005)0108) in stališča Parlamenta z dne 18. maja 2006,

ob upoštevanju svojih resolucij z dne 5. septembra 2002 o poplavah v Evropi (1), z dne 8. septembra 2005 o naravnih nesrečah (požarih in poplavah) v Evropi (2), z dne 18. maja 2006 o naravnih nesrečah (gozdnih požarih, sušah in poplavah) – kmetijskih vidikih, vidikih regionalnega razvoja in okoljskih vidikih (3) in z dne 7. septembra 2006 o gozdnih požarih in poplavah (4),

ob upoštevanju bele knjige Komisije z naslovom „Prilagajanje podnebnim spremembam: evropskemu okviru za ukrepanje naproti“ (KOM(2009)0147) ter njenega sporočila o pristopu Skupnosti k preprečevanju naravnih nesreč in nesreč, ki jih povzroči človek (KOM(2009)0082),

ob upoštevanju delovnega dokumenta osebja Komisije z naslovom „Regije 2020 – ocena prihodnjih izzivov za regije EU“ (SEC(2008)2868),

ob upoštevanju izjave Komisije z dne 24. februarja 2010 o hudi naravni nesreči v avtonomni pokrajini Madeira ter svoje resolucije z dne 11. marca 2010 o hudih naravnih nesrečah v avtonomni pokrajini Madeira in posledicah neurja Xynthia v Evropi (5),

ob upoštevanju člena 110(4) svojega poslovnika,

| A. | ker so se zgodile hude naravne nesreče v obliki poplav, ki so prizadele več držav članic Evropske unije, zlasti Poljsko, Češko, Slovaško, Madžarsko in Romunijo, pa tudi Nemčijo in Avstrijo, ter nedavno Francijo in katerih posledica so bile smrti in poškodbe, zaradi njih pa je bilo treba evakuirati na tisoče ljudi, |
| --- | --- |

A.

ker so se zgodile hude naravne nesreče v obliki poplav, ki so prizadele več držav članic Evropske unije, zlasti Poljsko, Češko, Slovaško, Madžarsko in Romunijo, pa tudi Nemčijo in Avstrijo, ter nedavno Francijo in katerih posledica so bile smrti in poškodbe, zaradi njih pa je bilo treba evakuirati na tisoče ljudi,

| B. | ker so te nesreče povzročile veliko škode, tudi v zvezi z infrastrukturo, podjetji in orno zemljo, uničile so dele naravne in kulturne dediščine ter verjetno povzročile tveganja za javno zdravje, |
| --- | --- |

B.

ker so te nesreče povzročile veliko škode, tudi v zvezi z infrastrukturo, podjetji in orno zemljo, uničile so dele naravne in kulturne dediščine ter verjetno povzročile tveganja za javno zdravje,

| C. | ker je treba začeti obnavljati območja, ki so bila zaradi nesreč uničena ali poškodovana, da bi nadomestili gospodarske in socialne izgube na teh območjih, |
| --- | --- |

C.

ker je treba začeti obnavljati območja, ki so bila zaradi nesreč uničena ali poškodovana, da bi nadomestili gospodarske in socialne izgube na teh območjih,

| D. | ker so se pogostost, silovitost, prepletenost in vpliv naravnih nesreč in nesreč, ki jih povzroči človek, v zadnjih letih v Evropi močno povečali; |
| --- | --- |

D.

ker so se pogostost, silovitost, prepletenost in vpliv naravnih nesreč in nesreč, ki jih povzroči človek, v zadnjih letih v Evropi močno povečali;

| 1. | izraža sočutje in solidarnost prebivalcem regij, ki so jih prizadele nesreče, ustrezno upošteva morebitne resne gospodarske posledice ter izreka spoštovanje in sožalje družinam žrtev; |
| --- | --- |

1.

izraža sočutje in solidarnost prebivalcem regij, ki so jih prizadele nesreče, ustrezno upošteva morebitne resne gospodarske posledice ter izreka spoštovanje in sožalje družinam žrtev;

| 2. | priznava vztrajna prizadevanja enot za iskanje in reševanje, ki rešujejo življenja in zmanjšujejo škodo na prizadetih območjih; |
| --- | --- |

2.

priznava vztrajna prizadevanja enot za iskanje in reševanje, ki rešujejo življenja in zmanjšujejo škodo na prizadetih območjih;

| 3. | pozdravlja ukrepe držav članic, ki so prizadetim območjem priskrbele pomoč, saj se evropska solidarnost odraža v medsebojni pomoči v težkih razmerah; |
| --- | --- |

3.

pozdravlja ukrepe držav članic, ki so prizadetim območjem priskrbele pomoč, saj se evropska solidarnost odraža v medsebojni pomoči v težkih razmerah;

| 4. | poziva Komisijo in države članice, naj ponovno preučijo politike načrtovanja in trajnostne rabe zemljišč, absorpcijske zmogljivosti ekosistemov ter primere najboljše prakse glede na povečano tveganje poplav zaradi načina, na katerega se upravljajo zemljišča, habitati in sistemi izsuševanja, ter naj povečajo zmogljivost za nadzorovanje poplav in infrastrukturo izsuševanja, da bi omejili škodo, ki jo povzročajo hude padavine; |
| --- | --- |

4.

poziva Komisijo in države članice, naj ponovno preučijo politike načrtovanja in trajnostne rabe zemljišč, absorpcijske zmogljivosti ekosistemov ter primere najboljše prakse glede na povečano tveganje poplav zaradi načina, na katerega se upravljajo zemljišča, habitati in sistemi izsuševanja, ter naj povečajo zmogljivost za nadzorovanje poplav in infrastrukturo izsuševanja, da bi omejili škodo, ki jo povzročajo hude padavine;

| 5. | poziva države članice in regije, ki so jih prizadele nesreče, naj posebno pozornost namenijo trajnosti ustreznih načrtov za obnovo in preučijo izvedljivost dolgoročnih naložb v politikah držav članic za preprečevanje nesreč in odzivanje nanje; |
| --- | --- |

5.

poziva države članice in regije, ki so jih prizadele nesreče, naj posebno pozornost namenijo trajnosti ustreznih načrtov za obnovo in preučijo izvedljivost dolgoročnih naložb v politikah držav članic za preprečevanje nesreč in odzivanje nanje;

| 6. | poziva države članice, naj izpolnijo zahteve, določene v direktivi EU o poplavah, in jo uveljavijo; poziva, naj se pri upravljanju teritorialnega načrtovanja upoštevajo karte poplavne ogroženosti; poudarja, da mora učinkovito preprečevanje poplav temeljiti na čezmejnih strategijah; spodbuja sosedne države članice, naj okrepijo sodelovanje pri preprečevanju naravnih nesreč ter tako zagotovijo, da bodo sredstva EU, ki so temu namenjena, kar najbolje porabljena; |
| --- | --- |

6.

poziva države članice, naj izpolnijo zahteve, določene v direktivi EU o poplavah, in jo uveljavijo; poziva, naj se pri upravljanju teritorialnega načrtovanja upoštevajo karte poplavne ogroženosti; poudarja, da mora učinkovito preprečevanje poplav temeljiti na čezmejnih strategijah; spodbuja sosedne države članice, naj okrepijo sodelovanje pri preprečevanju naravnih nesreč ter tako zagotovijo, da bodo sredstva EU, ki so temu namenjena, kar najbolje porabljena;

| 7. | poziva Komisijo in države članice, naj čim prej zagotovijo podporo območjem, ki so jih prizadele gospodarske in družbene posledice nesreč; |
| --- | --- |

7.

poziva Komisijo in države članice, naj čim prej zagotovijo podporo območjem, ki so jih prizadele gospodarske in družbene posledice nesreč;

| 8. | ponovno poudarja, da je nujno potrebna nova uredba o Solidarnostnem skladu Evropske unije na podlagi predloga Komisije (KOM(2005)0108), s katero bi prožneje in učinkoviteje reševali težave, ki jih povzročajo naravne nesreče; kritizira dejstvo, da Svet ta postopek blokira, čeprav je Parlament svoje stališče z veliko večino sprejel že na prvi obravnavi maja 2006; poziva belgijsko predsedstvo in Komisijo, naj si brez odlašanja prizadevata najti rešitev, s katero bi omogočila ponoven začetek revizije te uredbe, da bi vzpostavili močnejši in prožnejši instrument, ki bi omogočal učinkovito reševanje novih izzivov v zvezi s podnebnimi spremembami; |
| --- | --- |

8.

ponovno poudarja, da je nujno potrebna nova uredba o Solidarnostnem skladu Evropske unije na podlagi predloga Komisije (KOM(2005)0108), s katero bi prožneje in učinkoviteje reševali težave, ki jih povzročajo naravne nesreče; kritizira dejstvo, da Svet ta postopek blokira, čeprav je Parlament svoje stališče z veliko večino sprejel že na prvi obravnavi maja 2006; poziva belgijsko predsedstvo in Komisijo, naj si brez odlašanja prizadevata najti rešitev, s katero bi omogočila ponoven začetek revizije te uredbe, da bi vzpostavili močnejši in prožnejši instrument, ki bi omogočal učinkovito reševanje novih izzivov v zvezi s podnebnimi spremembami;

| 9. | poziva Komisijo, naj, potem ko bodo nacionalne in regionalne oblasti predložile svoje načrte za obnovo, nemudoma sprejme ukrepe, s katerimi bo zagotovila, da bo Solidarnostni sklad EU kar se da hitro, učinkovito in prožno razdelil potrebna finančna sredstva; |
| --- | --- |

9.

poziva Komisijo, naj, potem ko bodo nacionalne in regionalne oblasti predložile svoje načrte za obnovo, nemudoma sprejme ukrepe, s katerimi bo zagotovila, da bo Solidarnostni sklad EU kar se da hitro, učinkovito in prožno razdelil potrebna finančna sredstva;

| 10. | poziva Komisijo, naj bo poleg tega, da mobilizira sredstva iz Solidarnostnega sklada Evropske unije, dovzetna in prožna pri pogajanjih z nacionalnimi in regionalnimi oblastmi o reviziji regionalnih operativnih programov za obdobje 2007–2013, ki jih financirajo Evropski sklad za regionalni razvoj, Evropski socialni sklad in Kohezijski sklad; poziva Komisijo, naj to revizijo čim prej začne; |
| --- | --- |

10.

poziva Komisijo, naj bo poleg tega, da mobilizira sredstva iz Solidarnostnega sklada Evropske unije, dovzetna in prožna pri pogajanjih z nacionalnimi in regionalnimi oblastmi o reviziji regionalnih operativnih programov za obdobje 2007–2013, ki jih financirajo Evropski sklad za regionalni razvoj, Evropski socialni sklad in Kohezijski sklad; poziva Komisijo, naj to revizijo čim prej začne;

| 11. | poziva Komisijo, naj upošteva razlike med prizadetimi regijami, ki med drugim vključujejo gorska območja in območja ob rekah, da bi žrtvam čim bolje pomagali; |
| --- | --- |

11.

poziva Komisijo, naj upošteva razlike med prizadetimi regijami, ki med drugim vključujejo gorska območja in območja ob rekah, da bi žrtvam čim bolje pomagali;

| 12. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladam držav članic ter regionalnim in lokalnim oblastem na prizadetih območjih. |
| --- | --- |

12.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladam držav članic ter regionalnim in lokalnim oblastem na prizadetih območjih.

---

(1)  UL C 272 E, 13.11.2003, str. 471.

(2)  Sprejeta besedila, P6_TA(2005)0334.

(3)  Sprejeta besedila, P6_TA(2006)0222, 0223 in 0224.

(4)  Sprejeta besedila, P6_TA(2006)0349.

(5)  Sprejeta besedila, P7_TA(2010)0065.

---

| 12.8.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 236/130 |
| --- | --- | --- | --- |

12.8.2011

SL

Uradni list Evropske unije

CE 236/130

---

Četrtek, 17. junij 2010Izobraževanje pravosodnih delavcev - stockholmski akcijski načrt

P7_TA(2010)0242

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. junija 2010 o izobraževanju pravosodnih organov – stockholmski program

2011/C 236 E/23

Evropski parlament,

ob upoštevanju členov 81 in 82 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju sporočila Komisije o akcijskem načrtu izvajanja stockholmskega programa (1),

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. julija 2008 o vlogi nacionalnih sodnikov v evropskem sodnem sistemu (2),

ob upoštevanju resolucije Parlamenta z dne 25. novembra 2009 o stockholmskem programu (3),

ob upoštevanju vprašanja Komisiji z dne 10. maja 2010 o izobraževanju pravosodnih organov – stockholmski akcijski načrt (O-0063/2010 – B7-0306/2010),

ob upoštevanju členov 115(5) in 110(2) Poslovnika,

| A. | ker člena 81 in 82 Pogodbe o delovanju Evropske unije določata sprejetje ukrepov, da se zagotovi „pomoč pri usposabljanju sodnikov in sodnega osebja“, z rednim zakonodajnim postopkom, |
| --- | --- |

A.

ker člena 81 in 82 Pogodbe o delovanju Evropske unije določata sprejetje ukrepov, da se zagotovi „pomoč pri usposabljanju sodnikov in sodnega osebja“, z rednim zakonodajnim postopkom,

| B. | ker je Komisija v svojem akcijskem načrtu izvajanja stockholmskega programa napovedala, da bo leta 2011 predstavila sporočilo o akcijskem načrtu evropskega izobraževanja za vse pravniške poklice in v letih 2010–2012 sprožila pilotne projekte izmenjave za pravosodne organe in pravne strokovnjake po zgledu programa Erasmus, |
| --- | --- |

B.

ker je Komisija v svojem akcijskem načrtu izvajanja stockholmskega programa napovedala, da bo leta 2011 predstavila sporočilo o akcijskem načrtu evropskega izobraževanja za vse pravniške poklice in v letih 2010–2012 sprožila pilotne projekte izmenjave za pravosodne organe in pravne strokovnjake po zgledu programa Erasmus,

| C. | ker je pri izobraževanju v obliki tečajev za spoznavanje nacionalnega, primerjalnega in evropskega prava treba upoštevati posebne potrebe sodnikov, pri organizaciji teh tečajev pa pokazati rahločutnost, |
| --- | --- |

C.

ker je pri izobraževanju v obliki tečajev za spoznavanje nacionalnega, primerjalnega in evropskega prava treba upoštevati posebne potrebe sodnikov, pri organizaciji teh tečajev pa pokazati rahločutnost,

| D. | ker je zlasti težko organizirati izobraževanja za sodnike, glede na njihovo pomanjkanje časa in omejeno razpoložljivost, njihovo neodvisnost in glede na zahtevo, da so tečaji oblikovani v skladu z njihovimi posebnimi potrebami v zvezi s perečimi pravnimi vprašanji, |
| --- | --- |

D.

ker je zlasti težko organizirati izobraževanja za sodnike, glede na njihovo pomanjkanje časa in omejeno razpoložljivost, njihovo neodvisnost in glede na zahtevo, da so tečaji oblikovani v skladu z njihovimi posebnimi potrebami v zvezi s perečimi pravnimi vprašanji,

| E. | ker mora biti cilj teh tečajev tudi ustvarjanje komunikacijskih kanalov med udeleženci in torej spodbujanje evropske pravosodne kulture, ki bi temeljila na medsebojnem razumevanju, s tem pa bi se okrepilo vzajemno zaupanje, na katerem temelji sistem vzajemnega priznavanja sodb, |
| --- | --- |

E.

ker mora biti cilj teh tečajev tudi ustvarjanje komunikacijskih kanalov med udeleženci in torej spodbujanje evropske pravosodne kulture, ki bi temeljila na medsebojnem razumevanju, s tem pa bi se okrepilo vzajemno zaupanje, na katerem temelji sistem vzajemnega priznavanja sodb,

| F. | ker bodo kljub pritisku na nacionalne proračune države članice pristojne za izobraževanje pravosodnih organov in morajo sprejeti odgovornost za to, |
| --- | --- |

F.

ker bodo kljub pritisku na nacionalne proračune države članice pristojne za izobraževanje pravosodnih organov in morajo sprejeti odgovornost za to,

| G. | ker je vseeno nujno imeti sredstva EU za take tečaje za pravosodne organe, katerih namen je spodbujati evropsko pravosodno kulturo, |
| --- | --- |

G.

ker je vseeno nujno imeti sredstva EU za take tečaje za pravosodne organe, katerih namen je spodbujati evropsko pravosodno kulturo,

| H. | ker lahko ustrezno izobraževanje pravosodnih organov in vzpostavitev evropske pravosodne kulture pospešita sodne postopke v čezmejnih zadevah in torej znatno prispevata k izboljšanju delovanja notranjega trga tako za podjetja kot za državljane, s tem pa državljanom, ki so uveljavili pravico do prostega gibanja, olajšata dostop do sodnega varstva, |
| --- | --- |

H.

ker lahko ustrezno izobraževanje pravosodnih organov in vzpostavitev evropske pravosodne kulture pospešita sodne postopke v čezmejnih zadevah in torej znatno prispevata k izboljšanju delovanja notranjega trga tako za podjetja kot za državljane, s tem pa državljanom, ki so uveljavili pravico do prostega gibanja, olajšata dostop do sodnega varstva,

| I. | ker bi Komisija morala pregledati nacionalne programe izobraževanja in šole za pravosodne organe, tudi zato, da prepozna najboljše prakse v tem sektorju, |
| --- | --- |

I.

ker bi Komisija morala pregledati nacionalne programe izobraževanja in šole za pravosodne organe, tudi zato, da prepozna najboljše prakse v tem sektorju,

| J. | ker je treba pri vzpostavitvi pilotnih projektov za izobraževanje pravosodnih organov temeljiti na obstoječih strukturah in mrežah, zlasti na evropski mreži za izobraževanje pravosodnih organov in na akademiji za evropsko pravo, ter vključiti mrežo predsednikov vrhovnih sodišč, evropsko mrežo svetov za pravosodje, združenje državnih svetov in vrhovnega upravnega sodstva ter mrežo evropskih državnih tožilcev Eurojust, |
| --- | --- |

J.

ker je treba pri vzpostavitvi pilotnih projektov za izobraževanje pravosodnih organov temeljiti na obstoječih strukturah in mrežah, zlasti na evropski mreži za izobraževanje pravosodnih organov in na akademiji za evropsko pravo, ter vključiti mrežo predsednikov vrhovnih sodišč, evropsko mrežo svetov za pravosodje, združenje državnih svetov in vrhovnega upravnega sodstva ter mrežo evropskih državnih tožilcev Eurojust,

| 1. | pozdravlja hitri odziv Komisije na predloge iz resolucije Parlamenta z dne 25. novembra 2009; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja hitri odziv Komisije na predloge iz resolucije Parlamenta z dne 25. novembra 2009;

| 2. | poziva Komisijo in Svet, naj zagotovita, da bo Parlament popolnoma vključen v zasnovo in odobritev organizacije izobraževanja pravosodnih organov, zlasti pilotnih projektov iz akcijskega načrta Komisije v skladu s členoma 81 in 82 Pogodbe o delovanju Evropske unije; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo in Svet, naj zagotovita, da bo Parlament popolnoma vključen v zasnovo in odobritev organizacije izobraževanja pravosodnih organov, zlasti pilotnih projektov iz akcijskega načrta Komisije v skladu s členoma 81 in 82 Pogodbe o delovanju Evropske unije;

| 3. | meni, da predlagani pilotni projekti za zaposlene v pravosodnih organih ne bi smeli biti omejeni na projekte izmenjave po zgledu programa Erasmus; |
| --- | --- |

3.

meni, da predlagani pilotni projekti za zaposlene v pravosodnih organih ne bi smeli biti omejeni na projekte izmenjave po zgledu programa Erasmus;

| 4. | poziva Komisijo, naj začne posvetovanje, zlasti s Parlamentom, da čim prej zasnuje in pripravi prihodnje pilotne projekte; |
| --- | --- |

4.

poziva Komisijo, naj začne posvetovanje, zlasti s Parlamentom, da čim prej zasnuje in pripravi prihodnje pilotne projekte;

| 5. | poziva Komisijo, naj ob sodelovanju držav članic in Sveta čim prej pripravi predloge za vzpostavitev mreže izobraževalnih organov na področju prava po vsej Uniji, ki bodo pooblaščeni za stalno, nepretrgano nudenje tečajev spoznavanja nacionalnega, primerjalnega in evropskega prava za zaposlene v pravosodnih organih; |
| --- | --- |

5.

poziva Komisijo, naj ob sodelovanju držav članic in Sveta čim prej pripravi predloge za vzpostavitev mreže izobraževalnih organov na področju prava po vsej Uniji, ki bodo pooblaščeni za stalno, nepretrgano nudenje tečajev spoznavanja nacionalnega, primerjalnega in evropskega prava za zaposlene v pravosodnih organih;

| 6. | poziva Komisijo, naj se posvetuje s Parlamentom o ločenih načrtih za vzpostavitev evropske institucije, ki bo temeljila na obstoječih strukturah in mrežah, zlasti na evropski mreži za izobraževanje pravosodnih organov in na akademiji za evropsko pravo; |
| --- | --- |

6.

poziva Komisijo, naj se posvetuje s Parlamentom o ločenih načrtih za vzpostavitev evropske institucije, ki bo temeljila na obstoječih strukturah in mrežah, zlasti na evropski mreži za izobraževanje pravosodnih organov in na akademiji za evropsko pravo;

| 7. | poziva Komisijo, naj predloži konkretne predloge za financiranje prihodnjega akcijskega načrta za izobraževanje pravosodnih organov; |
| --- | --- |

7.

poziva Komisijo, naj predloži konkretne predloge za financiranje prihodnjega akcijskega načrta za izobraževanje pravosodnih organov;

| 8. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Komisiji in Svetu. |
| --- | --- |

8.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Komisiji in Svetu.

---

(1)  KOM(2010)0171.

(2)  Sprejeta besedila, P6_TA(2008)0352.

(3)  Sprejeta besedila, P7_TA(2009)0090.

---

| 12.8.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 236/132 |
| --- | --- | --- | --- |

12.8.2011

SL

Uradni list Evropske unije

CE 236/132

---

Četrtek, 17. junij 2010Nova pobuda za strategijo za trajnostni razvoj evropskega ribogojstva

P7_TA(2010)0243

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. junija 2010 o novi pobudi za Strategijo za trajnostni razvoj evropskega ribogojstva (2009/2107(INI))

2011/C 236 E/24

Evropski parlament,

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom Izgradnja trajnostne prihodnosti ribogojstva – Nova pobuda za Strategijo za trajnostni razvoj evropskega ribogojstva (KOM(2009)0162),

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 710/2009 z dne 5. avgusta 2009 o spremembi Uredbe (ES) št. 889/2008 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 834/2007 v zvezi z določitvijo podrobnih pravil o ekološkem gojenju živali iz ribogojstva in ekološki pridelavi morskih alg (1),

ob upoštevanju Uredbe Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 708/2007 o uporabi tujih in lokalno neprisotnih vrst v ribogojstvu (KOM(2009)0541),

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 257/2009 z dne 24. marca 2009 o spremembi Uredbe (ES) št. 794/2004 glede obrazca za dodatne informacije za priglasitev pomoči za ribištvo in ribogojstvo (2),

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 248/2009 z dne 19. marca 2009 o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 104/2000 glede obvestil o priznanju organizacij proizvajalcev, določanja cen in intervencije v okviru skupne organizacije trga za ribiške proizvode in proizvode akvakulture (prenovitev) (3),

ob upoštevanju Direktive Sveta 2006/88/ES z dne 24. oktobra 2006 o zahtevah za zdravstveno varstvo živali in proizvodov iz ribogojstva ter o preprečevanju in nadzoru nekaterih bolezni pri vodnih živalih (4) in Odločbe Komisije 2008/946/ES z dne 12. decembra 2008 o izvajanju te Direktive Sveta 2006/88/ES glede zahtev v zvezi s karanteno za živali iz ribogojstva (5),

ob upoštevanju Direktive 2000/60/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2000 o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti na področju vodne politike (6),

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 66/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. novembra 2009 o znaku EU za okolje (7),

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 834/2007 z dne 28. junija 2007 o ekološki pridelavi in označevanju ekoloških proizvodov (8),

ob upoštevanju Uredbe Komisije (EU) št. 271/2010 z dne 24. marca 2010 o spremembi Uredbe (ES) št. 889/2008 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 834/2007 v zvezi z logotipom ekološke pridelave Evropske unije (9),

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 1251/2008 z dne 12. decembra 2008 o izvajanju Direktive Sveta 2006/88/ES glede pogojev in zahtev v zvezi z izdajanjem spričeval za dajanje živali in proizvodov iz ribogojstva na trg in za njihov uvoz v Skupnost ter o določitvi seznama vektorskih vrst (10),

ob upoštevanju sporočil Komisije Smernice za celostni pristop k pomorski politiki: za najboljšo prakso pri celostnem upravljanju morij in posvetovanje z zainteresiranimi stranmi (KOM(2008)0395), Časovni načrt za pomorsko prostorsko načrtovanje: doseganje skupnih načel v EU (KOM(2008)0791) in Razvoj mednarodne dimenzije celostne pomorske politike Evropske unije (KOM(2009)0536), pa tudi nedavnega vmesnega poročila o napredku celostne pomorske politike EU (KOM(2009)0540),

ob upoštevanju znanstvenih poročil in mnenj Evropske agencije za varnost hrane iz leta 2008 o dobrem počutju glavnih šestih gojenih vrst rib v Evropski uniji ter znanstvenih mnenj te agencije iz leta 2009 o dobrobiti osmih gojenih vrst rib pri usmrtitvi,

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. februarja 2010 (11) o zeleni knjigi Komisije o prihodnosti skupne ribiške politike (KOM(2009)0163),

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 4. decembra 2008 (12) o sprejetju evropskega načrta za upravljanje populacije kormoranov,

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 2. septembra 2008 (13) o ribištvu in ribogojstvu v okviru celostnega upravljanja obalnih območij v Evropi,

ob upoštevanju svojega stališča z dne 31. januarja 2008 (14) o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o predložitvi statističnih podatkov držav članic o ribogojstvu,

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. decembra 2007 (15) o skupni ureditvi trgov za ribiške proizvode in proizvode iz ribogojstva,

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. septembra 2006 (16) o sprožitvi razprave o pristopu Skupnosti k sistemu okoljskega označevanja za ribiške proizvode,

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. januarja 2003 (17) o ribogojstvu v Evropski uniji: sedanjost in prihodnost,

ob upoštevanju smernic za pregled državnih pomoči za ribištvo in ribogojstvo (18) in sprejetja teh smernic s strani držav članic (19),

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in svoje resolucije z dne 7. maja 2009 o novi vlogi in pristojnostih Parlamenta pri izvajanju Lizbonske pogodbe (20),

ob upoštevanju poročila s četrte seje pododbora FAO za ribogojstvo (21),

ob upoštevanju Kodeksa ravnanja za odgovorno ribištvo FAO (22),

ob upoštevanju člena 48 svojega poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za ribištvo in mnenja Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane (A7-0150/2010),

| A. | ker še ne obstaja poseben in usklajen zakonodajni okvir EU za ribogojni sektor; ker je ta sektor ureja vrsta predpisov EU z različnih področij (okolje, javno zdravje itd.) ter nacionalni predpisi, ki se lahko zelo razlikujejo med državami, kar povzroča zmedo med izvajalci v sektorju ter ustvarja razmere, ugodne za diskriminacijo in izkrivljanje trga, |
| --- | --- |

A.

ker še ne obstaja poseben in usklajen zakonodajni okvir EU za ribogojni sektor; ker je ta sektor ureja vrsta predpisov EU z različnih področij (okolje, javno zdravje itd.) ter nacionalni predpisi, ki se lahko zelo razlikujejo med državami, kar povzroča zmedo med izvajalci v sektorju ter ustvarja razmere, ugodne za diskriminacijo in izkrivljanje trga,

| B. | ker je v zvezi s tem najprimerneje, da Komisija pripravi uredbo, v kateri bo določila pravila za ribogojni sektor in tako uvedla potrebno zakonodajno jasnost, |
| --- | --- |

B.

ker je v zvezi s tem najprimerneje, da Komisija pripravi uredbo, v kateri bo določila pravila za ribogojni sektor in tako uvedla potrebno zakonodajno jasnost,

| C. | ker je ribogojni sektor inovativen, potencialno visokotehnološki gospodarski sektor, v katerega se vlagajo velika sredstva za objekte in raziskave, z dolgoročnimi operativnimi in finančnimi načrti, ki potrebujejo pravno varnost in jasne ter ustaljene zakonodajne okvire, |
| --- | --- |

C.

ker je ribogojni sektor inovativen, potencialno visokotehnološki gospodarski sektor, v katerega se vlagajo velika sredstva za objekte in raziskave, z dolgoročnimi operativnimi in finančnimi načrti, ki potrebujejo pravno varnost in jasne ter ustaljene zakonodajne okvire,

| D. | ker ribogojni sektor neposredno vpliva na sektorje, ki so bistvenega pomena za našo družbo, kot so okolje, turizem, urbanistično načrtovanje in regionalni razvoj, javno zdravje in varstvo potrošnikov; ker je nujno potrebno upoštevati interese sektorja in zagotoviti njegovo enakopravno obravnavanje, |
| --- | --- |

D.

ker ribogojni sektor neposredno vpliva na sektorje, ki so bistvenega pomena za našo družbo, kot so okolje, turizem, urbanistično načrtovanje in regionalni razvoj, javno zdravje in varstvo potrošnikov; ker je nujno potrebno upoštevati interese sektorja in zagotoviti njegovo enakopravno obravnavanje,

| E. | ker morajo biti vse oblike ribogojstva trajnostne in družbeno pravične, kar pomeni, da se ne sme povzročati škoda ekosistemom zaradi večje koncentracije naravnih snovi in snovi, ki jih proizvaja človek, kot so nerazgradljive kemikalije in ogljikov dioksid, ali zaradi fizičnih motenj, |
| --- | --- |

E.

ker morajo biti vse oblike ribogojstva trajnostne in družbeno pravične, kar pomeni, da se ne sme povzročati škoda ekosistemom zaradi večje koncentracije naravnih snovi in snovi, ki jih proizvaja človek, kot so nerazgradljive kemikalije in ogljikov dioksid, ali zaradi fizičnih motenj,

| F. | ker se je izkazalo, da je sporočilo Komisije z dne 19. septembra 2002 (KOM(2002)0511) očitno nezadostno za spodbujanje držav članic, da bi pomembno vplivale na razvoj ribogojnega sektorja Skupnosti, čeprav se je ta sektor močno razvil na svetovni ravni, poleg tega pa se je povečalo povpraševanje po ribiških proizvodih tako iz divjih voda kot iz ribogojnic, kar je povzročilo veliko povečanje uvoza teh proizvodov iz tretjih držav, |
| --- | --- |

F.

ker se je izkazalo, da je sporočilo Komisije z dne 19. septembra 2002 (KOM(2002)0511) očitno nezadostno za spodbujanje držav članic, da bi pomembno vplivale na razvoj ribogojnega sektorja Skupnosti, čeprav se je ta sektor močno razvil na svetovni ravni, poleg tega pa se je povečalo povpraševanje po ribiških proizvodih tako iz divjih voda kot iz ribogojnic, kar je povzročilo veliko povečanje uvoza teh proizvodov iz tretjih držav,

| G. | ker je EU neto uvoznica ribiških proizvodov in proizvodov iz ribogojstva, ker povpraševanje po teh proizvodih narašča tako na svetovni ravni zaradi rasti prebivalstva kot tudi na ravni Skupnosti, saj so in bodo k EU pristopile države, v katerih je to povpraševanje še bolj izrazito, in ker se hkrati spreminjajo prehranjevalne navade v prid prehrani na osnovi bolj zdravih proizvodov, |
| --- | --- |

G.

ker je EU neto uvoznica ribiških proizvodov in proizvodov iz ribogojstva, ker povpraševanje po teh proizvodih narašča tako na svetovni ravni zaradi rasti prebivalstva kot tudi na ravni Skupnosti, saj so in bodo k EU pristopile države, v katerih je to povpraševanje še bolj izrazito, in ker se hkrati spreminjajo prehranjevalne navade v prid prehrani na osnovi bolj zdravih proizvodov,

| H. | in ker je treba uvesti zanesljiv sistem certificiranja proizvodov iz ribogojstva, |
| --- | --- |

H.

in ker je treba uvesti zanesljiv sistem certificiranja proizvodov iz ribogojstva,

| I. | ker lahko trajnostno ribogojstvo Skupnosti odločilno prispeva k zagotavljanju preskrbe z ribiškimi proizvodi visoke kakovosti ter zmanjša pritisk na divje vrste z raznovrstnostjo virov za preskrbo z ribiškimi proizvodi in proizvodi iz ribogojstva, obenem pa ima pomembno vlogo pri zanesljivi preskrbi s hrano, gospodarskih dejavnostih in zaposlovanju, zlasti na podeželju in v obalnih območjih, |
| --- | --- |

I.

ker lahko trajnostno ribogojstvo Skupnosti odločilno prispeva k zagotavljanju preskrbe z ribiškimi proizvodi visoke kakovosti ter zmanjša pritisk na divje vrste z raznovrstnostjo virov za preskrbo z ribiškimi proizvodi in proizvodi iz ribogojstva, obenem pa ima pomembno vlogo pri zanesljivi preskrbi s hrano, gospodarskih dejavnostih in zaposlovanju, zlasti na podeželju in v obalnih območjih,

| J. | ker bi EU morala dati več strateškega pomena trajnostnemu ribogojnemu sektorju in njegovemu razvoju na ravni Skupnosti ter mu nameniti potrebno finančno pomoč, pri tem pa upoštevati, da so z visoko tehnologijo, ki je potrebna v ribogojni dejavnosti, pogosto povezane velike naložbe podjetij, ne glede na njihovo velikost, |
| --- | --- |

J.

ker bi EU morala dati več strateškega pomena trajnostnemu ribogojnemu sektorju in njegovemu razvoju na ravni Skupnosti ter mu nameniti potrebno finančno pomoč, pri tem pa upoštevati, da so z visoko tehnologijo, ki je potrebna v ribogojni dejavnosti, pogosto povezane velike naložbe podjetij, ne glede na njihovo velikost,

| K. | ker se zaradi pomena razvoja ribogojnega sektorja Komisija poziva, da v ta namen opredeli delež evropskega ribiškega sklada; ker bodo morali biti ustrezni instrumenti primerno prilagodljivi in učinkoviti, da bi zagotovili razvoj sektorja, tudi znanstvenih raziskav, |
| --- | --- |

K.

ker se zaradi pomena razvoja ribogojnega sektorja Komisija poziva, da v ta namen opredeli delež evropskega ribiškega sklada; ker bodo morali biti ustrezni instrumenti primerno prilagodljivi in učinkoviti, da bi zagotovili razvoj sektorja, tudi znanstvenih raziskav,

| L. | ker obstaja močna potreba po raziskavah in tehnoloških inovacijah, ki so potrebne za zagotovitev konkurenčnosti in trajnosti ribogojstva za uspešno delovanje v ribogojnem sektorju, ki je večkrat nedosegljiv za mnoga podjetja v sektorju, ne glede na to, ali so to mala in srednja ali velika podjetja, |
| --- | --- |

L.

ker obstaja močna potreba po raziskavah in tehnoloških inovacijah, ki so potrebne za zagotovitev konkurenčnosti in trajnosti ribogojstva za uspešno delovanje v ribogojnem sektorju, ki je večkrat nedosegljiv za mnoga podjetja v sektorju, ne glede na to, ali so to mala in srednja ali velika podjetja,

| M. | ker mora biti učinkovita politika v prid trajnostnega ribogojstva strukturirana tako, da bo lahko izkoristila in spodbujala multidisciplinarno in usklajeno sodelovanje vseh z dejavnostjo povezanih sektorjev, |
| --- | --- |

M.

ker mora biti učinkovita politika v prid trajnostnega ribogojstva strukturirana tako, da bo lahko izkoristila in spodbujala multidisciplinarno in usklajeno sodelovanje vseh z dejavnostjo povezanih sektorjev,

| N. | ker z izvajanjem uredb (ES) št. 834/2007, 889/2008 in 710/2009 EU že izvaja politika v podporo ekološkim kmetijskim proizvodom in proizvodom iz ekološkega ribogojstva, kar je ključni preobrat za evropski trajnostni ribogojni sektor, vezan na močno uveljavljanje proizvoda, da se poveča njegova konkurenčnost ter potrošnikova varnost, obveščenost in svoboda pri izbiri, |
| --- | --- |

N.

ker z izvajanjem uredb (ES) št. 834/2007, 889/2008 in 710/2009 EU že izvaja politika v podporo ekološkim kmetijskim proizvodom in proizvodom iz ekološkega ribogojstva, kar je ključni preobrat za evropski trajnostni ribogojni sektor, vezan na močno uveljavljanje proizvoda, da se poveča njegova konkurenčnost ter potrošnikova varnost, obveščenost in svoboda pri izbiri,

| O. | ker bo morala vsaka politika v prid trajnostnega ribogojstva, tako na ravni Skupnosti kot na nacionalni ravni, upoštevali različne pogoje za ribogojno proizvodnjo (morske ribe, sladkovodne ribe, mehkužci, raki, morske alge in iglokožci) z ukrepi, prilagojenimi objektom in različnim tržnim in konkurenčnim strukturam in problematikam, |
| --- | --- |

O.

ker bo morala vsaka politika v prid trajnostnega ribogojstva, tako na ravni Skupnosti kot na nacionalni ravni, upoštevali različne pogoje za ribogojno proizvodnjo (morske ribe, sladkovodne ribe, mehkužci, raki, morske alge in iglokožci) z ukrepi, prilagojenimi objektom in različnim tržnim in konkurenčnim strukturam in problematikam,

| P. | ker je treba pri ukrepih za spodbujanje trajnostnega razvoja ribogojstva v nekaterih primerih upoštevati, da mora biti raven stresa zaradi gostote v gojiščih in prevoza čim nižja, ter da je treba poiskati bolj humane tehnike ubijanja, kot tudi načine za splošno dobro počutje rib, |
| --- | --- |

P.

ker je treba pri ukrepih za spodbujanje trajnostnega razvoja ribogojstva v nekaterih primerih upoštevati, da mora biti raven stresa zaradi gostote v gojiščih in prevoza čim nižja, ter da je treba poiskati bolj humane tehnike ubijanja, kot tudi načine za splošno dobro počutje rib,

| Q. | ker člen 13 Pogodbe o delovanju Evropske unije ribe priznava kot čuteča bitja in določa, da Unija in države članice pri oblikovanju in izvajanju svojih politik na področju ribištva v celoti upoštevajo zahteve po dobrem počutju živali, |
| --- | --- |

Q.

ker člen 13 Pogodbe o delovanju Evropske unije ribe priznava kot čuteča bitja in določa, da Unija in države članice pri oblikovanju in izvajanju svojih politik na področju ribištva v celoti upoštevajo zahteve po dobrem počutju živali,

| R. | ker v mnogih državah Unije izvajalci v sektorju nosijo preveliko birokratsko in upravno breme, ki izvirajo iz obstoječega zakonodajnega okvira in ki omejujejo proizvodnjo in konkurenčnost njihovih podjetij ter tako odvračajo vlagatelje, |
| --- | --- |

R.

ker v mnogih državah Unije izvajalci v sektorju nosijo preveliko birokratsko in upravno breme, ki izvirajo iz obstoječega zakonodajnega okvira in ki omejujejo proizvodnjo in konkurenčnost njihovih podjetij ter tako odvračajo vlagatelje,

| S. | ker so ribe naravna prehrana veliko gojenih vrst rib in ker večina ribogojnic uporablja prehrano z nekaj ribje moke in ribjega olja, |
| --- | --- |

S.

ker so ribe naravna prehrana veliko gojenih vrst rib in ker večina ribogojnic uporablja prehrano z nekaj ribje moke in ribjega olja,

| T. | ker obenem v mnogih državah Unije manjka poseben nacionalni ali regionalni ureditveni urbanistični načrt, ki bi uredil objekte na celini, na obali in na morju ter na pregleden način določil področja, primerna za ribogojnice, da bi se preprečilo zelo predvidljivo navzkrižje interesov s politikami za zaščito okolja in drugimi gospodarskimi sektorji, kot so turizem, kmetijstvo, obalni ribolov, |
| --- | --- |

T.

ker obenem v mnogih državah Unije manjka poseben nacionalni ali regionalni ureditveni urbanistični načrt, ki bi uredil objekte na celini, na obali in na morju ter na pregleden način določil področja, primerna za ribogojnice, da bi se preprečilo zelo predvidljivo navzkrižje interesov s politikami za zaščito okolja in drugimi gospodarskimi sektorji, kot so turizem, kmetijstvo, obalni ribolov,

| U. | ker politika v prid trajnostnega ribogojstva lahko sobiva z območji Nature 2000 ter lahko celo pozitivno prispeva k njihovemu upravljanju, ko to omogočajo cilji ohranitve območja, in varstvu prizadetih populacij pri tradicionalnih dejavnostih gojenja morskih sadežev ali zagotavljanju ribogojnic primerne velikosti, za katere ni drugih lokacij, ki bi izpolnjevale pravila Skupnosti o oceni vpliva na okolje in bile skladne z določbami o varstvu habitatov, |
| --- | --- |

U.

ker politika v prid trajnostnega ribogojstva lahko sobiva z območji Nature 2000 ter lahko celo pozitivno prispeva k njihovemu upravljanju, ko to omogočajo cilji ohranitve območja, in varstvu prizadetih populacij pri tradicionalnih dejavnostih gojenja morskih sadežev ali zagotavljanju ribogojnic primerne velikosti, za katere ni drugih lokacij, ki bi izpolnjevale pravila Skupnosti o oceni vpliva na okolje in bile skladne z določbami o varstvu habitatov,

| V. | ker so proizvodom EU močna konkurenca proizvodi iz tretjih držav (zlasti iz Turčije, Čila, Vietnama, Kitajske), kjer so stroški obratovanja znatno nižji, ker jim ni treba upoštevati istih pravnih omejitev ter strogih okoljskih in fitosanitarnih predpisov in so plače nizke (socialni damping), kar ustvarja še večji pritisk na ribogojni sektor EU in vpliv na kakovost hrane ter ogroža zdravje potrošnikov, |
| --- | --- |

V.

ker so proizvodom EU močna konkurenca proizvodi iz tretjih držav (zlasti iz Turčije, Čila, Vietnama, Kitajske), kjer so stroški obratovanja znatno nižji, ker jim ni treba upoštevati istih pravnih omejitev ter strogih okoljskih in fitosanitarnih predpisov in so plače nizke (socialni damping), kar ustvarja še večji pritisk na ribogojni sektor EU in vpliv na kakovost hrane ter ogroža zdravje potrošnikov,

| W. | ker je vpliv ribogojnih dejavnosti na okolje v primerjavi z drugimi primarnimi sektorji manjši, zaradi česar so ribogojni proizvodi bolj trajnostni; ker se del evropske civilne družbe tega ne zaveda, iz česar lahko izvirajo neutemeljeni predsodki glede teh proizvodov, |
| --- | --- |

W.

ker je vpliv ribogojnih dejavnosti na okolje v primerjavi z drugimi primarnimi sektorji manjši, zaradi česar so ribogojni proizvodi bolj trajnostni; ker se del evropske civilne družbe tega ne zaveda, iz česar lahko izvirajo neutemeljeni predsodki glede teh proizvodov,

| X. | ker škoda, ki jo povzročajo kormorani, na številnih območjih ogroža obstoj tradicionalnega bolj naravnega ribogojstva, |
| --- | --- |

X.

ker škoda, ki jo povzročajo kormorani, na številnih območjih ogroža obstoj tradicionalnega bolj naravnega ribogojstva,

Splošne ugotovitve

| 1. | pozdravlja pobudo Komisije, da predstavi zgoraj navedeno sporočilo (KOM(2009)0162), kar kaže na večjo pozornost do sektorja trajnostnega ribogojstva pred zaželeno ponovno zakonodajno ureditvijo, ki bo bolj ustrezala potrebam in izzivom sektorja, da bi se okrepil na svetovni ravni; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja pobudo Komisije, da predstavi zgoraj navedeno sporočilo (KOM(2009)0162), kar kaže na večjo pozornost do sektorja trajnostnega ribogojstva pred zaželeno ponovno zakonodajno ureditvijo, ki bo bolj ustrezala potrebam in izzivom sektorja, da bi se okrepil na svetovni ravni;

| 2. | ugotavlja, da z začetkom veljavnosti Lizbonske pogodbe Evropski parlament ni več posvetovalni organ na ribiškem področju, ampak je postal sozakonodajalec tudi na področju ribogojstva; |
| --- | --- |

2.

ugotavlja, da z začetkom veljavnosti Lizbonske pogodbe Evropski parlament ni več posvetovalni organ na ribiškem področju, ampak je postal sozakonodajalec tudi na področju ribogojstva;

| 3. | meni, da se mora vsaka zakonodajna reforma ribogojnega sektorja nemoteno in skladno vključiti v sedanji proces reforme skupne ribiške politike; |
| --- | --- |

3.

meni, da se mora vsaka zakonodajna reforma ribogojnega sektorja nemoteno in skladno vključiti v sedanji proces reforme skupne ribiške politike;

| 4. | poudarja, da je Parlament že opozoril na potrebo po bolj jedrnati, dosledni in pregledni zakonodaji o ribogojstvu; |
| --- | --- |

4.

poudarja, da je Parlament že opozoril na potrebo po bolj jedrnati, dosledni in pregledni zakonodaji o ribogojstvu;

| 5. | je prepričan, da bi močan ribogojni sektor lahko postal središče razvoja mnogih obalnih območij držav članic in prispeval k razvoju z njim povezanih proizvodnih dejavnosti, od česar bi imeli veliko korist tudi potrošniki, in sicer v obliki visokokakovostnih, zdravih in trajnostno proizvedenih živilih; |
| --- | --- |

5.

je prepričan, da bi močan ribogojni sektor lahko postal središče razvoja mnogih obalnih območij držav članic in prispeval k razvoju z njim povezanih proizvodnih dejavnosti, od česar bi imeli veliko korist tudi potrošniki, in sicer v obliki visokokakovostnih, zdravih in trajnostno proizvedenih živilih;

| 6. | meni, da bi bilo treba konkurenčnost ribogojstva Skupnosti okrepiti z močno, dejavno, ciljno usmerjeno in trajno podporo raziskavam in tehnološkemu razvoju, kar je ključnega pomena za razvoj trajnostnega, modernega, učinkovitega, gospodarsko močnega in okolju prijaznega ribogojstva; poudarja tudi, da so raziskovalne mreže, medpanožne raziskovalne skupine, prenos tehnologije in usklajevanje med sektorjem in znanstveniki prek tehnoloških platform bistveni za zagotovitev dobrega donosa naložb v raziskave in razvoj; |
| --- | --- |

6.

meni, da bi bilo treba konkurenčnost ribogojstva Skupnosti okrepiti z močno, dejavno, ciljno usmerjeno in trajno podporo raziskavam in tehnološkemu razvoju, kar je ključnega pomena za razvoj trajnostnega, modernega, učinkovitega, gospodarsko močnega in okolju prijaznega ribogojstva; poudarja tudi, da so raziskovalne mreže, medpanožne raziskovalne skupine, prenos tehnologije in usklajevanje med sektorjem in znanstveniki prek tehnoloških platform bistveni za zagotovitev dobrega donosa naložb v raziskave in razvoj;

| 7. | pozdravlja ustanovitev evropske tehnološke in inovacijske platforme za ribogojstvo, s čimer se upošteva, da je treba ribogojni sektor podpreti z odličnostjo na področju raziskav in razvoja, da bi se lahko odzval na prihajajoče izzive; |
| --- | --- |

7.

pozdravlja ustanovitev evropske tehnološke in inovacijske platforme za ribogojstvo, s čimer se upošteva, da je treba ribogojni sektor podpreti z odličnostjo na področju raziskav in razvoja, da bi se lahko odzval na prihajajoče izzive;

| 8. | meni, da bo odločilni pomen za uspeh evropskega trajnostnega ribogojstva imelo oblikovanje podjetništvu naklonjenega okolja na nacionalni in lokalni ravni, zato poziva države članice, naj si brez odlašanja pospešeno prizadevajo za dosego takega okolja ter naj spodbujajo izmenjave izkušenj in dobre prakse na ravni Skupnosti; |
| --- | --- |

8.

meni, da bo odločilni pomen za uspeh evropskega trajnostnega ribogojstva imelo oblikovanje podjetništvu naklonjenega okolja na nacionalni in lokalni ravni, zato poziva države članice, naj si brez odlašanja pospešeno prizadevajo za dosego takega okolja ter naj spodbujajo izmenjave izkušenj in dobre prakse na ravni Skupnosti;

| 9. | poudarja, da bo zmanjšanje birokracije spodbudilo naložbe v sektor, ter meni, da morajo države članice tesnem sodelovanju z lokalnimi organi v najkrajšem času začeti izvajati postopke za poenostavljanje upravnih postopkov, ki predvidevajo pregledne in zakonsko urejene koncesijske postopke za prošnje za postavitev novih ribogojnic; |
| --- | --- |

9.

poudarja, da bo zmanjšanje birokracije spodbudilo naložbe v sektor, ter meni, da morajo države članice tesnem sodelovanju z lokalnimi organi v najkrajšem času začeti izvajati postopke za poenostavljanje upravnih postopkov, ki predvidevajo pregledne in zakonsko urejene koncesijske postopke za prošnje za postavitev novih ribogojnic;

| 10. | meni, da je trajnostni in ekološki ribogojni sektor Skupnosti sposoben potrošnike zalagati s prehrambnimi proizvodi visoke kakovosti za zdravo in uravnoteženo prehrano; |
| --- | --- |

10.

meni, da je trajnostni in ekološki ribogojni sektor Skupnosti sposoben potrošnike zalagati s prehrambnimi proizvodi visoke kakovosti za zdravo in uravnoteženo prehrano;

| 11. | meni, da je treba sisteme ribogojstva, ki izčrpavajo staleže prosto živečih rib ali onesnažujejo obalne vode, obravnavati kot netrajnostne ter da bi moralo evropsko ribogojstvo dati prednost rastlinojedim vrstam in mesojedim vrstam, ki lahko uspevajo ob manjši porabi ribje moke in olja; |
| --- | --- |

11.

meni, da je treba sisteme ribogojstva, ki izčrpavajo staleže prosto živečih rib ali onesnažujejo obalne vode, obravnavati kot netrajnostne ter da bi moralo evropsko ribogojstvo dati prednost rastlinojedim vrstam in mesojedim vrstam, ki lahko uspevajo ob manjši porabi ribje moke in olja;

| 12. | poudarja, da je širitev ribogojnega sektorja v Evropi odvisna od stalnega napredka pri zmanjševanju prehranskega dejavnika prostoživečih ulovljenih beljakovin na proizvod; poudarja, da staleži prostoživečih rib, primernih za proizvodnjo krme, so omejeni in pogosto prekomerno izkoriščani; pri razvoju ribogojstva bi se bilo treba bolj osredotočiti rastlinojede in ribojede vrste, s katerimi se še zmanjša prehranski dejavnik; |
| --- | --- |

12.

poudarja, da je širitev ribogojnega sektorja v Evropi odvisna od stalnega napredka pri zmanjševanju prehranskega dejavnika prostoživečih ulovljenih beljakovin na proizvod; poudarja, da staleži prostoživečih rib, primernih za proizvodnjo krme, so omejeni in pogosto prekomerno izkoriščani; pri razvoju ribogojstva bi se bilo treba bolj osredotočiti rastlinojede in ribojede vrste, s katerimi se še zmanjša prehranski dejavnik;

| 13. | meni, da je s povečanjem kakovosti ribje prehrane in z uvedbo in okrepitvijo meril za certifikacijo kakovostnih proizvodov iz ribogojstva ter proizvodov iz ekološkega ribogojstva treba hitro vpeljati in utrditi stroga in pregledna merila o kakovosti in sledljivosti ribogojnega proizvoda Skupnosti; |
| --- | --- |

13.

meni, da je s povečanjem kakovosti ribje prehrane in z uvedbo in okrepitvijo meril za certifikacijo kakovostnih proizvodov iz ribogojstva ter proizvodov iz ekološkega ribogojstva treba hitro vpeljati in utrditi stroga in pregledna merila o kakovosti in sledljivosti ribogojnega proizvoda Skupnosti;

| 14. | meni, da je prednostni cilj certifikacije ekološke kakovosti za proizvode iz ribogojstva ta, da spodbuja okolju prijazno izkoriščanje živih vodnih virov v okviru trajnostnega razvoja, ki upošteva okoljske, ekonomske in socialne vidike v skladu z načeli Kodeksa ravnanja za odgovorno ribištvo (23) in prihodnjih smernic FAO; |
| --- | --- |

14.

meni, da je prednostni cilj certifikacije ekološke kakovosti za proizvode iz ribogojstva ta, da spodbuja okolju prijazno izkoriščanje živih vodnih virov v okviru trajnostnega razvoja, ki upošteva okoljske, ekonomske in socialne vidike v skladu z načeli Kodeksa ravnanja za odgovorno ribištvo (23) in prihodnjih smernic FAO;

| 15. | poziva Komisijo, naj uvede evropski program ekološkega označevanja za ribiške proizvode in proizvode iz ribogojstva, ki bi sledil smernicam Skupnosti za ekološko označevanje; poudarja, da bi evropski proizvodi iz ribogojstva z ekološkim označevanjem pridobili konkurenčno prednost, hkrati pa bi se povečala preglednost na trgu, kjer lahko širjenje zasebnega certificiranja zmede potrošnika; |
| --- | --- |

15.

poziva Komisijo, naj uvede evropski program ekološkega označevanja za ribiške proizvode in proizvode iz ribogojstva, ki bi sledil smernicam Skupnosti za ekološko označevanje; poudarja, da bi evropski proizvodi iz ribogojstva z ekološkim označevanjem pridobili konkurenčno prednost, hkrati pa bi se povečala preglednost na trgu, kjer lahko širjenje zasebnega certificiranja zmede potrošnika;

| 16. | poziva Komisijo, naj ukrepa in zagotovi, da oskrbovanje z ribami za ribogojnice ne bo vplivalo na naravno stanje ali sposobnost za preživetje pri prostoživečih populacijah, na morske ekosisteme ter biotsko raznovrstnost na splošno; |
| --- | --- |

16.

poziva Komisijo, naj ukrepa in zagotovi, da oskrbovanje z ribami za ribogojnice ne bo vplivalo na naravno stanje ali sposobnost za preživetje pri prostoživečih populacijah, na morske ekosisteme ter biotsko raznovrstnost na splošno;

| 17. | meni, da je finančna pomoč za poravnavo škode, ki so jo povzročile po zakonu zaščitene živali, osnoven pogoj za razvoj trajnostnega, sodobnega in učinkovitega ribogojnega sektorja; |
| --- | --- |

17.

meni, da je finančna pomoč za poravnavo škode, ki so jo povzročile po zakonu zaščitene živali, osnoven pogoj za razvoj trajnostnega, sodobnega in učinkovitega ribogojnega sektorja;

| 18. | meni, da predlagana zakonodaja Skupnosti ne sme imeti splošnega ali nerazločevalnega pristopa, kljub temu, da se bo nanašala na skupne vidike, kot je presoja vpliva na okolje, uporaba in varstvo voda ali sledljivost izdelka; |
| --- | --- |

18.

meni, da predlagana zakonodaja Skupnosti ne sme imeti splošnega ali nerazločevalnega pristopa, kljub temu, da se bo nanašala na skupne vidike, kot je presoja vpliva na okolje, uporaba in varstvo voda ali sledljivost izdelka;

| 19. | poudarja, da se mora Unija bolj prepričljivo truditi za spodbujanje naložb v sektor trajnostnega ribogojstva prek dodatnega financiranja iz sklada Skupnosti za ribiški sektor, pri čemer se daje prednost najboljši okoljski praksi; vendar poudarja, da bi moralo biti financiranje dejavnosti v ribogojstvu v prihodnje možno le ob učinkovitem izvajanju direktive o presoji vplivov na okolje (24), s čimer bi zagotovili, da financirani projekti ne povzročajo degradacije okolja ali staležev prostoživečih rib ali školjk; |
| --- | --- |

19.

poudarja, da se mora Unija bolj prepričljivo truditi za spodbujanje naložb v sektor trajnostnega ribogojstva prek dodatnega financiranja iz sklada Skupnosti za ribiški sektor, pri čemer se daje prednost najboljši okoljski praksi; vendar poudarja, da bi moralo biti financiranje dejavnosti v ribogojstvu v prihodnje možno le ob učinkovitem izvajanju direktive o presoji vplivov na okolje (24), s čimer bi zagotovili, da financirani projekti ne povzročajo degradacije okolja ali staležev prostoživečih rib ali školjk;

| 20. | poudarja, da mora biti temeljno načelo politike EU za ribogojstvo spoštovanje biotske raznovrstnosti tako za domače vode kot v zunanji razsežnosti strategije za ribogojstvo, pri čemer je treba podpreti zgolj gojenje lokalnih vrst rib ali vrst, ki so se že uveljavljene; poziva k znanstveni oceni tveganja za vsak vnos tujerodnih vrst in k ukrepom, ki bodo omejili in nadzorovali okoljsko škodljive vrste; |
| --- | --- |

20.

poudarja, da mora biti temeljno načelo politike EU za ribogojstvo spoštovanje biotske raznovrstnosti tako za domače vode kot v zunanji razsežnosti strategije za ribogojstvo, pri čemer je treba podpreti zgolj gojenje lokalnih vrst rib ali vrst, ki so se že uveljavljene; poziva k znanstveni oceni tveganja za vsak vnos tujerodnih vrst in k ukrepom, ki bodo omejili in nadzorovali okoljsko škodljive vrste;

| 21. | ponavlja, da je treba tradicionalne dejavnosti gojenja morskih sadežev vključiti v skupno ribiško politiko skupaj z ostalim ribogojstvom, da se zagotovijo gospodarska, socialna in okoljska trajnost ter njihov nediskriminatoren dostop do evropskih sredstev; |
| --- | --- |

21.

ponavlja, da je treba tradicionalne dejavnosti gojenja morskih sadežev vključiti v skupno ribiško politiko skupaj z ostalim ribogojstvom, da se zagotovijo gospodarska, socialna in okoljska trajnost ter njihov nediskriminatoren dostop do evropskih sredstev;

| 22. | meni, da je nujno treba sprejeti vse potrebne ukrepe in ugotoviti, če so vsi proizvodi iz ribogojstva za uživanje ali predelavo, uvoženi iz tretjih držav, v skladu s predpisi o javnem zdravju in varnosti hrane, ki veljajo za proizvode Skupnosti, ter da jih pristojne službe skrbno pregledajo, ne da bi pri tem postavile nove trgovinske ovire, ampak da se spodbuja izmenjava najboljše prakse z državami v razvoju; |
| --- | --- |

22.

meni, da je nujno treba sprejeti vse potrebne ukrepe in ugotoviti, če so vsi proizvodi iz ribogojstva za uživanje ali predelavo, uvoženi iz tretjih držav, v skladu s predpisi o javnem zdravju in varnosti hrane, ki veljajo za proizvode Skupnosti, ter da jih pristojne službe skrbno pregledajo, ne da bi pri tem postavile nove trgovinske ovire, ampak da se spodbuja izmenjava najboljše prakse z državami v razvoju;

| 23. | poudarja, da je treba ribogojstvo obravnavati kot dopolnilo ribiškemu sektorju, zlasti glede preskrbe trga in zaposlovanja; |
| --- | --- |

23.

poudarja, da je treba ribogojstvo obravnavati kot dopolnilo ribiškemu sektorju, zlasti glede preskrbe trga in zaposlovanja;

Posebna opažanja

Zakonodajni, upravni in finančni okvir

| 24. | spodbuja Komisijo, naj hitro pripravi predlog uredbe, ki bo v enotnem besedilu zajemala vso zakonodajo Skupnosti za ureditev ribogojnega sektorja ter podpre uskladitev med različnimi generalnimi direktorati s pristojnostmi na tem področju; |
| --- | --- |

24.

spodbuja Komisijo, naj hitro pripravi predlog uredbe, ki bo v enotnem besedilu zajemala vso zakonodajo Skupnosti za ureditev ribogojnega sektorja ter podpre uskladitev med različnimi generalnimi direktorati s pristojnostmi na tem področju;

| 25. | poziva Komisijo, naj v uredbi opredeli posebna evropska merila za certificiranje in skupne predpise za različne kategorije proizvodov, ki jih morajo izpolnjevati si ustanove Skupnosti, hkrati pa poskrbeti za čim večjo usklajenost meril za okoljski vpliv na ravni Skupnosti, da se prepreči izkrivljanje konkurence med državami članicami, odgovornost izvajanja in preverjanja delovanja ribogojnic pa naj se prenese na pristojne organe držav članic v skladu z načelom subsidiarnosti: na primer merila za okoljski vpliv, uporabo vodnih virov, prehrano gojenih rib, mehkužcev in rakov v proizvodnih enotah, sledljivost in označevanje proizvodov, standardi za zdravje in dobro počutje živali itd.; |
| --- | --- |

25.

poziva Komisijo, naj v uredbi opredeli posebna evropska merila za certificiranje in skupne predpise za različne kategorije proizvodov, ki jih morajo izpolnjevati si ustanove Skupnosti, hkrati pa poskrbeti za čim večjo usklajenost meril za okoljski vpliv na ravni Skupnosti, da se prepreči izkrivljanje konkurence med državami članicami, odgovornost izvajanja in preverjanja delovanja ribogojnic pa naj se prenese na pristojne organe držav članic v skladu z načelom subsidiarnosti: na primer merila za okoljski vpliv, uporabo vodnih virov, prehrano gojenih rib, mehkužcev in rakov v proizvodnih enotah, sledljivost in označevanje proizvodov, standardi za zdravje in dobro počutje živali itd.;

| 26. | meni, da ribogojni sektor potrebuje ustrezen okvir in da bi moral obsegati več pomorskih dejavnosti, kot so pomorski promet, navtični turizem, vetrne elektrarne na morju, ribolov itd.; |
| --- | --- |

26.

meni, da ribogojni sektor potrebuje ustrezen okvir in da bi moral obsegati več pomorskih dejavnosti, kot so pomorski promet, navtični turizem, vetrne elektrarne na morju, ribolov itd.;

| 27. | poziva Komisijo, naj poskrbi, da se države članice formalno zavežejo, da bodo na svojem ozemlju poskrbele za predpise in spoštovale obstoječe okoljske predpise, predpise za zaščito turizma, in za območja, ki nimajo omejitev, sprejele urbanistične načrte, nujno potrebne za upravljanje morskih in obalnih območij ter kopenskih voda, da se lahko pripravijo sektorski načrti za ribogojstvo z jasno opredeljenimi območji, ki so na voljo za ustanovitev podjetij iz tega sektorja; |
| --- | --- |

27.

poziva Komisijo, naj poskrbi, da se države članice formalno zavežejo, da bodo na svojem ozemlju poskrbele za predpise in spoštovale obstoječe okoljske predpise, predpise za zaščito turizma, in za območja, ki nimajo omejitev, sprejele urbanistične načrte, nujno potrebne za upravljanje morskih in obalnih območij ter kopenskih voda, da se lahko pripravijo sektorski načrti za ribogojstvo z jasno opredeljenimi območji, ki so na voljo za ustanovitev podjetij iz tega sektorja;

| 28. | poziva države članice, naj predvidijo „urbanistično načrtovanje morja“ in celostno upravljanje obalnih območij, kot je predvideno v okviru nove pomorske politike EU, v skladu z ocenami vpliva na okolje, ki naj vključuje vse različne sektorske tipologije, kot je školjkarjenje, priobalno ribogojstvo, ribogojstvo na odprtem morju in v sladkih vodah, ter naj si prizadevajo za zmanjšanje sedanjih birokratskih ovir za pridobitev dovoljenj in koncesij, potrebnih za začetek dejavnosti na področju trajnostnega ribogojstva, po možnosti z uvedbo „enotnega okenca“, ki naj izvajalcem nudi možnost, da na enem mestu opravijo vse upravne obveznosti; prav tako poziva države članice, naj izdelajo dolgoročne strateške načrte za pospeševanje trajnostnega razvoja te dejavnosti za vse ukrepe, ki bodo spodbujali konkurenčnosti v sektorju ob upoštevanju posebnosti vsake države članice; |
| --- | --- |

28.

poziva države članice, naj predvidijo „urbanistično načrtovanje morja“ in celostno upravljanje obalnih območij, kot je predvideno v okviru nove pomorske politike EU, v skladu z ocenami vpliva na okolje, ki naj vključuje vse različne sektorske tipologije, kot je školjkarjenje, priobalno ribogojstvo, ribogojstvo na odprtem morju in v sladkih vodah, ter naj si prizadevajo za zmanjšanje sedanjih birokratskih ovir za pridobitev dovoljenj in koncesij, potrebnih za začetek dejavnosti na področju trajnostnega ribogojstva, po možnosti z uvedbo „enotnega okenca“, ki naj izvajalcem nudi možnost, da na enem mestu opravijo vse upravne obveznosti; prav tako poziva države članice, naj izdelajo dolgoročne strateške načrte za pospeševanje trajnostnega razvoja te dejavnosti za vse ukrepe, ki bodo spodbujali konkurenčnosti v sektorju ob upoštevanju posebnosti vsake države članice;

| 29. | želi, da bodoči evropski ribiški sklad v podporo spremenjeni skupni ribiški politiki predvidi posebne proračunske postavke za razvoj trajnostnega ribogojstva in za naložbe v sektor v skladu z najboljšo okoljsko prakso, spodbuja gospodarske dejavnosti in zaposlovanje, s posebnim poudarkom na tehnološko inovativnih objektih z manjšim vplivom na okolje (na primer s sistemi za čiščenje voda, ki bi omogočali odstranjevanje ostankov in onesnaževal), ribogojnicah, ki bi skrbele za zdravje in dobro počutje rib in oblikah trajnostnega ribogojstva; |
| --- | --- |

29.

želi, da bodoči evropski ribiški sklad v podporo spremenjeni skupni ribiški politiki predvidi posebne proračunske postavke za razvoj trajnostnega ribogojstva in za naložbe v sektor v skladu z najboljšo okoljsko prakso, spodbuja gospodarske dejavnosti in zaposlovanje, s posebnim poudarkom na tehnološko inovativnih objektih z manjšim vplivom na okolje (na primer s sistemi za čiščenje voda, ki bi omogočali odstranjevanje ostankov in onesnaževal), ribogojnicah, ki bi skrbele za zdravje in dobro počutje rib in oblikah trajnostnega ribogojstva;

| 30. | želi, da se pri dodeljevanju sredstev upoštevajo potrebe po finančni pomoči podjetjem v sektorju, zlasti srednjim in malim ter družinskim podjetjem, ki temelji na njihovem prispevku k socialnemu in gospodarskemu razvoju obalnega območja in s poudarkom na oddaljenih in mejnih območjih; |
| --- | --- |

30.

želi, da se pri dodeljevanju sredstev upoštevajo potrebe po finančni pomoči podjetjem v sektorju, zlasti srednjim in malim ter družinskim podjetjem, ki temelji na njihovem prispevku k socialnemu in gospodarskemu razvoju obalnega območja in s poudarkom na oddaljenih in mejnih območjih;

| 31. | podpira države članice pri poenostavitvi postopkov za izdajo dovoljenj, s katerimi bi spodbudili dostop do novih območij ter olajšali dolgoročni dostop do obstoječih, zlasti na območjih, kjer delujejo mala in srednja ter družinska podjetja; |
| --- | --- |

31.

podpira države članice pri poenostavitvi postopkov za izdajo dovoljenj, s katerimi bi spodbudili dostop do novih območij ter olajšali dolgoročni dostop do obstoječih, zlasti na območjih, kjer delujejo mala in srednja ter družinska podjetja;

| 32. | vztraja tudi, da je treba zagotoviti več finančnih sredstev za znanstveno raziskovanje, inovacije in prenos tehnologije na področje trajnostnega in ekološkega ribogojstva, ribogojstva na odprtem morju in v sladki vodi ter podjetjem, ki bodo preoblikovala del svoje tradicionalne proizvodnje v organsko prek politike, ki naj upošteva vse kritične sektorje, od preskrbovalne verige, do ocenjevanja in promoviranja proizvodov na trgu, z boljšim vključevanjem teh vidikov v tematske sklope, ki jih predvidevajo strukturni skladi in programi Skupnosti; |
| --- | --- |

32.

vztraja tudi, da je treba zagotoviti več finančnih sredstev za znanstveno raziskovanje, inovacije in prenos tehnologije na področje trajnostnega in ekološkega ribogojstva, ribogojstva na odprtem morju in v sladki vodi ter podjetjem, ki bodo preoblikovala del svoje tradicionalne proizvodnje v organsko prek politike, ki naj upošteva vse kritične sektorje, od preskrbovalne verige, do ocenjevanja in promoviranja proizvodov na trgu, z boljšim vključevanjem teh vidikov v tematske sklope, ki jih predvidevajo strukturni skladi in programi Skupnosti;

| 33. | poziva Komisijo, naj ribogojnemu sektorju priskrbi ekonomski instrument za krizne razmere in določi sisteme za pomoč v primeru bioloških naravnih katastrof (npr. širjenje strupenega fitoplanktona), katastrof, ki jih povzroči človek (npr. „Erika“ in „Prestige“), ali izrednih vremenskih pojavov (cikloni, poplave itd.); |
| --- | --- |

33.

poziva Komisijo, naj ribogojnemu sektorju priskrbi ekonomski instrument za krizne razmere in določi sisteme za pomoč v primeru bioloških naravnih katastrof (npr. širjenje strupenega fitoplanktona), katastrof, ki jih povzroči človek (npr. „Erika“ in „Prestige“), ali izrednih vremenskih pojavov (cikloni, poplave itd.);

| 34. | poziva Komisijo in države članice, naj podprejo poskuse za vzrejo avtohtonih vrst, tehnologije za gojenje zdrave ribe in prizadevanja proti boleznim v ribogojstvu, da bi se ustvarila raznovrstna ribogojna proizvodnja Skupnosti, ponudili proizvodi visoke kakovosti in z visoko dodano vrednostjo, obenem pa bi se spodbujale raziskave in izmenjava najboljše prakse za vzrejo omenjenih vrst in uporabo ustreznih proizvodnih metod ter tako dosegla večja konkurenčnost ribogojnih proizvodov v primerjavi z drugimi inovativnimi prehrambenimi proizvodi; |
| --- | --- |

34.

poziva Komisijo in države članice, naj podprejo poskuse za vzrejo avtohtonih vrst, tehnologije za gojenje zdrave ribe in prizadevanja proti boleznim v ribogojstvu, da bi se ustvarila raznovrstna ribogojna proizvodnja Skupnosti, ponudili proizvodi visoke kakovosti in z visoko dodano vrednostjo, obenem pa bi se spodbujale raziskave in izmenjava najboljše prakse za vzrejo omenjenih vrst in uporabo ustreznih proizvodnih metod ter tako dosegla večja konkurenčnost ribogojnih proizvodov v primerjavi z drugimi inovativnimi prehrambenimi proizvodi;

| 35. | poudarja, da je treba sprejeti ukrepe za zagotovitev obnove staležev vrst, ki postajajo redkejše v rekah, zlasti tradicionalno selivskih vrst, ki pomembno vplivajo na ekonomijo lokalnega prebivalstva (jeseter, čepa, losos itd.), in nekaterih morskih vrst, ter poziva Evropsko komisijo in države članice, naj zagotovijo ustrezna sredstva za izvajanje takšnih pobud; |
| --- | --- |

35.

poudarja, da je treba sprejeti ukrepe za zagotovitev obnove staležev vrst, ki postajajo redkejše v rekah, zlasti tradicionalno selivskih vrst, ki pomembno vplivajo na ekonomijo lokalnega prebivalstva (jeseter, čepa, losos itd.), in nekaterih morskih vrst, ter poziva Evropsko komisijo in države članice, naj zagotovijo ustrezna sredstva za izvajanje takšnih pobud;

| 36. | poziva Komisijo, naj upošteva usmeritev v razvoj ribogojnic na odprtem morju kot možni rešitvi za težave z razpoložljivostjo prostora na evropskih obalah in naj upošteva težke okoljske in podnebne pogoje, v katerih se ta vrsta ribogojstva izvaja; |
| --- | --- |

36.

poziva Komisijo, naj upošteva usmeritev v razvoj ribogojnic na odprtem morju kot možni rešitvi za težave z razpoložljivostjo prostora na evropskih obalah in naj upošteva težke okoljske in podnebne pogoje, v katerih se ta vrsta ribogojstva izvaja;

| 37. | poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo primerno poklicno izobraževanje na področju ribogojstva, da se poveča konkurenčnost sektorja, ter spodbujajo možno prekvalifikacijo poklicnih delavcev iz ribiškega sektorja v upravljavce ribogojnic ter tako prispevajo k ustvarjanju novih delovnih mest za mlade s podeželja, obalnih in zelo oddaljenih območij in zlasti v regijah, ki so močno odvisne od ribištva in ribogojnih dejavnosti; |
| --- | --- |

37.

poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo primerno poklicno izobraževanje na področju ribogojstva, da se poveča konkurenčnost sektorja, ter spodbujajo možno prekvalifikacijo poklicnih delavcev iz ribiškega sektorja v upravljavce ribogojnic ter tako prispevajo k ustvarjanju novih delovnih mest za mlade s podeželja, obalnih in zelo oddaljenih območij in zlasti v regijah, ki so močno odvisne od ribištva in ribogojnih dejavnosti;

| 38. | poziva države članice, naj razmislijo o ustanovitvi organizacij, specializiranih za promocijo proizvodov iz ribogojnic, ter poziva Komisijo, naj predpise, ki veljajo za organizacijo skupnih trgov, razširi na sektor trajnostnega ribogojstva ter naj podpre in spodbuja dejavnosti za promocijo proizvodov na ravni Skupnosti in na tujih trgih; |
| --- | --- |

38.

poziva države članice, naj razmislijo o ustanovitvi organizacij, specializiranih za promocijo proizvodov iz ribogojnic, ter poziva Komisijo, naj predpise, ki veljajo za organizacijo skupnih trgov, razširi na sektor trajnostnega ribogojstva ter naj podpre in spodbuja dejavnosti za promocijo proizvodov na ravni Skupnosti in na tujih trgih;

Politika za varstvo kakovosti in potrošnikov

| 39. | meni, da trajnostni razvoj ribogojstva ne more odstopati od zelo stroge politike za varstvo kakovosti, od proizvodnih metod, prijaznih do okolja in dobrega počutja živali –upoštevajoč prevoz gojene ribe, metode usmrtitve in prodajo žive ribe – do strogih sanitarnih meril ter visoke stopnje varstva potrošnikov; |
| --- | --- |

39.

meni, da trajnostni razvoj ribogojstva ne more odstopati od zelo stroge politike za varstvo kakovosti, od proizvodnih metod, prijaznih do okolja in dobrega počutja živali –upoštevajoč prevoz gojene ribe, metode usmrtitve in prodajo žive ribe – do strogih sanitarnih meril ter visoke stopnje varstva potrošnikov;

| 40. | zato poziva Komisijo, naj z uvedbo strogih predpisov v skladu z načeli Skupnosti o kakovostni in ekološki proizvodnji, ki naj potrošniku jamčijo zanesljivost proizvodnega in nadzornega sistema ter popolno sledljivost proizvodov iz ribogojstva, oblikuje posebno oznako Skupnosti za kakovost proizvodov iz ribogojstva ter oznako kakovosti za proizvode iz ribogojstva; spodbuja Komisijo, naj preuči uporabo obstoječih sistemov označevanja za kakovostne proizvode iz ekološkega ribogojstva; |
| --- | --- |

40.

zato poziva Komisijo, naj z uvedbo strogih predpisov v skladu z načeli Skupnosti o kakovostni in ekološki proizvodnji, ki naj potrošniku jamčijo zanesljivost proizvodnega in nadzornega sistema ter popolno sledljivost proizvodov iz ribogojstva, oblikuje posebno oznako Skupnosti za kakovost proizvodov iz ribogojstva ter oznako kakovosti za proizvode iz ribogojstva; spodbuja Komisijo, naj preuči uporabo obstoječih sistemov označevanja za kakovostne proizvode iz ekološkega ribogojstva;

| 41. | meni, da je odgovorna proizvodnja sestavin ribje hrane, tudi sestavin iz morja, osnovni pogoj za trajnost ribogojstva; |
| --- | --- |

41.

meni, da je odgovorna proizvodnja sestavin ribje hrane, tudi sestavin iz morja, osnovni pogoj za trajnost ribogojstva;

| 42. | poziva Komisijo, naj v tesnem sodelovanju z državami članicami organizira in spodbuja institucionalne kampanje obveščanja za promocijo proizvodov iz ribogojstva, vključno s proizvodi iz ekološkega ribogojstva; |
| --- | --- |

42.

poziva Komisijo, naj v tesnem sodelovanju z državami članicami organizira in spodbuja institucionalne kampanje obveščanja za promocijo proizvodov iz ribogojstva, vključno s proizvodi iz ekološkega ribogojstva;

| 43. | ponovno poudarja svoja stališča, objavljena v svoji resoluciji z dne 4. decembra 2008 (25) za sprejetje evropskega načrta za upravljanje populacije kormoranov, ter opozarja, da je zmanjševanje škode, ki jo ribogojnicam povzročajo kormorani in druge ptice roparice, pomemben dejavnik pri proizvodnih stroških in s tem za zagotavljanje preživetja in konkurenčnosti; opozarja, da je treba oceniti izgubo, ki so jo v ribogojstvu povzročili kormorani in druge ptice roparice, in pripraviti načrte za poravnavo v sektorju; |
| --- | --- |

43.

ponovno poudarja svoja stališča, objavljena v svoji resoluciji z dne 4. decembra 2008 (25) za sprejetje evropskega načrta za upravljanje populacije kormoranov, ter opozarja, da je zmanjševanje škode, ki jo ribogojnicam povzročajo kormorani in druge ptice roparice, pomemben dejavnik pri proizvodnih stroških in s tem za zagotavljanje preživetja in konkurenčnosti; opozarja, da je treba oceniti izgubo, ki so jo v ribogojstvu povzročili kormorani in druge ptice roparice, in pripraviti načrte za poravnavo v sektorju;

| 44. | poziva Komisijo, naj uresniči zahteve Evropskega parlamenta v resoluciji z dne 4. decembra 2008, zlasti uvedbo večstopenjskega ter evropsko usklajenega načrta za upravljanje populacije kormoranov ter spodbujanje zbiranja znanstvenih podatkov o velikosti populacij kormoranov; poziva Komisijo, naj o tem nemudoma pripravi zakonodajne predloge; |
| --- | --- |

44.

poziva Komisijo, naj uresniči zahteve Evropskega parlamenta v resoluciji z dne 4. decembra 2008, zlasti uvedbo večstopenjskega ter evropsko usklajenega načrta za upravljanje populacije kormoranov ter spodbujanje zbiranja znanstvenih podatkov o velikosti populacij kormoranov; poziva Komisijo, naj o tem nemudoma pripravi zakonodajne predloge;

| 45. | poziva Komisijo, naj v tesnem sodelovanju z državami članicami in ob upoštevanju različnih geografskih in klimatskih pogojev, uporabljenih tehnik proizvodnje in posebne narave gojenih vrst predlaga posebna merila za dobro počutje gojenih rib, kot so najvišja stopnja koncentracije rib, količina rastlinskih in živalskih beljakovin, uporabljenih za ribjo hrano v različnih tipih ribogojnic, ki mora upoštevati različne dejavnike, kot so prehranske potrebe vrst v vzreji, faze njihovega življenjskega ciklusa ter okoljske pogoje, naj spodbuja načine prevoza in usmrtitve, ki naj čim bolj zmanjšajo možnosti za stres, ter pretok vode v vzrejnih bazenih, ki ne bo vznemirjal rib v njih; ugotavlja, da mora biti zamenjava živalske beljakovine z rastlinskimi za vse vrste, kjer je to mogoče, dolgoročni cilj ob upoštevanju njihovih prehrambenih potreb in da morajo imeti strateške raziskave za zamenjavo osnovnih sestavin kar največjo prednost, saj bi raziskave o osnovnih hranilih in kako jih proizvesti iz alternativnih virov, kot so mikroalge in kvas, dolgoročno zmanjšale potrebo po ribji moki; |
| --- | --- |

45.

poziva Komisijo, naj v tesnem sodelovanju z državami članicami in ob upoštevanju različnih geografskih in klimatskih pogojev, uporabljenih tehnik proizvodnje in posebne narave gojenih vrst predlaga posebna merila za dobro počutje gojenih rib, kot so najvišja stopnja koncentracije rib, količina rastlinskih in živalskih beljakovin, uporabljenih za ribjo hrano v različnih tipih ribogojnic, ki mora upoštevati različne dejavnike, kot so prehranske potrebe vrst v vzreji, faze njihovega življenjskega ciklusa ter okoljske pogoje, naj spodbuja načine prevoza in usmrtitve, ki naj čim bolj zmanjšajo možnosti za stres, ter pretok vode v vzrejnih bazenih, ki ne bo vznemirjal rib v njih; ugotavlja, da mora biti zamenjava živalske beljakovine z rastlinskimi za vse vrste, kjer je to mogoče, dolgoročni cilj ob upoštevanju njihovih prehrambenih potreb in da morajo imeti strateške raziskave za zamenjavo osnovnih sestavin kar največjo prednost, saj bi raziskave o osnovnih hranilih in kako jih proizvesti iz alternativnih virov, kot so mikroalge in kvas, dolgoročno zmanjšale potrebo po ribji moki;

| 46. | poziva Komisijo, naj razširi področje uporabe v Uredbi Sveta (ES) št. 1/2005 o zaščiti živali med prevozom (26), da se omeji prevoz rib na dolge razdalje, s čimer bi spodbudili lokalno gojenje ribjih iker in mladic ter usmrtitev v bližini ribogojnice; |
| --- | --- |

46.

poziva Komisijo, naj razširi področje uporabe v Uredbi Sveta (ES) št. 1/2005 o zaščiti živali med prevozom (26), da se omeji prevoz rib na dolge razdalje, s čimer bi spodbudili lokalno gojenje ribjih iker in mladic ter usmrtitev v bližini ribogojnice;

| 47. | poziva Komisijo, naj zagotovi, da bo pridobivanje surovin za ribjo hrano potekalo na okoljsko sprejemljiv način in ne bo negativno vplivalo na ekosisteme, kjer se te sestavine pridobivajo; |
| --- | --- |

47.

poziva Komisijo, naj zagotovi, da bo pridobivanje surovin za ribjo hrano potekalo na okoljsko sprejemljiv način in ne bo negativno vplivalo na ekosisteme, kjer se te sestavine pridobivajo;

| 48. | poziva Komisijo, naj zagotovi preprečitev postopkov pred usmrtitvijo, ki po mnenju Evropske agencije za varnost hrane škodujejo dobremu počutju rib; treba je prepovedati načine usmrtitve, ki po mnenju EFSA povzročijo, da ribe pred nastopom smrti dolgo ostanejo pri zavesti, kot na primer pri zadušitvi rib v ledeni brozgi; |
| --- | --- |

48.

poziva Komisijo, naj zagotovi preprečitev postopkov pred usmrtitvijo, ki po mnenju Evropske agencije za varnost hrane škodujejo dobremu počutju rib; treba je prepovedati načine usmrtitve, ki po mnenju EFSA povzročijo, da ribe pred nastopom smrti dolgo ostanejo pri zavesti, kot na primer pri zadušitvi rib v ledeni brozgi;

| 49. | poziva Komisijo, naj izda posebne tehnične smernice za certificiranje trajnostne ribje hrane; |
| --- | --- |

49.

poziva Komisijo, naj izda posebne tehnične smernice za certificiranje trajnostne ribje hrane;

Zunanji odnosi

| 50. | poziva Komisijo in države članice, naj si prizadevajo za strogo izvajanje zakonodaje Skupnosti v celotni verigi proizvodov iz ribogojstva, vključno s hrano in osnovnimi surovinami za hrano, uvoženimi iz tretjih držav; |
| --- | --- |

50.

poziva Komisijo in države članice, naj si prizadevajo za strogo izvajanje zakonodaje Skupnosti v celotni verigi proizvodov iz ribogojstva, vključno s hrano in osnovnimi surovinami za hrano, uvoženimi iz tretjih držav;

| 51. | poziva Komisijo, naj neposredno razišče načine proizvodnje v ribogojnicah izven Evropske unije ter naj poroča o nevarnostih za zdravje; |
| --- | --- |

51.

poziva Komisijo, naj neposredno razišče načine proizvodnje v ribogojnicah izven Evropske unije ter naj poroča o nevarnostih za zdravje;

| 52. | poudarja, da je treba zagotoviti, da hrana iz vodnega življa, proizvedena v EU ali vanjo uvožena, ustreza visokim standardom varstva okolja ter standardom varstva potrošnikov in varovanja njihovega zdravja; |
| --- | --- |

52.

poudarja, da je treba zagotoviti, da hrana iz vodnega življa, proizvedena v EU ali vanjo uvožena, ustreza visokim standardom varstva okolja ter standardom varstva potrošnikov in varovanja njihovega zdravja;

| 53. | poziva Komisijo, naj si prizadeva, da bi se načelo vzajemnega priznavanja in prostega pretoka blaga uporabljalo za kurativna in preventivna zdravila, uporabljena v ribogojstvu, in spodbuja vzajemne napredne sporazume o izmenjavi znanj s tretjimi državami ter spodbuja uvajanje dobre prakse drugih držav in mednarodnih organov; |
| --- | --- |

53.

poziva Komisijo, naj si prizadeva, da bi se načelo vzajemnega priznavanja in prostega pretoka blaga uporabljalo za kurativna in preventivna zdravila, uporabljena v ribogojstvu, in spodbuja vzajemne napredne sporazume o izmenjavi znanj s tretjimi državami ter spodbuja uvajanje dobre prakse drugih držav in mednarodnih organov;

| 54. | poudarja pomen stalnega nadzora na točkah, ki nudijo vstop na notranji trg in najpomembnejših točkah uvoza na notranji trg, da bi se potrošniku nudilo popolno jamstvo, da se pri proizvodih iz ribogojstva, uvoženih iz tretjih držav, stalno strogo nadzoruje njihova kakovost ter preverja, ali popolnoma ustrezajo zakonodaji EU s področja higiene in javnega zdravja; |
| --- | --- |

54.

poudarja pomen stalnega nadzora na točkah, ki nudijo vstop na notranji trg in najpomembnejših točkah uvoza na notranji trg, da bi se potrošniku nudilo popolno jamstvo, da se pri proizvodih iz ribogojstva, uvoženih iz tretjih držav, stalno strogo nadzoruje njihova kakovost ter preverja, ali popolnoma ustrezajo zakonodaji EU s področja higiene in javnega zdravja;

| 55. | poziva Komisijo in države članice, naj spodbujajo ta načela v okviru Svetovne trgovinske organizacije ter v vseh ustreznih institucijah; |
| --- | --- |

55.

poziva Komisijo in države članice, naj spodbujajo ta načela v okviru Svetovne trgovinske organizacije ter v vseh ustreznih institucijah;

| 56. | poziva Komisijo, naj v okviru politike EU za sodelovanje z državami v razvoju spodbuja ukrepe za podporo in usposabljanje, ki naj prispevajo k pospeševanju trajnostnega ribogojstva in povečanju osveščenosti ribogojcev v teh državah za večjo kakovost in višje proizvodne standarde, zlasti glede okoljskih, higienskih in socialnih meril v industriji; |
| --- | --- |

56.

poziva Komisijo, naj v okviru politike EU za sodelovanje z državami v razvoju spodbuja ukrepe za podporo in usposabljanje, ki naj prispevajo k pospeševanju trajnostnega ribogojstva in povečanju osveščenosti ribogojcev v teh državah za večjo kakovost in višje proizvodne standarde, zlasti glede okoljskih, higienskih in socialnih meril v industriji;

| 57. | poziva Komisijo, naj predloži poročilo o okoljskih in socialnih standardih v ribogojstvu izven Evropske unije ter naj preuči instrumente za boljše obveščanje potrošnikov; |
| --- | --- |

57.

poziva Komisijo, naj predloži poročilo o okoljskih in socialnih standardih v ribogojstvu izven Evropske unije ter naj preuči instrumente za boljše obveščanje potrošnikov;

| 58. | poziva Komisijo, naj pripravi oceno učinka o možnih posledicah trgovinskih sporazumov Skupnosti na ribogojni sektor; |
| --- | --- |

58.

poziva Komisijo, naj pripravi oceno učinka o možnih posledicah trgovinskih sporazumov Skupnosti na ribogojni sektor;

*

* *

| 59. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

59.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL L 204, 6.8.2009, str. 15.

(2)  UL L 81, 27.3.2009, str. 15.

(3)  UL L 79, 25.3.2009, str. 7.

(4)  UL L 328, 24.11.2006, str. 14.

(5)  UL L 337, 16.12.2008, str. 94.

(6)  UL L 327, 22.12.2000, str. 1.

(7)  UL L 27, 31.1.2010, str. 1.

(8)  UL L 189, 20.7.2007, str. 1.

(9)  UL L 84, 31.3.2010, str. 19.

(10)  UL L 337, 16.12.2008, str. 41.

(11)  Sprejeta besedila, P7_TA(2010)0039.

(12)  UL C 21 E, 28.1.2010, str. 11.

(13)  UL C 295 E, 4.12.2009, str. 1.

(14)  UL C 68 E, 21.3.2009, str. 39.

(15)  UL C 323 E, 18.12.2008, str. 271.

(16)  UL C 305 E, 14.12.2006, str. 233.

(17)  UL C 38 E, 12.2.2004, str. 318.

(18)  UL C 84, 3.4.2008, str. 10.

(19)  UL C 115, 20.5.2009, str. 15.

(20)  Sprejeta besedila, P6_TA(2009)0373.

(21)  Seja je potekala v Puerto Varas (Čile) od 6. do 10. oktobra 2008, http://www.fao.org/fishery/nems/36393/en

(22)  Kodeks ravnanja FAO z dne 31. oktobra 1995.

(23)  FAO ga je sprejel 31. oktobra 1995.

(24)  Direktiva 85/337/EGS (UL L 175, 5.7.1985, str. 40), kot je bila spremenjena z Direktivo 97/11/ES in Direktivo 2003/35/ES (EIA Direktiva).

(25)  Resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. decembra 2008 o pripravi evropskega načrta za upravljanje populacije kormoranov za zmanjšanje njihovega vedno večjega vpliva na staleže rib, ribištvo in ribogojstvo (Sprejeta besedila, P6_TA(2008)0583).

(26)  UL L 3, 5.1.2005, str. 1.

---

| 12.8.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 236/142 |
| --- | --- | --- | --- |

12.8.2011

SL

Uradni list Evropske unije

CE 236/142

---

Četrtek, 17. junij 2010Demokratična republika Kongo: primer Floriberta Chebeye Bahizireja

P7_TA(2010)0244

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. junija 2010 o Demokratični republiki Kongo: primer Floriberta Chebeye Bahizira

2011/C 236 E/25

Evropski parlament,

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Demokratični republiki Kongo,

ob upoštevanju sporazuma o partnerstvu iz Cotonouja, podpisanega junija 2000,

ob upoštevanju resolucije skupne parlamentarne skupščine AKP–EU z dne 22. novembra 2007 o razmerah v DR Kongo, zlasti na vzhodu države, in njihovem vplivu na vso regijo,

ob upoštevanju resolucije 60/1 generalne skupščine OZN z dne 24. oktobra 2005 o sklepih svetovnega vrha iz leta 2005, zlasti njenih odstavkov 138–140 o odgovornosti zaščititi prebivalstvo,

ob upoštevanju izjave tiskovnega predstavnika podpredsednice Komisije/visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko Catherine Ashton z dne 3. junija 2010 o brutalni smrti Floriberta Chebeye Bahizira,

ob upoštevanju smernic Evropske unije za zaščito zagovornikov človekovih pravic iz leta 2004 in posebne strategije za izvedbo teh smernic v DR Kongo, ki so jo vodje misije sprejeli 20. marca 2010,

ob upoštevanju resolucije 1856 (2008) varnostnega sveta OZN o mandatu misije MONUC,

ob upoštevanju člena 122(5) svojega poslovnika,

| A. | ker so izvršnega direktorja organizacije za človekove pravice La Voix des Sans Voix (VSV) Floriberta Chebeyo Bahizira v sredo 2. junija 2010 našli mrtvega v njegovem avtomobilu v Kinšasi, potem ko je prejel poziv policije, |
| --- | --- |

A.

ker so izvršnega direktorja organizacije za človekove pravice La Voix des Sans Voix (VSV) Floriberta Chebeyo Bahizira v sredo 2. junija 2010 našli mrtvega v njegovem avtomobilu v Kinšasi, potem ko je prejel poziv policije,

| B. | ker je po poročilih medijev v torek, 1. junija 2010, popoldne Floribert Chebeya Bahizire prejel telefonski klic z glavne policijske postaje, s katerim so ga povabili na srečanje z generalnim inšpektorjem Johnom Numbijem Banzo Tambom; ker Floribert Chebeya Bahizire ob prihodu na policijsko postajo ni mogel stopiti v stik z generalnim inšpektorjem in je družino s tekstovnim sporočilom obvestil, da se vrača v mesto, |
| --- | --- |

B.

ker je po poročilih medijev v torek, 1. junija 2010, popoldne Floribert Chebeya Bahizire prejel telefonski klic z glavne policijske postaje, s katerim so ga povabili na srečanje z generalnim inšpektorjem Johnom Numbijem Banzo Tambom; ker Floribert Chebeya Bahizire ob prihodu na policijsko postajo ni mogel stopiti v stik z generalnim inšpektorjem in je družino s tekstovnim sporočilom obvestil, da se vrača v mesto,

| C. | ker si je Chebeya Bahizire s svojim delom v obrambo demokracije in človekovih pravic v DR Kongo vse od devetdesetih let prejšnjega stoletja pridobil ugled in občudovanje sorojakov in mednarodne skupnosti, saj se je dotaknil korupcije v vojski, povezav med milicami in tujimi političnimi silami, podpore ustavi, nezakonitih aretacij, samovoljnega pridržanja in boljših razmer v zaporih, |
| --- | --- |

C.

ker si je Chebeya Bahizire s svojim delom v obrambo demokracije in človekovih pravic v DR Kongo vse od devetdesetih let prejšnjega stoletja pridobil ugled in občudovanje sorojakov in mednarodne skupnosti, saj se je dotaknil korupcije v vojski, povezav med milicami in tujimi političnimi silami, podpore ustavi, nezakonitih aretacij, samovoljnega pridržanja in boljših razmer v zaporih,

| D. | ker še vedno pogrešajo Chebeyevega voznika Fidela Bazano Edadija, |
| --- | --- |

D.

ker še vedno pogrešajo Chebeyevega voznika Fidela Bazano Edadija,

| E. | ker družini Chebeye Bahizira ni bil dovoljen popoln dostop do njegovega trupla in so si izjave o tem, v kakšnem stanju je bilo truplo, ko so ga našli, nasprotujoče, |
| --- | --- |

E.

ker družini Chebeye Bahizira ni bil dovoljen popoln dostop do njegovega trupla in so si izjave o tem, v kakšnem stanju je bilo truplo, ko so ga našli, nasprotujoče,

| F. | ker je posebni poročevalec OZN za izvensodne, nagle in samovoljne usmrtitve Philip Alston dejal, da uboj „močno kaže na uradno krivdo“, |
| --- | --- |

F.

ker je posebni poročevalec OZN za izvensodne, nagle in samovoljne usmrtitve Philip Alston dejal, da uboj „močno kaže na uradno krivdo“,

| G. | ker je bil generalni inšpektor Numbi Banza Tambo do nadaljnjega suspendiran, trije policisti pa so bili zaradi uboja aretirani; ker namestnik vodje policije polkovnik Daniel Mukalayi menda priznal, da je Chebeyo Bahizira ubil na ukaz nadrejenega generala Numbija Banzo Tamba, |
| --- | --- |

G.

ker je bil generalni inšpektor Numbi Banza Tambo do nadaljnjega suspendiran, trije policisti pa so bili zaradi uboja aretirani; ker namestnik vodje policije polkovnik Daniel Mukalayi menda priznal, da je Chebeyo Bahizira ubil na ukaz nadrejenega generala Numbija Banzo Tamba,

| H. | ker je Chebeya Bahizire ob več priložnostih povedal organizaciji Amnesty International, da se mu zdi, da ga zasledujejo in nadzirajo varnostne službe, |
| --- | --- |

H.

ker je Chebeya Bahizire ob več priložnostih povedal organizaciji Amnesty International, da se mu zdi, da ga zasledujejo in nadzirajo varnostne službe,

| I. | ker so podpredsednica Komisije/visoka predstavnica Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko Catherine Ashton, generalni sekretar OZN Ban Ki Mun, visoka komisarka OZN za človekove pravice Navi Pillay, posebni poročevalec OZN za izvensodne, nagle in samovoljne usmrtitve Philip Alston in Alan Dos ter vodja mirovne misije OZN v DR Kongo v svojih izjavah obsodili umor Floriberta Chebeye Bahizira in pozvali k neodvisni preiskavi, |
| --- | --- |

I.

ker so podpredsednica Komisije/visoka predstavnica Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko Catherine Ashton, generalni sekretar OZN Ban Ki Mun, visoka komisarka OZN za človekove pravice Navi Pillay, posebni poročevalec OZN za izvensodne, nagle in samovoljne usmrtitve Philip Alston in Alan Dos ter vodja mirovne misije OZN v DR Kongo v svojih izjavah obsodili umor Floriberta Chebeye Bahizira in pozvali k neodvisni preiskavi,

| J. | ker je v DR Kongo uboj del vse občutnejše težnje po ustrahovanju in nadlegovanju zagovornikov človekovih pravic, novinarjev, političnih nasprotnikov, žrtev in prič; ker so bili v zadnjih petih letih v tej državi v sumljivih okoliščinah ubiti številni novinarji in aktivisti za človekove pravice, |
| --- | --- |

J.

ker je v DR Kongo uboj del vse občutnejše težnje po ustrahovanju in nadlegovanju zagovornikov človekovih pravic, novinarjev, političnih nasprotnikov, žrtev in prič; ker so bili v zadnjih petih letih v tej državi v sumljivih okoliščinah ubiti številni novinarji in aktivisti za človekove pravice,

| K. | ker mnoge nevladne organizacije v zadnjih letih v DR Kongo opažajo vse večje zatiranje zagovornikov človekovih pravic, kamor sodijo nezakonite aretacije, pregon, grožnje po telefonu in večkratni pozivi k zglasitvi v prostorih obveščevalnih služb, |
| --- | --- |

K.

ker mnoge nevladne organizacije v zadnjih letih v DR Kongo opažajo vse večje zatiranje zagovornikov človekovih pravic, kamor sodijo nezakonite aretacije, pregon, grožnje po telefonu in večkratni pozivi k zglasitvi v prostorih obveščevalnih služb,

| L. | ker je pri preiskavi, ki so jo kongovski vojaški organi vodili po uboju zagovornika človekovih pravic Pascala Kabunguluja Kibembija leta 2005, novinarjev Francka Ngykeja in njegove žene Hélène Mpaka, novembra 2005, Sergea Mahesheja junija 2007, Didacea Namujimboja novembra 2008, prišlo do hudih nepravilnosti, |
| --- | --- |

L.

ker je pri preiskavi, ki so jo kongovski vojaški organi vodili po uboju zagovornika človekovih pravic Pascala Kabunguluja Kibembija leta 2005, novinarjev Francka Ngykeja in njegove žene Hélène Mpaka, novembra 2005, Sergea Mahesheja junija 2007, Didacea Namujimboja novembra 2008, prišlo do hudih nepravilnosti,

| M. | ker glede na to, da je Mednarodno kazensko sodišče aprila 2008 izdalo nalog za prijetje Bosca Ntagande za vojne zločine, med njimi nabor otrok vojakov, DR Kongo kot pogodbena stranka rimskega statuta krši svoje pravne obveznosti glede sodelovanja s tem sodiščem, kamor sodi aretacija oseb, za katerimi je bil izdan nalog za prijetje; ker je DR Kongo nasprotno Bosca Ntagando imenovala na enega višjih položajev v vojski, kar še povečuje vtis, da kršitve človekovih pravic v tej državi ostajajo nekaznovane, kar vpliva na vse večje število teh kaznivih dejanj, |
| --- | --- |

M.

ker glede na to, da je Mednarodno kazensko sodišče aprila 2008 izdalo nalog za prijetje Bosca Ntagande za vojne zločine, med njimi nabor otrok vojakov, DR Kongo kot pogodbena stranka rimskega statuta krši svoje pravne obveznosti glede sodelovanja s tem sodiščem, kamor sodi aretacija oseb, za katerimi je bil izdan nalog za prijetje; ker je DR Kongo nasprotno Bosca Ntagando imenovala na enega višjih položajev v vojski, kar še povečuje vtis, da kršitve človekovih pravic v tej državi ostajajo nekaznovane, kar vpliva na vse večje število teh kaznivih dejanj,

| N. | ker v nekaterih delih države že na leta poteka državljanska vojna, zaradi nje pa prihaja do pobojev, masovnih posilstev in vse večjega števila otrok vojakov, |
| --- | --- |

N.

ker v nekaterih delih države že na leta poteka državljanska vojna, zaradi nje pa prihaja do pobojev, masovnih posilstev in vse večjega števila otrok vojakov,

| O. | ker ti poboji, zlasti pokoli paravojaške skupine Gospodova odporniška vojska (LRA), ki je prvotno prišla iz Ugande, danes prizadevajo vse sosednje države, |
| --- | --- |

O.

ker ti poboji, zlasti pokoli paravojaške skupine Gospodova odporniška vojska (LRA), ki je prvotno prišla iz Ugande, danes prizadevajo vse sosednje države,

| P. | ker so ob tem znašanju nad civilnim prebivalstvom prizadeti tudi člani nevladnih organizacij, posledica pa je ta, da je v državi vse manj prostora za humanitarno dejavnost, |
| --- | --- |

P.

ker so ob tem znašanju nad civilnim prebivalstvom prizadeti tudi člani nevladnih organizacij, posledica pa je ta, da je v državi vse manj prostora za humanitarno dejavnost,

| Q. | ker bo DR Kongo v kratkem slavila 50 let neodvisnosti in je prav, da opozorimo, da so človekove pravice in demokracija temeljni sestavni del v razvoju države, |
| --- | --- |

Q.

ker bo DR Kongo v kratkem slavila 50 let neodvisnosti in je prav, da opozorimo, da so človekove pravice in demokracija temeljni sestavni del v razvoju države,

| 1. | odločno obsoja umor Floriberta Chebeye Bahizira in izginotje Fidela Bazane Edadija; izraža vso solidarnost z njunima družinama in bližnjimi; |
| --- | --- |

1.

odločno obsoja umor Floriberta Chebeye Bahizira in izginotje Fidela Bazane Edadija; izraža vso solidarnost z njunima družinama in bližnjimi;

| 2. | poziva k ustanovitvi neodvisne, verodostojne, temeljite in pregledne preiskovalne komisije, ki bo raziskala smrt Floriberta Chebeye Bahizira in izginotje njegovega šoferja Fidela Bazane Edadija, pa tudi zagotovila, da bosta njuni družini zaščiteni; |
| --- | --- |

2.

poziva k ustanovitvi neodvisne, verodostojne, temeljite in pregledne preiskovalne komisije, ki bo raziskala smrt Floriberta Chebeye Bahizira in izginotje njegovega šoferja Fidela Bazane Edadija, pa tudi zagotovila, da bosta njuni družini zaščiteni;

| 3. | zahteva, da se poiščejo odgovorni, da se jim sodi in so kaznovani po kongovskih zakonih in mednarodnih določbah o varstvu človekovih pravic; |
| --- | --- |

3.

zahteva, da se poiščejo odgovorni, da se jim sodi in so kaznovani po kongovskih zakonih in mednarodnih določbah o varstvu človekovih pravic;

| 4. | pozdravlja, da so se kongovske oblasti odzvale na prošnjo Bahazirove družine, naj se opravi neodvisna obdukcija, in so povabile ekipo nizozemskih sodnih izvedencev pod vodstvom Franklina Van de Groota, da določi vzrok smrti; |
| --- | --- |

4.

pozdravlja, da so se kongovske oblasti odzvale na prošnjo Bahazirove družine, naj se opravi neodvisna obdukcija, in so povabile ekipo nizozemskih sodnih izvedencev pod vodstvom Franklina Van de Groota, da določi vzrok smrti;

| 5. | izraža globoko zaskrbljenost ob splošnem poslabšanju položaja zagovornikov človekovih pravic v DR Kongo; poziva oblasti DR Kongo, naj v celoti spoštujejo določbe deklaracije OZN o zagovornikih človekovih pravic, ki jo je generalna skupščina sprejela leta 1998, in naj izvedejo priporočila iz univerzalnega periodičnega pregleda OZN za leto 2009 kot ukrepe za zaščito pravic zagovornikov človekovih pravic; poudarja, da je kaznovanje krivcev za umore zagovornikov človekovih pravic in novinarjev v zadnjih nekaj letih bistveni sestavni del demokratizacije države; |
| --- | --- |

5.

izraža globoko zaskrbljenost ob splošnem poslabšanju položaja zagovornikov človekovih pravic v DR Kongo; poziva oblasti DR Kongo, naj v celoti spoštujejo določbe deklaracije OZN o zagovornikih človekovih pravic, ki jo je generalna skupščina sprejela leta 1998, in naj izvedejo priporočila iz univerzalnega periodičnega pregleda OZN za leto 2009 kot ukrepe za zaščito pravic zagovornikov človekovih pravic; poudarja, da je kaznovanje krivcev za umore zagovornikov človekovih pravic in novinarjev v zadnjih nekaj letih bistveni sestavni del demokratizacije države;

| 6. | obsoja redno zatiranje aktivistov za človekove pravice, novinarjev, političnih nasprotnikov, žrtev in prič v DR Kongo; poziva države članice EU, naj v skladu s smernicami za zaščito zagovornikov človekovih pravic zagotovijo zaščito, logistično in tehnično podporo; |
| --- | --- |

6.

obsoja redno zatiranje aktivistov za človekove pravice, novinarjev, političnih nasprotnikov, žrtev in prič v DR Kongo; poziva države članice EU, naj v skladu s smernicami za zaščito zagovornikov človekovih pravic zagotovijo zaščito, logistično in tehnično podporo;

| 7. | obsoja grozodejstva Gospodove odporniške vojske in drugih oboroženih skupin v DR Kongo; |
| --- | --- |

7.

obsoja grozodejstva Gospodove odporniške vojske in drugih oboroženih skupin v DR Kongo;

| 8. | poudarja, da se je treba spopasti s korupcijo in pred sodišče postaviti vse, ki so krivi kršitev človekovih pravic v kongovskih vojaških in policijskih silah; opozarja, da mora pri tem imeti ključno vlogo misija MONUC, in sicer prek skupnega načrtovanja, izvajanja operacij in ustreznih mehanizmov prevzemanja odgovornosti za kršitve; zlasti poziva DR Kongo, naj spoštuje prevzete mednarodne pravne obveznosti, aretira Bosca Ntagando in ga preda Mednarodnemu kazenskemu sodišču; |
| --- | --- |

8.

poudarja, da se je treba spopasti s korupcijo in pred sodišče postaviti vse, ki so krivi kršitev človekovih pravic v kongovskih vojaških in policijskih silah; opozarja, da mora pri tem imeti ključno vlogo misija MONUC, in sicer prek skupnega načrtovanja, izvajanja operacij in ustreznih mehanizmov prevzemanja odgovornosti za kršitve; zlasti poziva DR Kongo, naj spoštuje prevzete mednarodne pravne obveznosti, aretira Bosca Ntagando in ga preda Mednarodnemu kazenskemu sodišču;

| 9. | poziva vse strani, naj se še bolj borijo zoper nekaznovanost in branijo načela pravne države; poziva vlado DR Kongo, naj zagotovi, da bodo za svoja dejanja odgovarjali vsi kršitelji človekovih pravic in mednarodnega humanitarnega prava, in naj v celoti sodeluje z Mednarodnim kazenskim sodiščem; |
| --- | --- |

9.

poziva vse strani, naj se še bolj borijo zoper nekaznovanost in branijo načela pravne države; poziva vlado DR Kongo, naj zagotovi, da bodo za svoja dejanja odgovarjali vsi kršitelji človekovih pravic in mednarodnega humanitarnega prava, in naj v celoti sodeluje z Mednarodnim kazenskim sodiščem;

| 10. | poudarja, da sta EU in DR Kongo obe podpisnici sporazuma iz Cotonouja, v katerem je izrecno navedena odgovornost vseh pogodbenih strank na področju človekovih pravic, demokracije in načel pravne države; poziva, naj se tem vprašanjem nameni posebna pozornost pri ocenjevanju omenjenega sporazuma; |
| --- | --- |

10.

poudarja, da sta EU in DR Kongo obe podpisnici sporazuma iz Cotonouja, v katerem je izrecno navedena odgovornost vseh pogodbenih strank na področju človekovih pravic, demokracije in načel pravne države; poziva, naj se tem vprašanjem nameni posebna pozornost pri ocenjevanju omenjenega sporazuma;

| 11. | poziva vlado DR Kongo, naj se ob praznovanju 50-letnice neodvisnosti odločno obveže, da bo spodbujala politično prakso v podporo človekovim pravicam in bo krepila načela pravne države; |
| --- | --- |

11.

poziva vlado DR Kongo, naj se ob praznovanju 50-letnice neodvisnosti odločno obveže, da bo spodbujala politično prakso v podporo človekovim pravicam in bo krepila načela pravne države;

| 12. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, vladam in parlamentom držav članic, institucijam Afriške unije, generalnemu sekretarju OZN, varnostnemu svetu OZN ter vladam in parlamentom držav z območja Velikih jezer. |
| --- | --- |

12.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, vladam in parlamentom držav članic, institucijam Afriške unije, generalnemu sekretarju OZN, varnostnemu svetu OZN ter vladam in parlamentom držav z območja Velikih jezer.

---

| 12.8.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 236/145 |
| --- | --- | --- | --- |

12.8.2011

SL

Uradni list Evropske unije

CE 236/145

---

Četrtek, 17. junij 2010Nepal

P7_TA(2010)0245

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. junija 2010 o Nepalu

2011/C 236 E/26

Evropski parlament,

ob upoštevanju Splošne deklaracije o človekovih pravicah iz leta 1948,

ob upoštevanju Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah iz leta 1966,

ob upoštevanju temeljnih načel o uporabi sile in strelnega orožja s strani uslužbencev organov kazenskega pregona, ki so jih Združeni narodi sprejeli leta 1990,

ob upoštevanju izjave generalnega sekretarja Združenih narodov Ban Ki Muna iz 29. maja 2010 o političnih razmerah v Nepalu,

ob upoštevanju izjave predstavnika visoke predstavnice Catherine Ashton o političnih razmerah v Nepalu s 30. aprila 2010,

ob upoštevanju člena 122(5) svojega poslovnika,

| A. | ker se je 21. novembra 2006 s celovitim mirovnim sporazumom med Zvezo sedmih strank in maoisti, ki so nadzirali obsežne predele države, zaključil 10-letni oboroženi spopad, ki je terjal približno 13 000 žrtev, |
| --- | --- |

A.

ker se je 21. novembra 2006 s celovitim mirovnim sporazumom med Zvezo sedmih strank in maoisti, ki so nadzirali obsežne predele države, zaključil 10-letni oboroženi spopad, ki je terjal približno 13 000 žrtev,

| B. | ker je zgodovinski sporazum pokazal, kaj se da doseči, če se politične sile pogajajo v dobri veri, da bi ustvarile razmere za volitve v ustanovno skupščino, oblikovanje začasne vlade, v katero bodo vključeni maoisti, razorožitev maoističnih bojevnikov in njihovo namestitev v oporišča ter prepoved izhoda iz vojašnice nepalski vojski, |
| --- | --- |

B.

ker je zgodovinski sporazum pokazal, kaj se da doseči, če se politične sile pogajajo v dobri veri, da bi ustvarile razmere za volitve v ustanovno skupščino, oblikovanje začasne vlade, v katero bodo vključeni maoisti, razorožitev maoističnih bojevnikov in njihovo namestitev v oporišča ter prepoved izhoda iz vojašnice nepalski vojski,

| C. | ker so številni pogoji mirovnega sporazuma iz leta 2006, sklenjenega po desetih letih oboroženega spopada med maoisti in vlado, še vedno neizpolnjeni, |
| --- | --- |

C.

ker so številni pogoji mirovnega sporazuma iz leta 2006, sklenjenega po desetih letih oboroženega spopada med maoisti in vlado, še vedno neizpolnjeni,

| D. | ker je po volitvah v ustanovno skupščino 10. aprila 2008, na katerih so bili po ocenah misije EU za spremljanje volitev upoštevani številni ali morda celo vsi mednarodni standardi in na katerih je Zveza sedmih strank in maoistov dobila skoraj 40 % glasov, ustanovna skupščina sklenila ukiniti 240 let staro monarhijo in preoblikovati Nepal v federativno demokratično republiko, |
| --- | --- |

D.

ker je po volitvah v ustanovno skupščino 10. aprila 2008, na katerih so bili po ocenah misije EU za spremljanje volitev upoštevani številni ali morda celo vsi mednarodni standardi in na katerih je Zveza sedmih strank in maoistov dobila skoraj 40 % glasov, ustanovna skupščina sklenila ukiniti 240 let staro monarhijo in preoblikovati Nepal v federativno demokratično republiko,

| E. | ker je po svetovnem mirovnem indeksu Nepal v zadnjih letih postal manj miroljuben, zlasti leta 2009 in 2010, |
| --- | --- |

E.

ker je po svetovnem mirovnem indeksu Nepal v zadnjih letih postal manj miroljuben, zlasti leta 2009 in 2010,

| F. | ker je maja 2009 premier Pušpa Kamal Dahal (Pračanda) odstopil, njegova stranka, Zveza sedmih strank in maoistov, pa je izstopila iz vlade zaradi spora s predsednikom (nepalskega kongresa) o odpustitvi vojaškega poveljnika, ki je nasprotoval maoistom glede ponovne vključitve nekdanjih borcev Ljudske osvobodilne vojske v nepalsko vojsko, |
| --- | --- |

F.

ker je maja 2009 premier Pušpa Kamal Dahal (Pračanda) odstopil, njegova stranka, Zveza sedmih strank in maoistov, pa je izstopila iz vlade zaradi spora s predsednikom (nepalskega kongresa) o odpustitvi vojaškega poveljnika, ki je nasprotoval maoistom glede ponovne vključitve nekdanjih borcev Ljudske osvobodilne vojske v nepalsko vojsko,

| G. | ker v sedanjih razmerah politične nestabilnosti, ki so jo še povečale maoistične civilne in parlamentarne kampanje za ustvarjanje motenj, šibka protimaoistična zveza 22 strank pod vodstvom premiera Madhava Kumarja Nepala (CPN-UML) ni bila zmožna izpolniti dveh ključnih pričakovanj: splošno sprejemljive nove ustave za federativno republiko pred dveletnim rokom 28. maja 2010 in sporazuma o reintegraciji oziroma rehabilitaciji približno 20 000 nekdanjih borcev ljudske osvobodilne vojske, |
| --- | --- |

G.

ker v sedanjih razmerah politične nestabilnosti, ki so jo še povečale maoistične civilne in parlamentarne kampanje za ustvarjanje motenj, šibka protimaoistična zveza 22 strank pod vodstvom premiera Madhava Kumarja Nepala (CPN-UML) ni bila zmožna izpolniti dveh ključnih pričakovanj: splošno sprejemljive nove ustave za federativno republiko pred dveletnim rokom 28. maja 2010 in sporazuma o reintegraciji oziroma rehabilitaciji približno 20 000 nekdanjih borcev ljudske osvobodilne vojske,

| H. | ker so se po tem, ko je bil v zadnjem trenutku sklenjen sporazum treh točk, ponovno začeli uradni pogovori med voditelji strank zveze strank in protimaoistično zvezo 22 strank o oblikovanju nove vlade; sporazum je zagotovil podaljšanje ustanovne skupščine za eno leto, oblikovanje vlade nacionalnega konsenza in čimprejšnji odstop premiera Madhava Kumarja Nepala, skupaj z napredkom glede mirovnega sporazuma, |
| --- | --- |

H.

ker so se po tem, ko je bil v zadnjem trenutku sklenjen sporazum treh točk, ponovno začeli uradni pogovori med voditelji strank zveze strank in protimaoistično zvezo 22 strank o oblikovanju nove vlade; sporazum je zagotovil podaljšanje ustanovne skupščine za eno leto, oblikovanje vlade nacionalnega konsenza in čimprejšnji odstop premiera Madhava Kumarja Nepala, skupaj z napredkom glede mirovnega sporazuma,

| I. | ker se ob posnetku iz Šaktikhorja, ki se je pojavil kot utemeljitev obtožb glede zavajanja o številu borcev in načrtov za uporabo demokratizacije za nacionalizacijo vojske, pojavljajo upravičena vprašanja, ki jih Zveza sedmih strank in maoistov ni še razjasnila, |
| --- | --- |

I.

ker se ob posnetku iz Šaktikhorja, ki se je pojavil kot utemeljitev obtožb glede zavajanja o številu borcev in načrtov za uporabo demokratizacije za nacionalizacijo vojske, pojavljajo upravičena vprašanja, ki jih Zveza sedmih strank in maoistov ni še razjasnila,

| J. | ker sedanja politična nestabilnost bistveno vpliva na družbeni, gospodarski in turistični razvoj Nepala, ki zaradi svojega položaja med Indijo in Kitajsko, najhitreje na svetu rastočima velikima gospodarstvoma, potrebuje politično stabilnost, da bi izkoristil svoj položaj, |
| --- | --- |

J.

ker sedanja politična nestabilnost bistveno vpliva na družbeni, gospodarski in turistični razvoj Nepala, ki zaradi svojega položaja med Indijo in Kitajsko, najhitreje na svetu rastočima velikima gospodarstvoma, potrebuje politično stabilnost, da bi izkoristil svoj položaj,

| K. | ker Nepal še vedno čuti posledice hude gospodarske in družbene nerazvitosti; ker je skoraj 30 % prebivalstva pod pragom popolne revščine, 16 % prebivalstva je hudo podhranjenega, raven nepismenosti je še vedno ena najvišjih v južni Aziji, razvoj pa je ohromljen zaradi pomanjkanja osnovnih goriv v vsej državi, zaradi česar prihaja do izpadov elektrike, omejitev prevoza in naraščanja cen hrane, |
| --- | --- |

K.

ker Nepal še vedno čuti posledice hude gospodarske in družbene nerazvitosti; ker je skoraj 30 % prebivalstva pod pragom popolne revščine, 16 % prebivalstva je hudo podhranjenega, raven nepismenosti je še vedno ena najvišjih v južni Aziji, razvoj pa je ohromljen zaradi pomanjkanja osnovnih goriv v vsej državi, zaradi česar prihaja do izpadov elektrike, omejitev prevoza in naraščanja cen hrane,

| L. | ker so razmere številnih beguncev v Nepalu, zlasti Tibetancev, zaskrbljujoče, |
| --- | --- |

L.

ker so razmere številnih beguncev v Nepalu, zlasti Tibetancev, zaskrbljujoče,

| M. | ker si nepalske oblasti zaslužijo pohvalo, ker so se držale gentlementskega dogovora glede tibetanskih beguncev, |
| --- | --- |

M.

ker si nepalske oblasti zaslužijo pohvalo, ker so se držale gentlementskega dogovora glede tibetanskih beguncev,

| N. | ker do doslej nihče od pripadnikov državnih varnostnih sil ali nekdanjih moističnih borcev ni bil kazensko odgovoren za hude in sistematične zlorabe zakonov vojne v času konflikta, |
| --- | --- |

N.

ker do doslej nihče od pripadnikov državnih varnostnih sil ali nekdanjih moističnih borcev ni bil kazensko odgovoren za hude in sistematične zlorabe zakonov vojne v času konflikta,

| O. | ker je bila delegacija Evropskega parlamenta za odnose z južno Azijo v odločilnem obdobju od 23 do 29. maja 2010 na misiji v Katmanduju, |
| --- | --- |

O.

ker je bila delegacija Evropskega parlamenta za odnose z južno Azijo v odločilnem obdobju od 23 do 29. maja 2010 na misiji v Katmanduju,

| 1. | izraža globoko zaskrbljenost, ker ni trajne ustave, ki bi temeljila na demokratičnih vrednotah in človekovih pravicah, in izraža svojo solidarnost z Nepalci in vsemi družinami, ki so v nasilju v zadnjih letih izgubile sorodnike; |
| --- | --- |

1.

izraža globoko zaskrbljenost, ker ni trajne ustave, ki bi temeljila na demokratičnih vrednotah in človekovih pravicah, in izraža svojo solidarnost z Nepalci in vsemi družinami, ki so v nasilju v zadnjih letih izgubile sorodnike;

| 2. | pozdravlja odločitev političnih strank z 28. maja 2010, ki je prišla v zadnjem trenutku, da bodo sprejele potrebne ukrepe za podaljšanje mandata ustanovni skupščini, zlasti pa pozdravlja pomemben vpliv ženske koalicije; |
| --- | --- |

2.

pozdravlja odločitev političnih strank z 28. maja 2010, ki je prišla v zadnjem trenutku, da bodo sprejele potrebne ukrepe za podaljšanje mandata ustanovni skupščini, zlasti pa pozdravlja pomemben vpliv ženske koalicije;

| 3. | poziva ustanovno skupščino in vse vpletene politične akterje, naj se pogajajo brez pogojevanja, naj pokažejo prožnost, se izogibajo vsem provokativnim dejanjem in naj si skupaj prizadevajo za narodno enotnost, da bi našli jasno strukturo za novo ustavo, ustanovili delujočo federalno demokracijo in spoštovali novi rok, ki je bil 28. maja 2010 podaljšan za eno leto; |
| --- | --- |

3.

poziva ustanovno skupščino in vse vpletene politične akterje, naj se pogajajo brez pogojevanja, naj pokažejo prožnost, se izogibajo vsem provokativnim dejanjem in naj si skupaj prizadevajo za narodno enotnost, da bi našli jasno strukturo za novo ustavo, ustanovili delujočo federalno demokracijo in spoštovali novi rok, ki je bil 28. maja 2010 podaljšan za eno leto;

| 4. | poziva vse strani, naj omogočijo in spodbujajo delo ustavnih odborov glede prihodnjih načrtov po podaljšanju mandata ustavne skupščine; |
| --- | --- |

4.

poziva vse strani, naj omogočijo in spodbujajo delo ustavnih odborov glede prihodnjih načrtov po podaljšanju mandata ustavne skupščine;

| 5. | poudarja potrebo, da se jasno in javno sporočijo vse dogovorjene točke, in torej pozdravlja belo knjigo, ki naj bi prebivalstvu pojasnila dosedanji napredek pri pripravi ustave federativne republike; izraža pohvalo trem tematskim odborom od enajstih, ki so zaključili svoje delo; |
| --- | --- |

5.

poudarja potrebo, da se jasno in javno sporočijo vse dogovorjene točke, in torej pozdravlja belo knjigo, ki naj bi prebivalstvu pojasnila dosedanji napredek pri pripravi ustave federativne republike; izraža pohvalo trem tematskim odborom od enajstih, ki so zaključili svoje delo;

| 6. | pozdravlja odločitev nepalskega kongresa 31. maja 2010, da se bo zavezal vladi narodne enotnosti, odprti za vse politične stranke, tudi za glavno opozicijsko stranko Zveza sedmih strank in maoistov; |
| --- | --- |

6.

pozdravlja odločitev nepalskega kongresa 31. maja 2010, da se bo zavezal vladi narodne enotnosti, odprti za vse politične stranke, tudi za glavno opozicijsko stranko Zveza sedmih strank in maoistov;

| 7. | poziva stranko Zveza sedmih strank in maoistov, naj začne konstruktivno načrtovati vključitev nekdanjih maoističnih borcev v družbo in naj najde način za uresničitev, tudi za skupine, ki so nastanjene v oporiščih pod nadzorom misije Združenih narodov v Nepalu; |
| --- | --- |

7.

poziva stranko Zveza sedmih strank in maoistov, naj začne konstruktivno načrtovati vključitev nekdanjih maoističnih borcev v družbo in naj najde način za uresničitev, tudi za skupine, ki so nastanjene v oporiščih pod nadzorom misije Združenih narodov v Nepalu;

| 8. | poziva EU in države članice, naj podprejo vsa prizadevanja nepalske vlade in strank, da bi našli rešitev za vključitev nekdanjih maoističnih borcev v narodno vojsko ali druge varnostne sile in izvedljive rešitve za tiste, ki jih ni mogoče vključiti v te organizacije; |
| --- | --- |

8.

poziva EU in države članice, naj podprejo vsa prizadevanja nepalske vlade in strank, da bi našli rešitev za vključitev nekdanjih maoističnih borcev v narodno vojsko ali druge varnostne sile in izvedljive rešitve za tiste, ki jih ni mogoče vključiti v te organizacije;

| 9. | poziva politične skupine, zlasti Zvezo sedmih strank in maoiste, naj nadzorujejo svoja militantna mladinska krila in nehajo rekrutirati otroke; poziva Zvezo sedmih strank in maoiste, naj zagotovijo neoviran dostop do rehabilitacijskih paketov za mladoletnike, ki so bili nedavno izpuščeni iz njihovih oporišč; |
| --- | --- |

9.

poziva politične skupine, zlasti Zvezo sedmih strank in maoiste, naj nadzorujejo svoja militantna mladinska krila in nehajo rekrutirati otroke; poziva Zvezo sedmih strank in maoiste, naj zagotovijo neoviran dostop do rehabilitacijskih paketov za mladoletnike, ki so bili nedavno izpuščeni iz njihovih oporišč;

| 10. | poziva neposredno Združene narode, naj – najbolje v sodelovanju z vlado – ustanovijo postopke za preverjanje morebitnih pripadnikov varnostnih sil, da bi izključili tiste, ki so zagotovo kršili človekove pravice, iz vsakega položaja Združenih narodov za ohranjanje miru; opominja nepalsko vojsko, da sta na žalost njena priznana profesionalnost in ugled že ogrožena in bo tako zelo očitno tudi ostalo, dokler se dolgoletna in dobro dokumentirana vprašanja nekaznovanosti v njenih vrstah ne bodo začela obravnavati objektivno, tj. sodno; |
| --- | --- |

10.

poziva neposredno Združene narode, naj – najbolje v sodelovanju z vlado – ustanovijo postopke za preverjanje morebitnih pripadnikov varnostnih sil, da bi izključili tiste, ki so zagotovo kršili človekove pravice, iz vsakega položaja Združenih narodov za ohranjanje miru; opominja nepalsko vojsko, da sta na žalost njena priznana profesionalnost in ugled že ogrožena in bo tako zelo očitno tudi ostalo, dokler se dolgoletna in dobro dokumentirana vprašanja nekaznovanosti v njenih vrstah ne bodo začela obravnavati objektivno, tj. sodno;

| 11. | izraža svojo zaskrbljenost zaradi poročil o novem rekrutiranju v narodno vojsko; opominja, da je vrhovno sodišče razsodilo, da je to v skladu s celovitim mirovnim sporazumom samo, če gre za tehnično osebje; vendar opaža, da lahko tako rekrutiranje osebja zaostri težave v procesu tranzicije; |
| --- | --- |

11.

izraža svojo zaskrbljenost zaradi poročil o novem rekrutiranju v narodno vojsko; opominja, da je vrhovno sodišče razsodilo, da je to v skladu s celovitim mirovnim sporazumom samo, če gre za tehnično osebje; vendar opaža, da lahko tako rekrutiranje osebja zaostri težave v procesu tranzicije;

| 12. | ostaja globoko prepričan, da bi bilo treba dve leti po ukinitvi monarhije vojsko dati popolnoma pod demokratični nadzor, tudi s proračunskega vidika; potrjuje svojo solidarnost z ustanovno skupščino pri vsakem koraku, ki bi ga utegnila narediti v tej smeri; |
| --- | --- |

12.

ostaja globoko prepričan, da bi bilo treba dve leti po ukinitvi monarhije vojsko dati popolnoma pod demokratični nadzor, tudi s proračunskega vidika; potrjuje svojo solidarnost z ustanovno skupščino pri vsakem koraku, ki bi ga utegnila narediti v tej smeri;

| 13. | ponovno poudarja državam članicam EU, da je izvoz smrtonosnega orožja v Nepal še vedno prepovedan v sklopu celovitega mirovnega sporazuma, in jih poziva, naj posodijo finančno in tehnično podporo za ustvarjalne rešitve za prestrukturiranje nepalske vojske; |
| --- | --- |

13.

ponovno poudarja državam članicam EU, da je izvoz smrtonosnega orožja v Nepal še vedno prepovedan v sklopu celovitega mirovnega sporazuma, in jih poziva, naj posodijo finančno in tehnično podporo za ustvarjalne rešitve za prestrukturiranje nepalske vojske;

| 14. | izraža popolno podporo bistveni vlogi misije Združenih narodov za Nepal in meni, da bi bilo treba njen mandat podaljšati, vsaj dokler mirovni proces ne bo v konsolidirani fazi; |
| --- | --- |

14.

izraža popolno podporo bistveni vlogi misije Združenih narodov za Nepal in meni, da bi bilo treba njen mandat podaljšati, vsaj dokler mirovni proces ne bo v konsolidirani fazi;

| 15. | izraža svojo zaskrbljenost glede poročil o vse več primerih mučenja in nasilnih napadov; v zvezi s tem pozdravlja delo nepalske nacionalne komisije za človekove pravice; |
| --- | --- |

15.

izraža svojo zaskrbljenost glede poročil o vse več primerih mučenja in nasilnih napadov; v zvezi s tem pozdravlja delo nepalske nacionalne komisije za človekove pravice;

| 16. | izraža svojo zaskrbljenost, da je nepalska vlada podaljšala mandat visokega komisariata Združenih narodov za begunce za eno leto samo s spremenjenim mandatom, v katerem postopoma ukinjajo regionalne operacije tega organa, kar je v nasprotju z upanjem, da bi se lahko njegova funkcija spremljanja človekovih pravic okrepila; |
| --- | --- |

16.

izraža svojo zaskrbljenost, da je nepalska vlada podaljšala mandat visokega komisariata Združenih narodov za begunce za eno leto samo s spremenjenim mandatom, v katerem postopoma ukinjajo regionalne operacije tega organa, kar je v nasprotju z upanjem, da bi se lahko njegova funkcija spremljanja človekovih pravic okrepila;

| 17. | poziva k ustanovitvi komisije za izginotja, komisije za resnico in spravo ter komisije za narodni mir in rehabilitacijo, kot je bilo določeno v celovitem mirovnem sporazumu; |
| --- | --- |

17.

poziva k ustanovitvi komisije za izginotja, komisije za resnico in spravo ter komisije za narodni mir in rehabilitacijo, kot je bilo določeno v celovitem mirovnem sporazumu;

| 18. | močno obžaluje dejstvo, da doslej ni prišlo niti do enega kazenskega postopka na civilnih sodiščih za huda kriminalna dejanja, ki so bila storjena med spopadom na obeh straneh; |
| --- | --- |

18.

močno obžaluje dejstvo, da doslej ni prišlo niti do enega kazenskega postopka na civilnih sodiščih za huda kriminalna dejanja, ki so bila storjena med spopadom na obeh straneh;

| 19. | poziva stranke in vlado, naj prenehajo politično posredovati v kazenskih postopkih, naj z ustavnim postopkom oblikujejo politično neodvisen sodni sistem ter v zvezi s tem načrtujejo ratifikacijo statuta Mednarodnega kazenskega sodišča; |
| --- | --- |

19.

poziva stranke in vlado, naj prenehajo politično posredovati v kazenskih postopkih, naj z ustavnim postopkom oblikujejo politično neodvisen sodni sistem ter v zvezi s tem načrtujejo ratifikacijo statuta Mednarodnega kazenskega sodišča;

| 20. | pozdravlja izjavo Nepala iz leta 2009, s katero je zagotovil, da bo podprl osnutek načel Organizacije združenih narodov in smernice za odpravo kastne diskriminacije, a izraža zaskrbljenost zaradi nadaljevanja prisilnega dela, zlasti oblik kamaija, haruva in čaruva, pa tudi zaradi zaskrbljujočih razmer za milijone ljudi brez zemlje, ki ji zaradi posledic podnebnih sprememb grozi propad, ter poziva vlado in stranke, naj spodbujajo delovanje komisije za zemljiško reformo; |
| --- | --- |

20.

pozdravlja izjavo Nepala iz leta 2009, s katero je zagotovil, da bo podprl osnutek načel Organizacije združenih narodov in smernice za odpravo kastne diskriminacije, a izraža zaskrbljenost zaradi nadaljevanja prisilnega dela, zlasti oblik kamaija, haruva in čaruva, pa tudi zaradi zaskrbljujočih razmer za milijone ljudi brez zemlje, ki ji zaradi posledic podnebnih sprememb grozi propad, ter poziva vlado in stranke, naj spodbujajo delovanje komisije za zemljiško reformo;

| 21. | poziva nepalsko vlado, naj se sooči s problemom 800 000 apatridnih Nepalcev tako, da poenostavi upravne postopke in zniža stroške prošenj za potrdila o državljanstvu; meni, da je bistveno, da se tudi oni upoštevajo v mirovnih pogovorih; |
| --- | --- |

21.

poziva nepalsko vlado, naj se sooči s problemom 800 000 apatridnih Nepalcev tako, da poenostavi upravne postopke in zniža stroške prošenj za potrdila o državljanstvu; meni, da je bistveno, da se tudi oni upoštevajo v mirovnih pogovorih;

| 22. | poziva nepalsko vlado, naj zagotovi standarde za varstvo vseh beguncev in naj nadaljuje prizadevanja za zmanjšanje števila apatridov, zlasti pri Butancih, v skladu z mednarodnimi standardi, naj podpiše konvencijo o beguncih iz leta 1951 ali njen protokol iz leta 1967 ter naj sledi standardom, ki jih je zastavil visoki komisar Združenih narodov za begunce; |
| --- | --- |

22.

poziva nepalsko vlado, naj zagotovi standarde za varstvo vseh beguncev in naj nadaljuje prizadevanja za zmanjšanje števila apatridov, zlasti pri Butancih, v skladu z mednarodnimi standardi, naj podpiše konvencijo o beguncih iz leta 1951 ali njen protokol iz leta 1967 ter naj sledi standardom, ki jih je zastavil visoki komisar Združenih narodov za begunce;

| 23. | meni, da je bistveno, da nepalski organi še naprej v celoti izvajajo gentlemenski dogovor o tibetanskih beguncih, da bi se ohranil stik med visokim komisarjem Združenih narodov za begunce in tibetanskimi skupnostmi; v zvezi s tem pozdravlja možnost dostopa do ozemlja v okviru gentlemenskega sporazuma z visokim komisarjem Združenih narodov za begunce in dosege trajnejših rešitev; |
| --- | --- |

23.

meni, da je bistveno, da nepalski organi še naprej v celoti izvajajo gentlemenski dogovor o tibetanskih beguncih, da bi se ohranil stik med visokim komisarjem Združenih narodov za begunce in tibetanskimi skupnostmi; v zvezi s tem pozdravlja možnost dostopa do ozemlja v okviru gentlemenskega sporazuma z visokim komisarjem Združenih narodov za begunce in dosege trajnejših rešitev;

| 24. | poziva visoko predstavnico EU, naj prek delegacije v Katmanduju natančno spremlja politične razmere v Nepalu in naj uporabi svoj vpliv pri pozivu, naslovljenem na sosedske sile v regiji, zlasti Kitajsko in Indijo, naj podprejo pogajanja za sestavo vlado narodne enotnosti; |
| --- | --- |

24.

poziva visoko predstavnico EU, naj prek delegacije v Katmanduju natančno spremlja politične razmere v Nepalu in naj uporabi svoj vpliv pri pozivu, naslovljenem na sosedske sile v regiji, zlasti Kitajsko in Indijo, naj podprejo pogajanja za sestavo vlado narodne enotnosti;

| 25. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji, državam članicam, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, vladi Nepala, vladama in parlamentoma Indije in Ljudske republike Kitajske in generalnemu sekretarju Združenih narodov. |
| --- | --- |

25.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji, državam članicam, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, vladi Nepala, vladama in parlamentoma Indije in Ljudske republike Kitajske in generalnemu sekretarju Združenih narodov.

---

| 12.8.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 236/148 |
| --- | --- | --- | --- |

12.8.2011

SL

Uradni list Evropske unije

CE 236/148

---

Četrtek, 17. junij 2010Usmrtitve v Libiji

P7_TA(2010)0246

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. junija 2010 o usmrtitvah v Libiji

2011/C 236 E/27

Evropski parlament,

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o ukinitvi smrtne kazni in svojih prejšnjih resolucij o letnih poročilih o človekovih pravicah v svetu, zlasti za leto 2008, ter o tem, da je treba nemudoma razglasiti moratorij za vse usmrtitve v državah, kjer se še izvaja smrtna kazen,

ob upoštevanju resolucij generalne skupščine Združenih narodov št. 62/149 in št. 63/168 z dne 18. decembra 2007, ki pozivata k moratoriju za smrtno kazen (na podlagi poročila tretjega odbora (A/62/439/Add.2)),

ob upoštevanju smernic EU o smrtni kazni z dne 16. junija 1998 in revidirane in posodobljene različice teh smernic iz leta 2008,

ob upoštevanju končne izjave, sprejete na 4. svetovnem kongresu proti smrtni kazni, ki je potekal v Ženevi od 24. do 26. februarja 2010, s katero so pozvali k odpravi smrtne kazni po vsem svetu,

ob upoštevanju mednarodnih konvencij o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin,

ob upoštevanju politike EU o migracijah in azilu, Ženevske konvencije z dne 28. julija 1951 in protokola z dne 31. januarja 1967 o statusu beguncev,

ob upoštevanju neuradnega dialoga, ki poteka med EU in Libijo zaradi krepitve odnosov, in tekočega sodelovanja med EU in Libijo na področju migracij (dva projekta se izvajata v okviru programa Aeneas in instrumenta za migracije in azil) ter na področju HIV-AIDS (akcijski načrt za Bengazi),

ob upoštevanju člena 122(5) Poslovnika,

| A. | ker je odprava smrtne kazni bistven del temeljnih vrednot Evropske unije; ker je Evropski parlament odločno zavezan odpravi smrtne kazni in si prizadeva doseči vsesplošno sprejetost tega načela, |
| --- | --- |

A.

ker je odprava smrtne kazni bistven del temeljnih vrednot Evropske unije; ker je Evropski parlament odločno zavezan odpravi smrtne kazni in si prizadeva doseči vsesplošno sprejetost tega načela,

| B. | ker libijska vlada ni želela sprejeti ukrepov za odpravo smrtne kazni; decembra leta 2007 in 2008 pa se je Libija pridružila manjšinski skupini držav, ki so glasovali proti sprejeti resoluciji generalne skupščine Združenih narodov, ki poziva k vsesplošnemu moratoriju za usmrtitve, |
| --- | --- |

B.

ker libijska vlada ni želela sprejeti ukrepov za odpravo smrtne kazni; decembra leta 2007 in 2008 pa se je Libija pridružila manjšinski skupini držav, ki so glasovali proti sprejeti resoluciji generalne skupščine Združenih narodov, ki poziva k vsesplošnemu moratoriju za usmrtitve,

| C. | ker je bila Libija nedavno izvoljena v Svet za človekove pravice pri OZN, zaradi česar se pričakuje večja odgovornost na področju človekovih pravic, |
| --- | --- |

C.

ker je bila Libija nedavno izvoljena v Svet za človekove pravice pri OZN, zaradi česar se pričakuje večja odgovornost na področju človekovih pravic,

| D. | ker je časopis Cerene, ki je tesno povezan s Saifom al Islamom Gadafijem, sinom libijskega voditelja Moamerja Gadafija, poročal, da je bilo 30. maja v Tripoliju in Bengaziju usmrčenih 18 ljudi (med njimi so bili državljani Čada, Egipta in Nigerije), potem ko so bili obsojeni zaradi naklepnega umora; ker libijske oblasti niso razkrile njihove identitete, |
| --- | --- |

D.

ker je časopis Cerene, ki je tesno povezan s Saifom al Islamom Gadafijem, sinom libijskega voditelja Moamerja Gadafija, poročal, da je bilo 30. maja v Tripoliju in Bengaziju usmrčenih 18 ljudi (med njimi so bili državljani Čada, Egipta in Nigerije), potem ko so bili obsojeni zaradi naklepnega umora; ker libijske oblasti niso razkrile njihove identitete,

| E. | ker obstaja bojazen, da se smrtne obsodbe izrekajo po zaključku postopkov, ki niso v skladu z mednarodnimi merili o poštenem sojenju, |
| --- | --- |

E.

ker obstaja bojazen, da se smrtne obsodbe izrekajo po zaključku postopkov, ki niso v skladu z mednarodnimi merili o poštenem sojenju,

| F. | ker v skladu z mednarodnim paktom o državljanskih in političnih pravicah, katerega podpisnica je Libija, in zlasti v skladu s členom 6.2 tega pakta, so države pogodbenice, ki niso odpravile smrtne kazni, dolžne izvajati to kazen „samo za najhujša kazniva dejanja“, |
| --- | --- |

F.

ker v skladu z mednarodnim paktom o državljanskih in političnih pravicah, katerega podpisnica je Libija, in zlasti v skladu s členom 6.2 tega pakta, so države pogodbenice, ki niso odpravile smrtne kazni, dolžne izvajati to kazen „samo za najhujša kazniva dejanja“,

| G. | ker sodišča v Libiji še naprej izrekajo smrtno kazen, večinoma za umore in kazniva dejanja, povezana z mamili, vendar se lahko takšna kazen izreče tudi za veliko drugih kaznivih dejanj, vključno z miroljubnim uveljavljanjem pravice do svobodnega izražanja in združevanja, |
| --- | --- |

G.

ker sodišča v Libiji še naprej izrekajo smrtno kazen, večinoma za umore in kazniva dejanja, povezana z mamili, vendar se lahko takšna kazen izreče tudi za veliko drugih kaznivih dejanj, vključno z miroljubnim uveljavljanjem pravice do svobodnega izražanja in združevanja,

| H. | ker ni na razpolago uradnih statističnih podatkov o številu ljudi, ki so v Libiji vsako leto obsojeni na smrt in usmrčeni; ker različni viri navajajo, da trenutno v Libiji čaka na izvršitev smrtne kazni več kot 200 ljudi, vključno s tujimi državljani, |
| --- | --- |

H.

ker ni na razpolago uradnih statističnih podatkov o številu ljudi, ki so v Libiji vsako leto obsojeni na smrt in usmrčeni; ker različni viri navajajo, da trenutno v Libiji čaka na izvršitev smrtne kazni več kot 200 ljudi, vključno s tujimi državljani,

| I. | ker tuji državljani pogosto nimajo zagotovljenega dostopa do svojih konzularnih predstavnikov in do pomoči v zvezi s tolmačenjem ali prevajanjem med sodnimi postopki, |
| --- | --- |

I.

ker tuji državljani pogosto nimajo zagotovljenega dostopa do svojih konzularnih predstavnikov in do pomoči v zvezi s tolmačenjem ali prevajanjem med sodnimi postopki,

| J. | ker se v skladu s členom 19(2) Listine o temeljnih pravicah Evropske unije nikogar ne sme odstraniti, izgnati ali izročiti državi, v kateri zanj obstaja resna nevarnost, da bo podvržen smrtni kazni, mučenju ali drugemu nečloveškemu ali ponižujočemu ravnanju ali kaznovanju, |
| --- | --- |

J.

ker se v skladu s členom 19(2) Listine o temeljnih pravicah Evropske unije nikogar ne sme odstraniti, izgnati ali izročiti državi, v kateri zanj obstaja resna nevarnost, da bo podvržen smrtni kazni, mučenju ali drugemu nečloveškemu ali ponižujočemu ravnanju ali kaznovanju,

| K. | ker je Evropska unija od odprave mednarodnih sankcij za Libijo v letu 2003 s to državo razvila politiko postopnega navezovanja odnosov, ob koncu leta 2007 pa je začela postopek pogajanja za okvirni sporazum, |
| --- | --- |

K.

ker je Evropska unija od odprave mednarodnih sankcij za Libijo v letu 2003 s to državo razvila politiko postopnega navezovanja odnosov, ob koncu leta 2007 pa je začela postopek pogajanja za okvirni sporazum,

| L. | ker je EU z Libijo vzpostavila neuraden dialog in niz posvetovanj zaradi podpisa okvirnega sporazuma, kar vključuje vprašanja na področju migracij; ker je trenutna pogajanja zaznamovalo najmanj sedem krogov pogajanj med obema stranema, kar pa ni prineslo nobenega bistvenega napredka ali javnih zavez libijske strani o spoštovanju mednarodnih konvencij o človekovih pravicah, |
| --- | --- |

L.

ker je EU z Libijo vzpostavila neuraden dialog in niz posvetovanj zaradi podpisa okvirnega sporazuma, kar vključuje vprašanja na področju migracij; ker je trenutna pogajanja zaznamovalo najmanj sedem krogov pogajanj med obema stranema, kar pa ni prineslo nobenega bistvenega napredka ali javnih zavez libijske strani o spoštovanju mednarodnih konvencij o človekovih pravicah,

| M. | ker je glavna ovira v odnosih med EU in Libijo pomanjkanje napredka pri dialogu o človekovih pravicah, temeljnih svoboščinah in demokraciji, zlasti pa dejstvo, da ni bila ratificirana ženevska konvencija, pa tudi agresivna zunanja politika libijskega režima, tudi do evropskih držav; ker Libija nima nacionalnega azilnega sistema, ki bi vključeval preverjanje in registracijo beguncev, odobritev azila beguncem, obiske v centrih za pridržanje ter zagotavljanje medicinske in humanitarne pomoči, kar sicer opravlja UNHCR, |
| --- | --- |

M.

ker je glavna ovira v odnosih med EU in Libijo pomanjkanje napredka pri dialogu o človekovih pravicah, temeljnih svoboščinah in demokraciji, zlasti pa dejstvo, da ni bila ratificirana ženevska konvencija, pa tudi agresivna zunanja politika libijskega režima, tudi do evropskih držav; ker Libija nima nacionalnega azilnega sistema, ki bi vključeval preverjanje in registracijo beguncev, odobritev azila beguncem, obiske v centrih za pridržanje ter zagotavljanje medicinske in humanitarne pomoči, kar sicer opravlja UNHCR,

| N. | ker je bilo v skladu s podatki UNHCR v Libiji registriranih 9 000 beguncev, pretežno Palestincev, Iračanov, Sudancev in Somalcev, od tega je 3 700 prosilcev za azil, pretežno iz Eritreje; ker so begunci nenehno izpostavljeni tveganju, da bodo izgnani v svojo matično državo in bodo na poti izpostavljeni nespoštovanju meril ženevske konvencije, kar pomeni tveganje preganjanja in smrti; ker so iz centrov za pridržanje beguncev poročali o primerih slabega ravnanja, mučenja in ubijanja, prav tako o zapuščanju beguncev v puščavi na meji med Libijo in drugimi afriškimi državami, |
| --- | --- |

N.

ker je bilo v skladu s podatki UNHCR v Libiji registriranih 9 000 beguncev, pretežno Palestincev, Iračanov, Sudancev in Somalcev, od tega je 3 700 prosilcev za azil, pretežno iz Eritreje; ker so begunci nenehno izpostavljeni tveganju, da bodo izgnani v svojo matično državo in bodo na poti izpostavljeni nespoštovanju meril ženevske konvencije, kar pomeni tveganje preganjanja in smrti; ker so iz centrov za pridržanje beguncev poročali o primerih slabega ravnanja, mučenja in ubijanja, prav tako o zapuščanju beguncev v puščavi na meji med Libijo in drugimi afriškimi državami,

| O. | ker so 8. junija 2010 libijske oblasti ukazale zaprtje 26-članskega urada UNHCR, ki je v Tripoliju deloval od leta 1991, ker so bili predstavniki urada domnevno vpleteni v „nezakonite dejavnosti“, |
| --- | --- |

O.

ker so 8. junija 2010 libijske oblasti ukazale zaprtje 26-članskega urada UNHCR, ki je v Tripoliju deloval od leta 1991, ker so bili predstavniki urada domnevno vpleteni v „nezakonite dejavnosti“,

| P. | ker so bila Libiji, tako kot državam, ki so podpisnice pridružitvenih sporazumov, v okviru nacionalnega okvirnega programa za obdobje 2011–2013 dodeljena sredstva v višini 60 milijonov EUR, kar naj bi ji omogočilo nudenje dodatne zdravstvene oskrbe in se boj proti nezakonitemu priseljevanju, |
| --- | --- |

P.

ker so bila Libiji, tako kot državam, ki so podpisnice pridružitvenih sporazumov, v okviru nacionalnega okvirnega programa za obdobje 2011–2013 dodeljena sredstva v višini 60 milijonov EUR, kar naj bi ji omogočilo nudenje dodatne zdravstvene oskrbe in se boj proti nezakonitemu priseljevanju,

| 1. | ponovno izraža svoje dolgoletno nasprotovanje smrtni kazni v vseh primerih in v vseh okoliščinah; opominja na trdno zavezo EU, da si bo prizadevala za odpravo smrtne kazni povsod po svetu, in ponovno poudarja, da odprava smrtne kazni prispeva h krepitvi človekovega dostojanstva in k postopnemu razvoju človekovih pravic; |
| --- | --- |

1.

ponovno izraža svoje dolgoletno nasprotovanje smrtni kazni v vseh primerih in v vseh okoliščinah; opominja na trdno zavezo EU, da si bo prizadevala za odpravo smrtne kazni povsod po svetu, in ponovno poudarja, da odprava smrtne kazni prispeva h krepitvi človekovega dostojanstva in k postopnemu razvoju človekovih pravic;

| 2. | odločno obsoja usmrtitev 18 oseb 30. maja 2010 ter družinam umrlih izraža sožalje in solidarnost; |
| --- | --- |

2.

odločno obsoja usmrtitev 18 oseb 30. maja 2010 ter družinam umrlih izraža sožalje in solidarnost;

| 3. | poziva Libijo, naj razkrije imena 18 usmrčenih ljudi, vključno s tujimi državljani; |
| --- | --- |

3.

poziva Libijo, naj razkrije imena 18 usmrčenih ljudi, vključno s tujimi državljani;

| 4. | poziva libijske oblasti, naj zagotovijo, da se pridržanim zaradi omenjenih dogodkov zagotovi humano ravnanje v priporu in pošteno sojenje v skladu z mednarodnimi zakoni, vključno z dostopom do odvetnika po izbiri pridržanega in spoštovanjem načela domnevne nedolžnosti; |
| --- | --- |

4.

poziva libijske oblasti, naj zagotovijo, da se pridržanim zaradi omenjenih dogodkov zagotovi humano ravnanje v priporu in pošteno sojenje v skladu z mednarodnimi zakoni, vključno z dostopom do odvetnika po izbiri pridržanega in spoštovanjem načela domnevne nedolžnosti;

| 5. | odločno poziva libijske oblasti k nadaljnjim korakom za moratorij za usmrtitve; |
| --- | --- |

5.

odločno poziva libijske oblasti k nadaljnjim korakom za moratorij za usmrtitve;

| 6. | izraža globoko zaskrbljenost zaradi zaprtja urada UNHCR v Libiji; |
| --- | --- |

6.

izraža globoko zaskrbljenost zaradi zaprtja urada UNHCR v Libiji;

| 7. | odločno poziva libijske oblasti, naj nemudoma ratificirajo ženevsko konvencijo o beguncih in omogočijo ter olajšajo potek dejavnosti UNHCR v Libiji, vključno z vzpostavljanjem nacionalnega azilnega sistema; |
| --- | --- |

7.

odločno poziva libijske oblasti, naj nemudoma ratificirajo ženevsko konvencijo o beguncih in omogočijo ter olajšajo potek dejavnosti UNHCR v Libiji, vključno z vzpostavljanjem nacionalnega azilnega sistema;

| 8. | poziva države članice, ki v sodelovanju z agencijo Frontex (Evropska agencija za upravljanje in operativno sodelovanje na zunanjih mejah držav članic Evropske unije) izganjajo priseljence v Libijo, naj nemudoma ustavijo izgon, kadar obstaja resno tveganje, da bo zadevna oseba podvržena smrtni kazni, mučenju ali drugemu nečloveškemu ali ponižujočemu ravnanju ali kaznovanju; |
| --- | --- |

8.

poziva države članice, ki v sodelovanju z agencijo Frontex (Evropska agencija za upravljanje in operativno sodelovanje na zunanjih mejah držav članic Evropske unije) izganjajo priseljence v Libijo, naj nemudoma ustavijo izgon, kadar obstaja resno tveganje, da bo zadevna oseba podvržena smrtni kazni, mučenju ali drugemu nečloveškemu ali ponižujočemu ravnanju ali kaznovanju;

| 9. | poziva Komisijo in Svet, naj sprejmeta ukrepe v okviru členov 265 in 218(10) PDEU, kjer je določeno, da bo Evropski parlament nemudoma in v celoti obveščen v vseh fazah postopka o pogajanjih z Libijo; ponovno poziva, naj bo v celoti obveščen o pogajalskem mandatu Komisije v zvezi s tem; |
| --- | --- |

9.

poziva Komisijo in Svet, naj sprejmeta ukrepe v okviru členov 265 in 218(10) PDEU, kjer je določeno, da bo Evropski parlament nemudoma in v celoti obveščen v vseh fazah postopka o pogajanjih z Libijo; ponovno poziva, naj bo v celoti obveščen o pogajalskem mandatu Komisije v zvezi s tem;

| 10. | zatrjuje, da mora biti pogoj za vsakršno sodelovanje ali sporazum med EU in Libijo ratifikacija in izvajanje ženevske konvencije o beguncih ter drugih najpomembnejših konvencij in protokolov na področju človekovih pravic s strani Libije; |
| --- | --- |

10.

zatrjuje, da mora biti pogoj za vsakršno sodelovanje ali sporazum med EU in Libijo ratifikacija in izvajanje ženevske konvencije o beguncih ter drugih najpomembnejših konvencij in protokolov na področju človekovih pravic s strani Libije;

| 11. | pozdravlja dejstvo, da je v teku reforma kazenskega zakonika, ki jo izvaja odbor pod predsedstvom nekdanjega predsednika vrhovnega sodišča dr. Abdulrahama Abu Tute, in izraža upanje, da bo lahko kmalu pripravil poročilo; poziva libijske oblasti, naj sprožijo svobodno in demokratično nacionalno razpravo o smrtni kazni ter se pridružijo svetovnemu prizadevanju za odpravo smrtne kazni; |
| --- | --- |

11.

pozdravlja dejstvo, da je v teku reforma kazenskega zakonika, ki jo izvaja odbor pod predsedstvom nekdanjega predsednika vrhovnega sodišča dr. Abdulrahama Abu Tute, in izraža upanje, da bo lahko kmalu pripravil poročilo; poziva libijske oblasti, naj sprožijo svobodno in demokratično nacionalno razpravo o smrtni kazni ter se pridružijo svetovnemu prizadevanju za odpravo smrtne kazni;

| 12. | pozdravlja izpustitev švicarskega državljana Maxa Goeldija; |
| --- | --- |

12.

pozdravlja izpustitev švicarskega državljana Maxa Goeldija;

| 13. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, državam članicam, generalni skupščini Združenih narodov, uradu visokega komisarja Združenih narodov za begunce (UNHCR) in libijskim oblastem. |
| --- | --- |

13.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, državam članicam, generalni skupščini Združenih narodov, uradu visokega komisarja Združenih narodov za begunce (UNHCR) in libijskim oblastem.

---

Sreda, 23. junij 2010

| 12.8.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 236/152 |
| --- | --- | --- | --- |

12.8.2011

SL

Uradni list Evropske unije

CE 236/152

---

Sreda, 23. junij 2010Evropski sistem hitrega obveščanja proti pedofilom in spolnim nadlegovalcem

P7_TA(2010)0247

Izjava Evropskega parlamenta z dne 23. junija 2010 o oblikovanju evropskega sistema hitrega obveščanja proti pedofilom in spolnim nadlegovalcem

2011/C 236 E/28

Evropski parlament,

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 26. novembra 2009 o odpravi nasilja nad ženskami (1),

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 22. maja 2007 z naslovom „Na poti k splošni politiki o boju proti kibernetskemu kriminalu“ (KOM(2007)0267),

ob upoštevanju člena 123 Poslovnika,

| A. | ker je treba obdržati visoko raven virtualne demokracije, ki jo nudi internet, brez nevarnosti za ženske in otroke; |
| --- | --- |

A.

ker je treba obdržati visoko raven virtualne demokracije, ki jo nudi internet, brez nevarnosti za ženske in otroke;

| B. | ker pa je treba upoštevati, da lahko zloraba možnosti, ki jih nudi tehnologija, omogoči dejanja otroške pornografije in spolnega nadlegovanja; |
| --- | --- |

B.

ker pa je treba upoštevati, da lahko zloraba možnosti, ki jih nudi tehnologija, omogoči dejanja otroške pornografije in spolnega nadlegovanja;

| C. | ker spletišče tudi pedofilom in spolnim nadlegovalcem omogoča svobodno delovanje, saj jih izenačuje s poštenimi državljani, kar oblastem otežuje, da bi jim prišle na sled; |
| --- | --- |

C.

ker spletišče tudi pedofilom in spolnim nadlegovalcem omogoča svobodno delovanje, saj jih izenačuje s poštenimi državljani, kar oblastem otežuje, da bi jim prišle na sled;

| 1. | poziva Svet in Komisijo, naj ukrepa na podlagi zgoraj navedenega sporočila; |
| --- | --- |

1.

poziva Svet in Komisijo, naj ukrepa na podlagi zgoraj navedenega sporočila;

| 2. | poziva Svet in Komisijo, naj izvajata Direktivo 2006/24/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. marca 2006 o hrambi podatkov, pridobljenih ali obdelanih v zvezi z zagotavljanjem javno dostopnih elektronskih komunikacijskih storitev ali javnih komunikacijskih omrežij (2) ter naj jo razširita tudi na spletne iskalnike, da se hitro in učinkovito zasledita otroška pornografija in spolno nadlegovanje na spletu; |
| --- | --- |

2.

poziva Svet in Komisijo, naj izvajata Direktivo 2006/24/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. marca 2006 o hrambi podatkov, pridobljenih ali obdelanih v zvezi z zagotavljanjem javno dostopnih elektronskih komunikacijskih storitev ali javnih komunikacijskih omrežij (2) ter naj jo razširita tudi na spletne iskalnike, da se hitro in učinkovito zasledita otroška pornografija in spolno nadlegovanje na spletu;

| 3. | poziva države članice, naj v boju proti pedofiliji in spolnemu nadlegovanju uskladijo evropski sistem hitrega obveščanja med javnimi organi, podoben sistemu, ki že obstaja za živilske alarme; |
| --- | --- |

3.

poziva države članice, naj v boju proti pedofiliji in spolnemu nadlegovanju uskladijo evropski sistem hitrega obveščanja med javnimi organi, podoben sistemu, ki že obstaja za živilske alarme;

| 4. | naroča svojemu predsedniku, naj to izjavo skupaj z imeni podpisnikov (3) posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

4.

naroča svojemu predsedniku, naj to izjavo skupaj z imeni podpisnikov (3) posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  Sprejeta besedila, P7_TA(2009)0098.

(2)  UL L 105, 13.4.2006, str. 54.

(3)  Seznam podpisnikov je objavljen v Prilogi 1 k zapisniku z dne 23. junija 2010 (P7_PV(2010)06-23(ANN1)).

---

II Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropski parlament

Torek, 15. junij 2010

| 12.8.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 236/153 |
| --- | --- | --- | --- |

12.8.2011

SL

Uradni list Evropske unije

CE 236/153

---

Torek, 15. junij 2010Prilagoditev Poslovnika Lizbonski pogodbi

P7_TA(2010)0204

Sklep Evropskega parlamenta z dne 15. junija 2010 o prilagoditvi Poslovnika Evropskega parlamenta Lizbonski pogodbi (2009/2062(REG))

2011/C 236 E/29

Evropski parlament,

ob upoštevanju členov 211 in 212 Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za ustavne zadeve, ki vključuje predloge sprememb Odbora za proračun, ki jih je ta predlagal v svojem mnenju z dne 31. marca 2009 (A7-0043/2009),

ob upoštevanju svojega sklepa z dne 25. novembra 2009 o prilagoditvi Poslovnika Evropskega parlamenta Lizbonski pogodbi (1),

| 1. | sklene spremeniti svoj Poslovnik, kakor sledi; |
| --- | --- |

1.

sklene spremeniti svoj Poslovnik, kakor sledi;

| 2. | opozarja, da bodo spremembe začele veljati prvi dan naslednjega plenarnega zasedanja; |
| --- | --- |

2.

opozarja, da bodo spremembe začele veljati prvi dan naslednjega plenarnega zasedanja;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje Svetu in Komisiji v vednost. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje Svetu in Komisiji v vednost.

| VELJAVNO BESEDILO | SPREMEMBA |
| --- | --- |
| Sprememba 1 |
| Poslovnik Evropskega parlamenta


  Člen 7 – odstavek 2 |
| 2.   Odbor predlaga sklep, ki priporoča
  zgolj
  sprejetje ali zavrnitev zahteve za odvzem imunitete ali zahteve za zaščito imunitete in privilegijev. | 2.   Odbor predlaga
  obrazložen
  sklep, ki priporoča sprejetje ali zavrnitev zahteve za odvzem imunitete ali zahteve za zaščito imunitete in privilegijev. |
| Sprememba 121 |
| Poslovnik Evropskega parlamenta


  Člen 8 |
| Če ni določeno drugače, določbe, ki urejajo izvajanje Statuta
  poslancev Evropskega parlamenta,
  sprejme predsedstvo
  . | Parlament sprejme
  Statut poslancev Evropskega parlamenta
  in njegove spremembe na osnovi priporočila pristojnega odbora
  .
  Smiselno se uporablja člen 138(1). Za uporabo teh pravil je odgovorno predsedstvo, ki na osnovi letnega proračuna sprejema odločitve o finančnih sredstvih. |
| Sprememba 4 |
| Poslovnik Evropskega parlamenta


  Člen 23 – odstavek 2 in odstavek 2 a (novo) |
| 2.   Predsedstvo sprejema finančne, organizacijske in upravne odločitve o zadevah, ki se nanašajo na
  poslance in
  notranjo organizacijo Parlamenta, njegovega sekretariata in teles. | 2.   Predsedstvo sprejema finančne, organizacijske in upravne odločitve o zadevah, ki se nanašajo na notranjo organizacijo Parlamenta, njegovega sekretariata in teles.


  2a.
     
  Finančne, organizacijske in upravne odločitve o zadevah, ki se nanašajo na poslance, sprejema predsedstvo na predlog generalnega sekretarja ali politične skupine. |
| Sprememba 5 |
| Poslovnik Evropskega parlamenta


  Člen 23 – odstavek 11 a (novo) |
| | 11a.
     
  Predsedstvo imenuje dva podpredsednika, ki sta zadolžena za odnose z nacionalnimi parlamenti.




  O svojem delu na tem področju redno poročata konferenci predsednikov.



  (Drugi in tretji stavek člena 25(3) se črtata.) |
| Sprememba 86 |
| Poslovnik Evropskega parlamenta


  Člen 24 – odstavek 2 |
| 2.   
  Samostojni poslanci izmed sebe pooblastijo enega, ki
  se udeležuje sej konference predsednikov, vendar nima pravice glasovanja. | 2.   
  Predsednik Parlamenta povabi enega od samostojnih poslancev, da
  se udeležuje sej konference predsednikov, vendar nima pravice glasovanja. |
| Sprememba 117 |
| Poslovnik Evropskega parlamenta


  Člen 37 a (novo) |
| | Člen 37a


  Prenos zakonodajnih pooblastil



  1.
     
  Pri preučevanju predloga zakonodajnega akta, ki prenaša pooblastila na Komisijo, kakor je določeno v členu 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije, je Parlament zlasti pozoren na cilje, vsebino, področje uporabe in trajanje prenesenih pooblastil ter na pogoje za prenos.




  2.
     
  Odbor, pristojen za zadevo, lahko kadar koli zahteva mnenje odbora, pristojnega za razlago in uporabo zakonodaje Unije.




  3.
     
  Odbor, pristojen za razlago in uporabo zakonodaje Unije, lahko na lastno pobudo obravnava vprašanja v zvezi s prenosom zakonodajnih pooblastil. V tem primeru ustrezno obvesti pristojni odbor. |
| Sprememba 10 |
| Poslovnik Evropskega parlamenta


  Člen 56 – odstavek 3 – pododstavek 2 |
| V primeru vrnitve zadeve pristojni odbor Parlamentu ustno ali pisno poroča v roku, ki ga določi Parlament in ki ne sme biti daljši od dveh mesecev. | V primeru vrnitve zadeve pristojni odbor
  določi postopek, ki ga je treba upoštevati, in
  Parlamentu ustno ali pisno poroča v roku, ki ga določi Parlament in ki ne sme biti daljši od dveh mesecev. |
| Sprememba 113 |
| Poslovnik Evropskega parlamenta


  Člen 74 a – odstavek 1 a (novo) |
| | 1a.
     
  Kadar je Parlament v skladu s členom 48(3)Pogodbe o Evropski uniji zaprošen za mnenje o predlogu sklepa Evropskega sveta o preučitvi sprememb pogodb, se zadeva preda pristojnemu odboru. Odbor pripravi poročilo, ki vsebuje:








  — | predlog resolucije, v kateri je navedeno, ali Parlament sprejme ali zavrne predlagani sklep, in ki lahko vsebuje predloge konvenciji ali konferenci predstavnikov vlad držav članic; |

VELJAVNO BESEDILO

SPREMEMBA

Sprememba 1

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 7 – odstavek 2

2.   Odbor predlaga sklep, ki priporoča
  zgolj
  sprejetje ali zavrnitev zahteve za odvzem imunitete ali zahteve za zaščito imunitete in privilegijev.

2.   Odbor predlaga
  obrazložen
  sklep, ki priporoča sprejetje ali zavrnitev zahteve za odvzem imunitete ali zahteve za zaščito imunitete in privilegijev.

Sprememba 121

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 8

Če ni določeno drugače, določbe, ki urejajo izvajanje Statuta
  poslancev Evropskega parlamenta,
  sprejme predsedstvo
  .

Parlament sprejme
  Statut poslancev Evropskega parlamenta
  in njegove spremembe na osnovi priporočila pristojnega odbora
  .
  Smiselno se uporablja člen 138(1). Za uporabo teh pravil je odgovorno predsedstvo, ki na osnovi letnega proračuna sprejema odločitve o finančnih sredstvih.

Sprememba 4

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 23 – odstavek 2 in odstavek 2 a (novo)

2.   Predsedstvo sprejema finančne, organizacijske in upravne odločitve o zadevah, ki se nanašajo na
  poslance in
  notranjo organizacijo Parlamenta, njegovega sekretariata in teles.

2.   Predsedstvo sprejema finančne, organizacijske in upravne odločitve o zadevah, ki se nanašajo na notranjo organizacijo Parlamenta, njegovega sekretariata in teles.

2a.
     
  Finančne, organizacijske in upravne odločitve o zadevah, ki se nanašajo na poslance, sprejema predsedstvo na predlog generalnega sekretarja ali politične skupine.

Sprememba 5

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 23 – odstavek 11 a (novo)

11a.
     
  Predsedstvo imenuje dva podpredsednika, ki sta zadolžena za odnose z nacionalnimi parlamenti.

O svojem delu na tem področju redno poročata konferenci predsednikov.

(Drugi in tretji stavek člena 25(3) se črtata.)

Sprememba 86

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 24 – odstavek 2

2.   
  Samostojni poslanci izmed sebe pooblastijo enega, ki
  se udeležuje sej konference predsednikov, vendar nima pravice glasovanja.

2.   
  Predsednik Parlamenta povabi enega od samostojnih poslancev, da
  se udeležuje sej konference predsednikov, vendar nima pravice glasovanja.

Sprememba 117

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 37 a (novo)

Člen 37a

Prenos zakonodajnih pooblastil

1.
     
  Pri preučevanju predloga zakonodajnega akta, ki prenaša pooblastila na Komisijo, kakor je določeno v členu 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije, je Parlament zlasti pozoren na cilje, vsebino, področje uporabe in trajanje prenesenih pooblastil ter na pogoje za prenos.

2.
     
  Odbor, pristojen za zadevo, lahko kadar koli zahteva mnenje odbora, pristojnega za razlago in uporabo zakonodaje Unije.

3.
     
  Odbor, pristojen za razlago in uporabo zakonodaje Unije, lahko na lastno pobudo obravnava vprašanja v zvezi s prenosom zakonodajnih pooblastil. V tem primeru ustrezno obvesti pristojni odbor.

Sprememba 10

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 56 – odstavek 3 – pododstavek 2

V primeru vrnitve zadeve pristojni odbor Parlamentu ustno ali pisno poroča v roku, ki ga določi Parlament in ki ne sme biti daljši od dveh mesecev.

V primeru vrnitve zadeve pristojni odbor
  določi postopek, ki ga je treba upoštevati, in
  Parlamentu ustno ali pisno poroča v roku, ki ga določi Parlament in ki ne sme biti daljši od dveh mesecev.

Sprememba 113

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 74 a – odstavek 1 a (novo)

1a.
     
  Kadar je Parlament v skladu s členom 48(3)Pogodbe o Evropski uniji zaprošen za mnenje o predlogu sklepa Evropskega sveta o preučitvi sprememb pogodb, se zadeva preda pristojnemu odboru. Odbor pripravi poročilo, ki vsebuje:

—

predlog resolucije, v kateri je navedeno, ali Parlament sprejme ali zavrne predlagani sklep, in ki lahko vsebuje predloge konvenciji ali konferenci predstavnikov vlad držav članic;

| — | če je to primerno, obrazložitev. |
| --- | --- |

—

če je to primerno, obrazložitev.

Sprememba 114

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 74 b – odstavek 1 a (novo)

1a.
     
  Pri posvetovanju s Parlamentom v skladu s členom 48(6) Pogodbe o Evropski uniji o predlogu sklepa Evropskega sveta, ki spreminja tretji del Pogodbe o delovanju Evropske unije, se smiselno uporablja člen 74a(1a). V takem primeru lahko predlog resolucije vsebuje predloge za spremembo samo določb tretjega dela Pogodbe o delovanju Evropske unije.

Sprememba 118

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 96

1.   Kadar je Parlament zaprošen za mnenje v skladu s členom 36 Pogodbe o Evropski uniji, se zadeva posreduje pristojnemu odboru, ki lahko v skladu s členom 97 tega poslovnika izda priporočila.

1.   Kadar je Parlament zaprošen za mnenje v skladu s členom 36 Pogodbe o Evropski uniji, se zadeva posreduje pristojnemu odboru, ki lahko v skladu s členom 97 tega poslovnika izda priporočila.

2.   Zadevni odbori skušajo zagotoviti, da jih podpredsednik Komisije/visoki predstavnik Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko
  , Svet in Komisija
  redno in pravočasno
  obveščajo
  o razvoju in izvrševanju skupne zunanje in varnostne politike Unije, o predvidenih stroških, kadar je v okviru navedene politike sprejet z izdatki povezan sklep, ter o vseh drugih finančnih vprašanjih v zvezi z izvrševanjem ukrepov v okviru navedene politike. Izjemoma lahko odbor na zahtevo
  Komisije, Sveta ali podpredsednika Komisije/visokega predstavnika sklene, da bo seja potekala brez navzočnosti javnosti.

2.   Zadevni odbori skušajo zagotoviti, da jih podpredsednik Komisije/visoki predstavnik Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko redno in pravočasno
  obvešča
  o razvoju in izvrševanju skupne zunanje in varnostne politike Unije, o predvidenih stroških, kadar je v okviru navedene politike sprejet z izdatki povezan sklep, ter o vseh drugih finančnih vprašanjih v zvezi z izvrševanjem ukrepov v okviru navedene politike. Izjemoma lahko odbor na zahtevo podpredsednika Komisije/visokega predstavnika sklene, da bo seja potekala brez navzočnosti javnosti.

3.   O posvetovalnem dokumentu, ki ga pripravi podpredsednik/visoki predstavnik v zvezi z glavnimi vidiki in temeljnimi usmeritvami skupne zunanje in varnostne politike, vključno s skupno varnostno in obrambno politiko ter finančnimi posledicami za proračun Unije, poteka razprava dvakrat letno. Uporabljajo se določbe člena 110.

3.   O posvetovalnem dokumentu, ki ga pripravi podpredsednik/visoki predstavnik v zvezi z glavnimi vidiki in temeljnimi usmeritvami skupne zunanje in varnostne politike, vključno s skupno varnostno in obrambno politiko ter finančnimi posledicami za proračun Unije, poteka razprava dvakrat letno. Uporabljajo se določbe člena 110.

(Glej tudi razlago člena 121).

(Glej tudi razlago člena 121).

4.   
  Svet, Komisija in/ali
  podpredsednik/visoki predstavnik
  so povabljeni
  na vsako plenarno razpravo, ki zadeva zunanjo, varnostno ali obrambno politiko.

4.   Podpredsednik/visoki predstavnik
  je povabljen
  na vsako plenarno razpravo, ki zadeva zunanjo, varnostno ali obrambno politiko.

Sprememba 116

Poslovnik Evropskega parlamenta

Naslov IV – poglavje 3 – naslov

Sprememba 107

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 116

1.   Parlament na predlog konference predsednikov. Posebni čas se lahko nameni za vprašanja predsedniku in posameznim članom Komisije.
  Poslanec lahko Svetu in Komisiji postavi le eno vprašanje na delno zasedanje.

1.   Parlament na predlog konference predsednikov. Posebni čas se lahko nameni za vprašanja predsedniku in posameznim članom Komisije.

2.   Poslanec lahko Svetu in Komisiji postavi le eno vprašanje na delno zasedanje.

2.   Poslanec lahko Svetu in Komisiji postavi le eno vprašanje na delno zasedanje.

3.   Vprašanja se v pisni obliki predložijo predsedniku, ki odloči o njihovi sprejemljivosti in vrstnem redu njihovega obravnavanja. Odločitev mora biti nemudoma sporočena spraševalcu.

3.   Vprašanja se v pisni obliki predložijo predsedniku, ki odloči o njihovi sprejemljivosti in vrstnem redu njihovega obravnavanja. Odločitev mora biti nemudoma sporočena spraševalcu.

4.   Podrobni postopek urejajo smernice iz priloge tega poslovnika.

4.   Podrobni postopek urejajo smernice iz priloge tega poslovnika.

5.
     
  V skladu s smernicami, ki jih določi konferenca predsednikov, se lahko nameni posebni čas za vprašanja predsedniku Komisije, podpredsedniku Komisije/visokemu predstavniku Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko in predsedniku Evroskupine.

(Priloga II, točka 15 (Oblika) se črta.)

Sprememba 108

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 117 – naslov in odstavek 1

Vprašanja za pisni odgovor
  Svetu in Komisiji

Vprašanja za pisni odgovor

1.   Vsak poslanec lahko Svetu
  ali
  Komisiji v skladu s smernicami iz priloge tega poslovnika postavi vprašanja za pisni odgovor. Za vsebino vprašanj so odgovorni izključno spraševalci.

1.   Vsak poslanec lahko
  predsedniku Evropskega sveta,
  Svetu, Komisiji
  ali podpredsedniku Komisije/visokemu predstavniku Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko
  v skladu s smernicami iz priloge tega poslovnika postavi vprašanja za pisni odgovor. Za vsebino vprašanj so odgovorni izključno spraševalci.

Sprememba 115

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 117 – odstavek 2

2.   Vprašanja se v pisni obliki predložijo predsedniku, ki jih posreduje
  zadevni instituciji. V primeru dvoma glede dopustnosti vprašanja odloča predsednik. O njegovi odločitvi se uradno obvesti spraševalca.

2.   Vprašanja se v pisni obliki predložijo predsedniku, ki jih posreduje
  naslovnikom
  . V primeru dvoma glede dopustnosti vprašanja odloča predsednik. O njegovi odločitvi se uradno obvesti spraševalca.

(Horizontalna sprememba: v členu 117(2) in (4) in točkah 1 in 3 Priloge III k Poslovniku se besedna zveza „zadevne institucije“ nadomesti z besedo „naslovniki“.)

Sprememba 110

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 130 – odstavki 1 a, 1 b, 1 c (novo)

1a.
     
  Pogajanja o tem, kako pripraviti in spodbujati učinkovito in redno medparlamentarno sodelovanje v Uniji v skladu s členom 9 Protokola o vlogi nacionalnih parlamentov v Evropski uniji, potekajo na podlagi mandata, ki ga konferenca predsednikov podeli po posvetovanju s konferenco predsednikov odborov.

Parlament vse tovrstne sporazume odobri po postopku iz člena 127.

1b.
     
  Odbor lahko v okviru proračunskih sredstev, ki so temu namenjena, začne neposreden dialog z nacionalnimi parlamenti na ravni odborov. Dialog lahko vključuje ustrezne oblike sodelovanja v postopku sprejemanja zakonodaje in po njegovem zaključku.

1c.
     
  Vsi dokumenti v zvezi z zakonodajnim postopkom na ravni Unije, ki jih nacionalni parlament uradno pošlje Evropskemu parlamentu, se posredujejo odboru, pristojnemu za zadevo, ki je obravnavana v dokumentu.

Sprememba 112

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 131

1.   Konferenca predsednikov na predlog predsednika imenuje člane parlamentarne delegacije pri COSAC in ji lahko dodeli mandat. Delegacijo
  vodi eden od podpredsednikov, pristojnih za odnose z nacionalnimi parlamenti.

1.   Konferenca predsednikov na predlog predsednika imenuje člane parlamentarne delegacije pri COSAC in ji lahko dodeli mandat. Delegacijo
  vodita podpredsednik Evropskega parlamenta, pristojen za odnose z nacionalnimi parlamenti,
  in predsednik odbora, pristojnega za institucionalne zadeve.

2.   Drugi člani delegacije so izbrani na podlagi zadev, ki bodo obravnavane na srečanju COSAC,
  upoštevajoč splošno politično ravnotežje v Parlamentu. Po vsakem srečanju delegacija predloži poročilo.

2.   Drugi člani delegacije so izbrani na podlagi zadev, ki bodo obravnavane na srečanju COSAC,
  in so v čim večji meri predstavniki odborov, pristojnih za te zadeve. Po vsakem srečanju delegacija predloži poročilo.

3.
     
  Ustrezno se upošteva splošno politično ravnotežje v Parlamentu.

Sprememba 66

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 191 – odstavek 1

1.   Na prvi seji odbora po izvolitvi članov odbora v skladu s členom 186 odbor izvoli predsedstvo, ki ga sestavljajo predsednik
  ter eden, dva ali trije
  podpredsedniki, izvoljeni na ločenih glasovanjih.

1.   Na prvi seji odbora po izvolitvi članov odbora v skladu s členom 186 odbor izvoli predsedstvo, ki ga sestavljajo predsednik
  in
  podpredsedniki, izvoljeni na ločenih glasovanjih.
  Število izvoljenih podpredsednikov določi Parlament na predlog konference predsednikov.

Sprememba 109

Poslovnik Evropskega parlamenta

Priloga III – točka 1 – alinea -1 (novo)

| — | jasno navajajo naslovnika, ki mu jih je treba posredovati po običajnih medinstitucionalnih kanalih; |
| --- | --- |

—

jasno navajajo naslovnika, ki mu jih je treba posredovati po običajnih medinstitucionalnih kanalih;

---

(1)  Sprejeta besedila, P7_TA(2009)0088.

---

| 12.8.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 236/159 |
| --- | --- | --- | --- |

12.8.2011

SL

Uradni list Evropske unije

CE 236/159

---

Torek, 15. junij 2010Predlogi za imenovanja v delegacijo v parlamentarnem odboru CARIFORUM-ES

P7_TA(2010)0211

Sklep Evropskega parlamenta z dne 15. junija 2010 o oblikovanju delegacije za parlamentarni odbor CARIFORUM-EU in njeni številčni sestavi

2011/C 236 E/30

Evropski parlament,

ob upoštevanju ustanovnega akta z dne 29. decembra 2008 parlamentarnega odbora CARIFORUM-EU,

ob upoštevanju člena 198 svojega poslovnika,

| 1. | sklene oblikovati delegacijo za parlamentarni odbor CARIFORUM-EU; |
| --- | --- |

1.

sklene oblikovati delegacijo za parlamentarni odbor CARIFORUM-EU;

| 2. | sklene, da bo delegacija štela 15 polnih članov; |
| --- | --- |

2.

sklene, da bo delegacija štela 15 polnih članov;

| 3. | sklene, da bo od tega devet članov iz Odbora za mednarodno trgovino in šest iz Odbora za razvoj; |
| --- | --- |

3.

sklene, da bo od tega devet članov iz Odbora za mednarodno trgovino in šest iz Odbora za razvoj;

| 4. | naroči svojemu predsedniku, naj sklep Parlamenta predloži Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

4.

naroči svojemu predsedniku, naj sklep Parlamenta predloži Svetu in Komisiji.

---

Sreda, 16. junij 2010

| 12.8.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 236/160 |
| --- | --- | --- | --- |

12.8.2011

SL

Uradni list Evropske unije

CE 236/160

---

Sreda, 16. junij 2010Ustanovitev posebnega odbora za politične izzive in proračunska sredstva za trajnostno Evropsko unijo po letu 2013

P7_TA(2010)0225

Sklep Evropskega parlamenta z dne 16. junija 2010 o ustanovitvi posebnega odbora za politične izzive in proračunska sredstva za trajnostno Evropsko unijo po letu 2013, njegovih pooblastilih, številčni sestavi in mandatu

2011/C 236 E/31

Evropski parlament,

ob upoštevanju sklepov konference predsednikov z dne 22. aprila ter12. in 20. maja 2010, ki vsebujejo predlog o ustanovitvi posebnega odbora za politične izzive in proračunska sredstva, ki bodo Uniji na voljo po letu 2013,

ob upoštevanju člena 312(5) Pogodbe o delovanju Evropske unije, ki določa, da Parlament, Svet in Komisija v postopku sprejemanja finančnega okvira ukrenejo vse potrebno za njegovo lažje sprejetje,

ob upoštevanju dejstva, da je treba pridobiti in uskladiti mnenja različnih ustreznih odborov ter določiti mandat Odbora za proračun za pogajanja s Svetom, da se sprejme prihodnji večletni finančni okvir ter morebiti določijo podporni ukrepi, ki jih je treba opredeliti v medinstitucionalnem sporazumu,

ob upoštevanju dela, ki ga je opravil posebni odbor Parlamenta za finančno, gospodarsko in socialno krizo, ter potrebe po njegovem nadaljevanju, zlasti glede podpore trajnostni in kakovostni rasti ter dolgoročnih naložbah, da bi odpravili dolgoročne posledice krize,

ob upoštevanju člena 184 Poslovnika,

| 1. | sklene ustanoviti poseben odbor z naslednjimi nalogami:






  a) | opredelitev političnih prednostnih nalog Parlamenta za večletni finančni okvir po letu 2013 tako glede zakonodaje kot proračuna; |
| --- | --- | --- |

1.

sklene ustanoviti poseben odbor z naslednjimi nalogami:

a)

opredelitev političnih prednostnih nalog Parlamenta za večletni finančni okvir po letu 2013 tako glede zakonodaje kot proračuna;

| b) | ocena finančnih sredstev, ki jih Unija potrebuje za dosego svojih ciljev in izvedbo politik v obdobju, ki se začne s 1. januarjem 2014; |
| --- | --- |

b)

ocena finančnih sredstev, ki jih Unija potrebuje za dosego svojih ciljev in izvedbo politik v obdobju, ki se začne s 1. januarjem 2014;

| c) | opredelitev trajanja naslednjega večletnega finančnega okvira; |
| --- | --- |

c)

opredelitev trajanja naslednjega večletnega finančnega okvira;

| d) | oblikovanje predloga za strukturo prihodnjega večletnega finančnega okvira v skladu s prednostnimi nalogami in cilji, pri čemer je treba navesti glavna področja dejavnosti Unije; |
| --- | --- |

d)

oblikovanje predloga za strukturo prihodnjega večletnega finančnega okvira v skladu s prednostnimi nalogami in cilji, pri čemer je treba navesti glavna področja dejavnosti Unije;

| e) | priprava smernic za okvirno razporeditev sredstev med različne razdelke večletnega finančnega okvira in znotraj njih v skladu s prednostnimi nalogami in predlagano strukturo; |
| --- | --- |

e)

priprava smernic za okvirno razporeditev sredstev med različne razdelke večletnega finančnega okvira in znotraj njih v skladu s prednostnimi nalogami in predlagano strukturo;

| f) | opredelitev povezave med reformo sistema financiranja proračuna EU in pregledom odhodkov, da bi Odbor za proračun imel dobro podlago za pogajanja o novem večletnem finančnem okviru; |
| --- | --- |

f)

opredelitev povezave med reformo sistema financiranja proračuna EU in pregledom odhodkov, da bi Odbor za proračun imel dobro podlago za pogajanja o novem večletnem finančnem okviru;

| 2. | sklene ustanoviti posebni odbor za obdobje 12 mesecev od 1. julija 2010, da bi ta Parlamentu predložil poročilo, preden Komisija predstavi svoj predlog z zneski za naslednji večletni finančni okvir, ki je predviden za julij 2011; |
| --- | --- |

2.

sklene ustanoviti posebni odbor za obdobje 12 mesecev od 1. julija 2010, da bi ta Parlamentu predložil poročilo, preden Komisija predstavi svoj predlog z zneski za naslednji večletni finančni okvir, ki je predviden za julij 2011;

| 3. | opozarja, da bodo posebne proračunske in zakonodajne predloge obravnavali ustrezni odbori v skladu s prilogo VII k poslovniku; |
| --- | --- |

3.

opozarja, da bodo posebne proračunske in zakonodajne predloge obravnavali ustrezni odbori v skladu s prilogo VII k poslovniku;

| 4. | sklene, da bo imel posebni odbor 50 članov. |
| --- | --- |

4.

sklene, da bo imel posebni odbor 50 članov.

---

III Pripravljalni akti

Evropski parlament

Torek, 15. junij 2010

| 12.8.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 236/161 |
| --- | --- | --- | --- |

12.8.2011

SL

Uradni list Evropske unije

CE 236/161

---

Torek, 15. junij 2010Uporaba sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji: ES/Comunidad Valenciana

P7_TA(2010)0197

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. junija 2010 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi Evropskega sklada za prilagajanje globalizaciji v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (KOM(2010)0216 – C7-0115/2010 – 2010/2066(BUD))

2011/C 236 E/32

Evropski parlament,

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2010)0216 – C7-0115/2010),

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (1) ter zlasti točke 28 tega sporazuma,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1927/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o ustanovitvi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (2) (uredba ESPG),

ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A7-0180/2010),

| A. | ker je Evropska unija vzpostavila primerne zakonodajne in proračunske instrumente za zagotavljanje dodatne podpore delavcem, ki so jih prizadele posledice velikih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih, ter za pomoč pri njihovi ponovni vključitvi na trg dela, |
| --- | --- |

A.

ker je Evropska unija vzpostavila primerne zakonodajne in proračunske instrumente za zagotavljanje dodatne podpore delavcem, ki so jih prizadele posledice velikih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih, ter za pomoč pri njihovi ponovni vključitvi na trg dela,

| B. | ker za vloge, predložene po 1. maju 2009, je bilo področje uporabe ESPG razširjeno na podporo delavcem, ki so postali presežni neposredno zaradi svetovne finančne in gospodarske krize, |
| --- | --- |

B.

ker za vloge, predložene po 1. maju 2009, je bilo področje uporabe ESPG razširjeno na podporo delavcem, ki so postali presežni neposredno zaradi svetovne finančne in gospodarske krize,

| C. | ker bi morala biti finančna pomoč Evropske unije za presežne delavce dinamična ter na razpolago čim hitreje in na najučinkovitejši način v skladu s skupno izjavo Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije, ki je bila sprejeta na usklajevalnem sestanku 17. julija 2008, in ob upoštevanju medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 glede sprejetja sklepov za uporabo ESPG, |
| --- | --- |

C.

ker bi morala biti finančna pomoč Evropske unije za presežne delavce dinamična ter na razpolago čim hitreje in na najučinkovitejši način v skladu s skupno izjavo Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije, ki je bila sprejeta na usklajevalnem sestanku 17. julija 2008, in ob upoštevanju medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 glede sprejetja sklepov za uporabo ESPG,

| D. | ker je Španija zahtevala pomoč v zvezi z 2 425 presežnimi delavci v 181 podjetjih, ki delujejo v panogi, razvrščeni v oddelek 23 NACE Revizija 2 („Proizvodnja nekovinskih mineralnih izdelkov“), v regiji Comunidad Valenciana (3) na ravni NUTS II, |
| --- | --- |

D.

ker je Španija zahtevala pomoč v zvezi z 2 425 presežnimi delavci v 181 podjetjih, ki delujejo v panogi, razvrščeni v oddelek 23 NACE Revizija 2 („Proizvodnja nekovinskih mineralnih izdelkov“), v regiji Comunidad Valenciana (3) na ravni NUTS II,

| E. | ker vloga izpolnjuje pogoje upravičenosti, določene v uredbi ESPG, |
| --- | --- |

E.

ker vloga izpolnjuje pogoje upravičenosti, določene v uredbi ESPG,

| 1. | od zadevnih institucij zahteva, naj združijo vse potrebne moči za pospešitev uporabe sredstev ESPG; |
| --- | --- |

1.

od zadevnih institucij zahteva, naj združijo vse potrebne moči za pospešitev uporabe sredstev ESPG;

| 2. | opozarja, da so institucije zavezane zagotoviti nemoten in hiter potek postopka za sprejetje sklepov o uporabi ESPG, iz katerega se zagotavlja enkratna in časovno omejena individualna podpora za delavce, ki so postali presežni zaradi globalizacije ter finančne in gospodarske krize; poudarja, da lahko ESPG odigra vlogo pri ponovnem vključevanju presežnih delavcev na trg dela; |
| --- | --- |

2.

opozarja, da so institucije zavezane zagotoviti nemoten in hiter potek postopka za sprejetje sklepov o uporabi ESPG, iz katerega se zagotavlja enkratna in časovno omejena individualna podpora za delavce, ki so postali presežni zaradi globalizacije ter finančne in gospodarske krize; poudarja, da lahko ESPG odigra vlogo pri ponovnem vključevanju presežnih delavcev na trg dela;

| 3. | v skladu s členom 6 uredbe ESPG poudarja, da je treba zagotoviti, da se s sredstvi tega sklada podpira ponovno vključevanje posameznih presežnih delavcev v proces zaposlovanja; poudarja, da pomoč iz ESPG ne nadomešča ukrepov, za katere so odgovorna podjetja na podlagi nacionalne zakonodaje ali kolektivnih pogodb, niti ukrepov za prestrukturiranje podjetij oziroma sektorjev; |
| --- | --- |

3.

v skladu s členom 6 uredbe ESPG poudarja, da je treba zagotoviti, da se s sredstvi tega sklada podpira ponovno vključevanje posameznih presežnih delavcev v proces zaposlovanja; poudarja, da pomoč iz ESPG ne nadomešča ukrepov, za katere so odgovorna podjetja na podlagi nacionalne zakonodaje ali kolektivnih pogodb, niti ukrepov za prestrukturiranje podjetij oziroma sektorjev;

| 4. | ugotavlja, da so med informacijami iz usklajenega svežnja prilagojenih storitev, za katere je predvideno financiranje iz ESPG, tudi natančne informacije o njihovem dopolnjevanju z ukrepi, ki se financirajo iz strukturnih skladov; ponovno poziva Komisijo, naj v letnih poročilih ESPG predstavi tudi primerjalno oceno teh podatkov; |
| --- | --- |

4.

ugotavlja, da so med informacijami iz usklajenega svežnja prilagojenih storitev, za katere je predvideno financiranje iz ESPG, tudi natančne informacije o njihovem dopolnjevanju z ukrepi, ki se financirajo iz strukturnih skladov; ponovno poziva Komisijo, naj v letnih poročilih ESPG predstavi tudi primerjalno oceno teh podatkov;

| 5. | v okviru uporabe sredstev ESPG opozarja Komisijo, naj se vzdrži sistematičnega prerazporejanja sredstev za plačila iz ESPG, ker je bil ESPG oblikovan kot poseben ločen instrument z lastnimi cilji in roki; |
| --- | --- |

5.

v okviru uporabe sredstev ESPG opozarja Komisijo, naj se vzdrži sistematičnega prerazporejanja sredstev za plačila iz ESPG, ker je bil ESPG oblikovan kot poseben ločen instrument z lastnimi cilji in roki;

| 6. | opozarja, da bi morali delovanje in dodano vrednost ESPG oceniti v okviru splošne ocene programov in drugih različnih instrumentov, vzpostavljenih z medinstitucionalnim sporazumom z dne 17. maja 2006, med vmesnim pregledom večletnega finančnega okvira 2007–2013; |
| --- | --- |

6.

opozarja, da bi morali delovanje in dodano vrednost ESPG oceniti v okviru splošne ocene programov in drugih različnih instrumentov, vzpostavljenih z medinstitucionalnim sporazumom z dne 17. maja 2006, med vmesnim pregledom večletnega finančnega okvira 2007–2013;

| 7. | pozdravlja novo obliko predloga Komisije, kjer se v obrazložitvenem memorandumu podajajo jasne in natančne informacije o vlogi, analizirajo merila za upravičenost do pomoči ter pojasnjujejo razlogi za odobritev vloge, kar je v skladu z zahtevami Parlamenta; |
| --- | --- |

7.

pozdravlja novo obliko predloga Komisije, kjer se v obrazložitvenem memorandumu podajajo jasne in natančne informacije o vlogi, analizirajo merila za upravičenost do pomoči ter pojasnjujejo razlogi za odobritev vloge, kar je v skladu z zahtevami Parlamenta;

| 8. | odobri sklep, priložen tej resoluciji; |
| --- | --- |

8.

odobri sklep, priložen tej resoluciji;

| 9. | naroči svojemu predsedniku, naj podpiše ta sklep skupaj s predsedujočim Svetu ter poskrbi za njegovo objavo v Uradnem listu Evropske unije; |
| --- | --- |

9.

naroči svojemu predsedniku, naj podpiše ta sklep skupaj s predsedujočim Svetu ter poskrbi za njegovo objavo v Uradnem listu Evropske unije;

| 10. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo skupaj s prilogo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

10.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo skupaj s prilogo posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL C 139, 14.6.2006, str. 1.

(2)  UL L 406, 30.12.2006, str. 1.

(3)  ESPG/2009/014 ES/Comunidad Valenciana.

---

Torek, 15. junij 2010PRILOGA

SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (1), zlasti točke 28 tega sporazuma,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1927/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o ustanovitvi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (2) ter zlasti člena 12(3) te uredbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ker:

| (1) | Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji (ESPG) je bil ustanovljen za zagotavljanje dodatne podpore presežnim delavcem, ki so jih prizadele posledice velikih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih, ter za pomoč pri njihovi ponovni vključitvi na trg dela. |
| --- | --- |

(1)

Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji (ESPG) je bil ustanovljen za zagotavljanje dodatne podpore presežnim delavcem, ki so jih prizadele posledice velikih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih, ter za pomoč pri njihovi ponovni vključitvi na trg dela.

| (2) | Za vloge, predložene po 1. maju 2009, je bilo področje uporabe ESPG razširjeno na podporo delavcem, ki so postali presežni neposredno zaradi svetovne finančne in gospodarske krize. |
| --- | --- |

(2)

Za vloge, predložene po 1. maju 2009, je bilo področje uporabe ESPG razširjeno na podporo delavcem, ki so postali presežni neposredno zaradi svetovne finančne in gospodarske krize.

| (3) | Medinstitucionalni sporazum z dne 17. maja 2006 omogoča uporabo sredstev ESPG do letne zgornje meje v višini 500 milijonov EUR. |
| --- | --- |

(3)

Medinstitucionalni sporazum z dne 17. maja 2006 omogoča uporabo sredstev ESPG do letne zgornje meje v višini 500 milijonov EUR.

| (4) | Španija je 2. septembra 2009 predložila vlogo za uporabo sredstev ESPG v zvezi s presežnimi delavci v 181 podjetjih, ki delujejo v panogi, razvrščeni v oddelek 23 NACE Revizija 2 („Proizvodnja nekovinskih mineralnih izdelkov“), v eni regiji po ravni NUTS II, Comunidad Valenciana (ES52), in jo dopolnila z dodatnimi informacijami do 22. februarja 2010. Ta vloga izpolnjuje zahteve za določitev finančnih prispevkov, kakor je določeno v členu 10 Uredbe (ES) št. 1927/2006. Komisija zato predlaga uporabo zneska 6 598 735 EUR. |
| --- | --- |

(4)

Španija je 2. septembra 2009 predložila vlogo za uporabo sredstev ESPG v zvezi s presežnimi delavci v 181 podjetjih, ki delujejo v panogi, razvrščeni v oddelek 23 NACE Revizija 2 („Proizvodnja nekovinskih mineralnih izdelkov“), v eni regiji po ravni NUTS II, Comunidad Valenciana (ES52), in jo dopolnila z dodatnimi informacijami do 22. februarja 2010. Ta vloga izpolnjuje zahteve za določitev finančnih prispevkov, kakor je določeno v členu 10 Uredbe (ES) št. 1927/2006. Komisija zato predlaga uporabo zneska 6 598 735 EUR.

| (5) | Zato bi bilo treba uporabiti sredstva ESPG, da se zagotovi finančni prispevek za vlogo, ki jo je predložila Španija. |
| --- | --- |

(5)

Zato bi bilo treba uporabiti sredstva ESPG, da se zagotovi finančni prispevek za vlogo, ki jo je predložila Španija.

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

V okviru splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2010 se iz Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (ESPG) uporabi vsota 6 598 735 EUR za sredstva za prevzem obveznosti in sredstva za plačila.

Člen 2

Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V

Za Evropski parlament

Predsednik

Za Svet

Predsednik

---

(1)  UL C 139, 14.6.2006, str. 1.

1

(2)  UL L 406, 30.12.2006, str. 1.

2

---

| 12.8.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 236/164 |
| --- | --- | --- | --- |

12.8.2011

SL

Uradni list Evropske unije

CE 236/164

---

Torek, 15. junij 2010Uporaba sredstev Evropskega sklada za prilagajanje globalizaciji: Irska/Waterford Crystal

P7_TA(2010)0198

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. junija 2010 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi Evropskega sklada za prilagajanje globalizaciji v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (KOM(2010)0196 – C7-0116/2010 – 2010/2067(BUD))

2011/C 236 E/33

Evropski parlament,

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2010)0196– C7-0116/2010),

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (1) ter zlasti točke 28 tega sporazuma,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1927/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o ustanovitvi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (2) (uredba ESPG),

ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A7-0181/2010),

| A. | ker je Evropska unija vzpostavila primerne zakonodajne in proračunske instrumente za zagotavljanje dodatne podpore delavcem, ki so jih prizadele posledice velikih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih, ter za pomoč pri njihovi ponovni vključitvi na trg dela, |
| --- | --- |

A.

ker je Evropska unija vzpostavila primerne zakonodajne in proračunske instrumente za zagotavljanje dodatne podpore delavcem, ki so jih prizadele posledice velikih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih, ter za pomoč pri njihovi ponovni vključitvi na trg dela,

| B. | ker za vloge, predložene po 1. maju 2009, je bilo področje uporabe ESPG razširjeno na podporo delavcem, ki so postali presežni neposredno zaradi svetovne finančne in gospodarske krize, |
| --- | --- |

B.

ker za vloge, predložene po 1. maju 2009, je bilo področje uporabe ESPG razširjeno na podporo delavcem, ki so postali presežni neposredno zaradi svetovne finančne in gospodarske krize,

| C. | ker bi morala biti finančna pomoč Evropske unije za presežne delavce dinamična ter na razpolago čim hitreje in na najučinkovitejši način v skladu s skupno izjavo Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije, ki je bila sprejeta na usklajevalnem sestanku 17. julija 2008, in ob upoštevanju medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 glede sprejetja sklepov za uporabo ESPG, |
| --- | --- |

C.

ker bi morala biti finančna pomoč Evropske unije za presežne delavce dinamična ter na razpolago čim hitreje in na najučinkovitejši način v skladu s skupno izjavo Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije, ki je bila sprejeta na usklajevalnem sestanku 17. julija 2008, in ob upoštevanju medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 glede sprejetja sklepov za uporabo ESPG,

| D. | ker je Irska zahtevala pomoč za primere, ki zadevajo presežne delavce v podjetju Waterford Crystal in v treh njegovih dobaviteljih (podjetjih Thomas Fennell Engineering Ltd, RPS Engineering Services in Abbey Electric), ki delujejo v sektorju proizvodnje kristala (3), |
| --- | --- |

D.

ker je Irska zahtevala pomoč za primere, ki zadevajo presežne delavce v podjetju Waterford Crystal in v treh njegovih dobaviteljih (podjetjih Thomas Fennell Engineering Ltd, RPS Engineering Services in Abbey Electric), ki delujejo v sektorju proizvodnje kristala (3),

| E. | ker vloga izpolnjuje pogoje upravičenosti, določene v uredbi ESPG, |
| --- | --- |

E.

ker vloga izpolnjuje pogoje upravičenosti, določene v uredbi ESPG,

| 1. | od zadevnih institucij zahteva, naj združijo vse potrebne moči za pospešitev uporabe sredstev ESPG; |
| --- | --- |

1.

od zadevnih institucij zahteva, naj združijo vse potrebne moči za pospešitev uporabe sredstev ESPG;

| 2. | opozarja, da so institucije zavezane zagotoviti nemoten in hiter potek postopka za sprejetje sklepov o uporabi ESPG, iz katerega se zagotavlja enkratna in časovno omejena individualna podpora za delavce, ki so postali presežni zaradi globalizacije ter finančne in gospodarske krize; poudarja, da lahko ESPG odigra vlogo pri ponovnem vključevanju presežnih delavcev na trg dela; |
| --- | --- |

2.

opozarja, da so institucije zavezane zagotoviti nemoten in hiter potek postopka za sprejetje sklepov o uporabi ESPG, iz katerega se zagotavlja enkratna in časovno omejena individualna podpora za delavce, ki so postali presežni zaradi globalizacije ter finančne in gospodarske krize; poudarja, da lahko ESPG odigra vlogo pri ponovnem vključevanju presežnih delavcev na trg dela;

| 3. | v skladu s členom 6 uredbe ESPG poudarja, da je treba zagotoviti, da se s sredstvi tega sklada podpira ponovno vključevanje posameznih presežnih delavcev v proces zaposlovanja; poudarja, da pomoč iz ESPG ne nadomešča ukrepov, za katere so odgovorna podjetja na podlagi nacionalne zakonodaje ali kolektivnih pogodb, niti ukrepov za prestrukturiranje podjetij oziroma sektorjev; |
| --- | --- |

3.

v skladu s členom 6 uredbe ESPG poudarja, da je treba zagotoviti, da se s sredstvi tega sklada podpira ponovno vključevanje posameznih presežnih delavcev v proces zaposlovanja; poudarja, da pomoč iz ESPG ne nadomešča ukrepov, za katere so odgovorna podjetja na podlagi nacionalne zakonodaje ali kolektivnih pogodb, niti ukrepov za prestrukturiranje podjetij oziroma sektorjev;

| 4. | ugotavlja, da so med informacijami iz usklajenega svežnja prilagojenih storitev, za katere je predvideno financiranje iz ESPG, tudi natančne informacije o njihovem dopolnjevanju z ukrepi, ki se financirajo iz strukturnih skladov, in ponovno poziva Komisijo, naj se v letnih poročilih ESPG predstavi tudi primerjalna ocena teh podatkov; |
| --- | --- |

4.

ugotavlja, da so med informacijami iz usklajenega svežnja prilagojenih storitev, za katere je predvideno financiranje iz ESPG, tudi natančne informacije o njihovem dopolnjevanju z ukrepi, ki se financirajo iz strukturnih skladov, in ponovno poziva Komisijo, naj se v letnih poročilih ESPG predstavi tudi primerjalna ocena teh podatkov;

| 5. | glede uporabe sredstev ESPG opozarja Komisijo, da se je treba vzdržati sistematičnega prerazporejanja sredstev za plačila iz ESPG, ker je bil ESPG oblikovan kot poseben ločen instrument z lastnimi cilji in roki; |
| --- | --- |

5.

glede uporabe sredstev ESPG opozarja Komisijo, da se je treba vzdržati sistematičnega prerazporejanja sredstev za plačila iz ESPG, ker je bil ESPG oblikovan kot poseben ločen instrument z lastnimi cilji in roki;

| 6. | opozarja, da bi morali delovanje in dodano vrednost ESPG oceniti v okviru splošne ocene programov in drugih različnih instrumentov, vzpostavljenih z medinstitucionalnim sporazumom z dne 17. maja 2006, med vmesnim pregledom večletnega finančnega okvira 2007–2013; |
| --- | --- |

6.

opozarja, da bi morali delovanje in dodano vrednost ESPG oceniti v okviru splošne ocene programov in drugih različnih instrumentov, vzpostavljenih z medinstitucionalnim sporazumom z dne 17. maja 2006, med vmesnim pregledom večletnega finančnega okvira 2007–2013;

| 7. | pozdravlja novo obliko predloga Komisije, kjer se v obrazložitvenem memorandumu podajajo jasne in natančne informacije o vlogi, analizirajo merila za upravičenost do pomoči ter pojasnjujejo razlogi za odobritev vloge, kar je v skladu z zahtevami Parlamenta; |
| --- | --- |

7.

pozdravlja novo obliko predloga Komisije, kjer se v obrazložitvenem memorandumu podajajo jasne in natančne informacije o vlogi, analizirajo merila za upravičenost do pomoči ter pojasnjujejo razlogi za odobritev vloge, kar je v skladu z zahtevami Parlamenta;

| 8. | odobri sklep, priložen tej resoluciji; |
| --- | --- |

8.

odobri sklep, priložen tej resoluciji;

| 9. | naroči svojemu predsedniku, naj podpiše ta sklep skupaj s predsedujočim Svetu ter poskrbi za njegovo objavo v Uradnem listu Evropske unije; |
| --- | --- |

9.

naroči svojemu predsedniku, naj podpiše ta sklep skupaj s predsedujočim Svetu ter poskrbi za njegovo objavo v Uradnem listu Evropske unije;

| 10. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo skupaj s prilogo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

10.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo skupaj s prilogo posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL C 139, 14.6.2006, str. 1.

(2)  UL L 406, 30.12.2006, str. 1.

(3)  ESPG/2009/012 IE/Waterford Crystal.

---

Torek, 15. junij 2010PRILOGA

SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (1) ter zlasti točke 28 tega sporazuma,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1927/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o ustanovitvi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (2) ter zlasti člena 12(3) te uredbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ker:

| (1) | Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji (ESPG) je bil ustanovljen za zagotavljanje dodatne podpore presežnim delavcem, ki so jih prizadele posledice velikih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih, ter za pomoč pri njihovi ponovni vključitvi na trg dela. |
| --- | --- |

(1)

Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji (ESPG) je bil ustanovljen za zagotavljanje dodatne podpore presežnim delavcem, ki so jih prizadele posledice velikih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih, ter za pomoč pri njihovi ponovni vključitvi na trg dela.

| (2) | Za vloge, predložene po 1. maju 2009, je bilo področje uporabe ESPG razširjeno na podporo delavcem, ki so postali presežni neposredno zaradi svetovne finančne in gospodarske krize. |
| --- | --- |

(2)

Za vloge, predložene po 1. maju 2009, je bilo področje uporabe ESPG razširjeno na podporo delavcem, ki so postali presežni neposredno zaradi svetovne finančne in gospodarske krize.

| (3) | Medinstitucionalni sporazum z dne 17. maja 2006 omogoča uporabo sredstev ESPG do letne zgornje meje v višini 500 milijonov EUR. |
| --- | --- |

(3)

Medinstitucionalni sporazum z dne 17. maja 2006 omogoča uporabo sredstev ESPG do letne zgornje meje v višini 500 milijonov EUR.

| (4) | Irska je vlogo za uporabo sredstev ESPG v zvezi s presežnimi delavci v podjetju Waterford Crystal in pri treh njegovih dobaviteljih ali proizvajalcih v poproizvodni fazi predložila 7. avgusta 2009, z dodatnimi informacijami pa jo je dopolnila do 3. novembra 2009. Ta vloga izpolnjuje zahteve za določitev finančnih prispevkov, kakor je določeno v členu 10 Uredbe (ES) št. 1927/2006. Komisija zato predlaga uporabo zneska 2 570 853 EUR. |
| --- | --- |

(4)

Irska je vlogo za uporabo sredstev ESPG v zvezi s presežnimi delavci v podjetju Waterford Crystal in pri treh njegovih dobaviteljih ali proizvajalcih v poproizvodni fazi predložila 7. avgusta 2009, z dodatnimi informacijami pa jo je dopolnila do 3. novembra 2009. Ta vloga izpolnjuje zahteve za določitev finančnih prispevkov, kakor je določeno v členu 10 Uredbe (ES) št. 1927/2006. Komisija zato predlaga uporabo zneska 2 570 853 EUR.

| (5) | Zato bi bilo treba uporabiti sredstva ESPG, da se zagotovi finančni prispevek za vlogo, ki jo je predložila Irska. |
| --- | --- |

(5)

Zato bi bilo treba uporabiti sredstva ESPG, da se zagotovi finančni prispevek za vlogo, ki jo je predložila Irska.

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

V okviru splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2010 se iz Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (ESPG) uporabi vsota 2 570 853 EUR za prevzem obveznosti in plačila.

Člen 2

Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V

Za Evropski parlament

Predsednik

Za Svet

Predsednik

---

(1)  UL C 139, 14.6.2006, str. 1.

1

(2)  UL L 406, 30.12.2006, str. 1.

2

---

| 12.8.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 236/167 |
| --- | --- | --- | --- |

12.8.2011

SL

Uradni list Evropske unije

CE 236/167

---

Torek, 15. junij 2010Uporaba sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji: ES/Castilla-La Mancha

P7_TA(2010)0199

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. junija 2010 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi Evropskega sklada za prilagajanje globalizaciji v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (KOM(2010)0205 – C7-0117/2010 – 2010/2068(BUD))

2011/C 236 E/34

Evropski parlament,

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2010)0205 – C7-0117/2010),

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (1) ter zlasti točke 28 tega sporazuma,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1927/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o ustanovitvi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (2) (uredba ESPG),

ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A7-0179/2010),

| A. | ker je Evropska unija vzpostavila primerne zakonodajne in proračunske instrumente za zagotavljanje dodatne podpore delavcem, ki so jih prizadele posledice velikih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih, ter za pomoč pri njihovi ponovni vključitvi na trg dela, |
| --- | --- |

A.

ker je Evropska unija vzpostavila primerne zakonodajne in proračunske instrumente za zagotavljanje dodatne podpore delavcem, ki so jih prizadele posledice velikih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih, ter za pomoč pri njihovi ponovni vključitvi na trg dela,

| B. | ker za vloge, predložene po 1. maju 2009, je bilo področje uporabe ESPG razširjeno na podporo delavcem, ki so postali presežni neposredno zaradi svetovne finančne in gospodarske krize, |
| --- | --- |

B.

ker za vloge, predložene po 1. maju 2009, je bilo področje uporabe ESPG razširjeno na podporo delavcem, ki so postali presežni neposredno zaradi svetovne finančne in gospodarske krize,

| C. | ker bi morala biti finančna pomoč Evropske unije za presežne delavce dinamična ter na razpolago čim hitreje in na najučinkovitejši način v skladu s skupno izjavo Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije, ki je bila sprejeta na usklajevalnem sestanku 17. julija 2008, in ob upoštevanju medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 glede sprejetja sklepov za uporabo ESPG, |
| --- | --- |

C.

ker bi morala biti finančna pomoč Evropske unije za presežne delavce dinamična ter na razpolago čim hitreje in na najučinkovitejši način v skladu s skupno izjavo Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije, ki je bila sprejeta na usklajevalnem sestanku 17. julija 2008, in ob upoštevanju medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 glede sprejetja sklepov za uporabo ESPG,

| D. | ker je Španija zahtevala pomoč v zvezi z 585 presežnimi delavci v 36 podjetjih, ki delujejo v panogi, razvrščeni v oddelek 16 NACE Revizija 2 („Proizvodnja lesa in izdelkov iz lesa in plute, razen pohištva; proizvodnja izdelkov iz slame in protja“), v regiji Castilla-La Mancha na ravni NUTS II (3), |
| --- | --- |

D.

ker je Španija zahtevala pomoč v zvezi z 585 presežnimi delavci v 36 podjetjih, ki delujejo v panogi, razvrščeni v oddelek 16 NACE Revizija 2 („Proizvodnja lesa in izdelkov iz lesa in plute, razen pohištva; proizvodnja izdelkov iz slame in protja“), v regiji Castilla-La Mancha na ravni NUTS II (3),

| E. | ker vloga izpolnjuje merila za upravičenost do pomoči, določena v uredbi ESPG, |
| --- | --- |

E.

ker vloga izpolnjuje merila za upravičenost do pomoči, določena v uredbi ESPG,

| 1. | od zadevnih institucij zahteva, naj združijo vse potrebne moči za pospešitev uporabe sredstev ESPG; |
| --- | --- |

1.

od zadevnih institucij zahteva, naj združijo vse potrebne moči za pospešitev uporabe sredstev ESPG;

| 2. | opozarja, da so institucije zavezane zagotoviti nemoten in hiter potek postopka za sprejetje sklepov o uporabi ESPG, iz katerega se zagotavlja enkratna in časovno omejena individualna podpora za delavce, ki so postali presežni zaradi globalizacije ter finančne in gospodarske krize; poudarja, da lahko ESPG odigra vlogo pri ponovnem vključevanju presežnih delavcev na trg dela; |
| --- | --- |

2.

opozarja, da so institucije zavezane zagotoviti nemoten in hiter potek postopka za sprejetje sklepov o uporabi ESPG, iz katerega se zagotavlja enkratna in časovno omejena individualna podpora za delavce, ki so postali presežni zaradi globalizacije ter finančne in gospodarske krize; poudarja, da lahko ESPG odigra vlogo pri ponovnem vključevanju presežnih delavcev na trg dela;

| 3. | v skladu s členom 6 uredbe ESPG poudarja, da je treba zagotoviti, da se s sredstvi tega sklada podpira ponovno vključevanje posameznih presežnih delavcev v proces zaposlovanja; poudarja, da pomoč iz ESPG ne nadomešča ukrepov, za katere so odgovorna podjetja na podlagi nacionalne zakonodaje ali kolektivnih pogodb, niti ukrepov za prestrukturiranje podjetij oziroma sektorjev; |
| --- | --- |

3.

v skladu s členom 6 uredbe ESPG poudarja, da je treba zagotoviti, da se s sredstvi tega sklada podpira ponovno vključevanje posameznih presežnih delavcev v proces zaposlovanja; poudarja, da pomoč iz ESPG ne nadomešča ukrepov, za katere so odgovorna podjetja na podlagi nacionalne zakonodaje ali kolektivnih pogodb, niti ukrepov za prestrukturiranje podjetij oziroma sektorjev;

| 4. | ugotavlja, da so med informacijami iz usklajenega svežnja prilagojenih storitev, za katere je predvideno financiranje iz ESPG, tudi natančne informacije o njihovem dopolnjevanju z ukrepi, ki se financirajo iz strukturnih skladov, in ponovno poziva Komisijo, naj v letnih poročilih ESPG predstavi tudi primerjalno ocena teh podatkov; |
| --- | --- |

4.

ugotavlja, da so med informacijami iz usklajenega svežnja prilagojenih storitev, za katere je predvideno financiranje iz ESPG, tudi natančne informacije o njihovem dopolnjevanju z ukrepi, ki se financirajo iz strukturnih skladov, in ponovno poziva Komisijo, naj v letnih poročilih ESPG predstavi tudi primerjalno ocena teh podatkov;

| 5. | glede uporabe sredstev ESPG opozarja Komisijo, da se je treba vzdržati sistematičnega prerazporejanja sredstev za plačila iz ESPG, ker je bil ESPG oblikovan kot poseben ločen instrument z lastnimi cilji in roki; |
| --- | --- |

5.

glede uporabe sredstev ESPG opozarja Komisijo, da se je treba vzdržati sistematičnega prerazporejanja sredstev za plačila iz ESPG, ker je bil ESPG oblikovan kot poseben ločen instrument z lastnimi cilji in roki;

| 6. | opozarja, da bi morali delovanje in dodano vrednost ESPG oceniti v okviru splošne ocene programov in drugih različnih instrumentov, vzpostavljenih z medinstitucionalnim sporazumom z dne 17. maja 2006, med vmesnim pregledom večletnega finančnega okvira 2007–2013; |
| --- | --- |

6.

opozarja, da bi morali delovanje in dodano vrednost ESPG oceniti v okviru splošne ocene programov in drugih različnih instrumentov, vzpostavljenih z medinstitucionalnim sporazumom z dne 17. maja 2006, med vmesnim pregledom večletnega finančnega okvira 2007–2013;

| 7. | pozdravlja novo obliko predloga Komisije, kjer se v obrazložitvenem memorandumu podajajo jasne in natančne informacije o vlogi, analizirajo merila za upravičenost do pomoči ter pojasnjujejo razlogi za odobritev vloge, kar je v skladu z zahtevami Parlamenta; |
| --- | --- |

7.

pozdravlja novo obliko predloga Komisije, kjer se v obrazložitvenem memorandumu podajajo jasne in natančne informacije o vlogi, analizirajo merila za upravičenost do pomoči ter pojasnjujejo razlogi za odobritev vloge, kar je v skladu z zahtevami Parlamenta;

| 8. | odobri sklep, priložen tej resoluciji; |
| --- | --- |

8.

odobri sklep, priložen tej resoluciji;

| 9. | naroči svojemu predsedniku, naj podpiše ta sklep skupaj s predsedujočim Svetu ter poskrbi za njegovo objavo v Uradnem listu Evropske unije; |
| --- | --- |

9.

naroči svojemu predsedniku, naj podpiše ta sklep skupaj s predsedujočim Svetu ter poskrbi za njegovo objavo v Uradnem listu Evropske unije;

| 10. | naroči svojemu predsedniku, naj resolucijo skupaj s prilogo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

10.

naroči svojemu predsedniku, naj resolucijo skupaj s prilogo posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL C 139, 14.6.2006, str. 1.

(2)  UL L 406, 30.12.2006, str. 1.

(3)  ESPG/2009/020 ES/Castilla-La Mancha.

---

Torek, 15. junij 2010PRILOGA

SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (1), zlasti točke 28 tega sporazuma,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1927/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o ustanovitvi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (2) ter zlasti člena 12(3) te uredbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ker:

| (1) | Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji (ESPG) je bil ustanovljen za zagotavljanje dodatne podpore presežnim delavcem, ki so jih prizadele posledice velikih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih, ter za pomoč pri njihovi ponovni vključitvi na trg dela. |
| --- | --- |

(1)

Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji (ESPG) je bil ustanovljen za zagotavljanje dodatne podpore presežnim delavcem, ki so jih prizadele posledice velikih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih, ter za pomoč pri njihovi ponovni vključitvi na trg dela.

| (2) | Za vloge, predložene po 1. maju 2009, je bilo področje uporabe ESPG razširjeno na podporo delavcem, ki so postali presežni neposredno zaradi svetovne finančne in gospodarske krize. |
| --- | --- |

(2)

Za vloge, predložene po 1. maju 2009, je bilo področje uporabe ESPG razširjeno na podporo delavcem, ki so postali presežni neposredno zaradi svetovne finančne in gospodarske krize.

| (3) | Medinstitucionalni sporazum z dne 17. maja 2006 omogoča uporabo sredstev ESPG do letne zgornje meje v višini 500 milijonov EUR. |
| --- | --- |

(3)

Medinstitucionalni sporazum z dne 17. maja 2006 omogoča uporabo sredstev ESPG do letne zgornje meje v višini 500 milijonov EUR.

| (4) | Španija je 9. oktobra 2009 predložila vlogo za uporabo sredstev ESPG v zvezi s presežnimi delavci v 36 podjetjih, razvrščenih v oddelek 16 NACE Revizija 2 („Obdelava in predelava lesa; proizvodnja izdelkov iz lesa, plute, slame in protja, razen pohištva“), v eni regiji po ravni NUTS II, Castilla-La Mancha (ES42) in jo dopolnila z dodatnimi informacijami do 22. februarja 2010. Ta vloga izpolnjuje zahteve za določitev finančnih prispevkov, kakor je določeno v členu 10 Uredbe (ES) št. 1927/2006. Komisija zato predlaga uporabo zneska 1 950 000 EUR. |
| --- | --- |

(4)

Španija je 9. oktobra 2009 predložila vlogo za uporabo sredstev ESPG v zvezi s presežnimi delavci v 36 podjetjih, razvrščenih v oddelek 16 NACE Revizija 2 („Obdelava in predelava lesa; proizvodnja izdelkov iz lesa, plute, slame in protja, razen pohištva“), v eni regiji po ravni NUTS II, Castilla-La Mancha (ES42) in jo dopolnila z dodatnimi informacijami do 22. februarja 2010. Ta vloga izpolnjuje zahteve za določitev finančnih prispevkov, kakor je določeno v členu 10 Uredbe (ES) št. 1927/2006. Komisija zato predlaga uporabo zneska 1 950 000 EUR.

| (5) | Zato bi bilo treba uporabiti sredstva ESPG, da se zagotovi finančni prispevek za vlogo, ki jo je predložila Španija. |
| --- | --- |

(5)

Zato bi bilo treba uporabiti sredstva ESPG, da se zagotovi finančni prispevek za vlogo, ki jo je predložila Španija.

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

V okviru splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2010 se iz Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (ESPG) uporabi vsota 1 950 000 EUR za sredstva za prevzem obveznosti in sredstva za plačila.

Člen 2

Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V

Za Evropski parlament

Predsednik

Za Svet

Predsednik

---

(1)  UL C 139, 14.6.2006, str. 1.

1

(2)  UL L 406, 30.12.2006, str. 1.

2

---

| 12.8.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 236/170 |
| --- | --- | --- | --- |

12.8.2011

SL

Uradni list Evropske unije

CE 236/170

---

Torek, 15. junij 2010Uporaba sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji: tehnična pomoč na pobudo Komisije

P7_TA(2010)0200

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. junija 2010 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi Evropskega sklada za prilagajanje globalizaciji v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (KOM(2010)0182 – C7-0099/2010 – 2010/2060(BUD))

2011/C 236 E/35

Evropski parlament,

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2010)0182 – C7-0099/2010),

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (1) ter zlasti točke 28 tega sporazuma,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1927/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o ustanovitvi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (2) (uredba ESPG),

ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A7-0178/2010),

| A. | ker je Evropska unija oblikovala ustrezne zakonodajne in proračunske instrumente za to, da pomaga pri ponovnem vključevanju na trg dela tistim delavcem, ki so postali presežni zaradi gibanj svetovnih trgovinskih tokov ter zaradi finančne in gospodarske krize, |
| --- | --- |

A.

ker je Evropska unija oblikovala ustrezne zakonodajne in proračunske instrumente za to, da pomaga pri ponovnem vključevanju na trg dela tistim delavcem, ki so postali presežni zaradi gibanj svetovnih trgovinskih tokov ter zaradi finančne in gospodarske krize,

| B. | ker je Komisija zavezana k uporabi uredbe ESPG v skladu s splošnimi pravili finančne uredbe (3) in izvedbenimi pravili, ki se uporabljajo za to obliko izvrševanja proračuna, |
| --- | --- |

B.

ker je Komisija zavezana k uporabi uredbe ESPG v skladu s splošnimi pravili finančne uredbe (3) in izvedbenimi pravili, ki se uporabljajo za to obliko izvrševanja proračuna,

| C. | ker se vsako leto znesek do višine 0,35 % ESPG lahko uporabi za tehnično pomoč na pobudo Komisije za financiranje dejavnosti spremljanja, obveščanja, upravne in tehnične podpore, revizije, nadzora in vrednotenja, ki so potrebne za izvajanje uredbe ESPG, v skladu s členom 8(1) navedene uredbe, vključno z zagotavljanjem informacij in usmerjanjem držav članic pri uporabi, spremljanju in ocenjevanju ESPG ter zagotavljanju informacij o uporabi ESPG evropskim in nacionalnim socialnim partnerjem (člen 8(4) Uredbe ESPG), |
| --- | --- |

C.

ker se vsako leto znesek do višine 0,35 % ESPG lahko uporabi za tehnično pomoč na pobudo Komisije za financiranje dejavnosti spremljanja, obveščanja, upravne in tehnične podpore, revizije, nadzora in vrednotenja, ki so potrebne za izvajanje uredbe ESPG, v skladu s členom 8(1) navedene uredbe, vključno z zagotavljanjem informacij in usmerjanjem držav članic pri uporabi, spremljanju in ocenjevanju ESPG ter zagotavljanju informacij o uporabi ESPG evropskim in nacionalnim socialnim partnerjem (člen 8(4) Uredbe ESPG),

| D. | ker ima Komisija v skladu s členom 9(2) Uredbe ESPG nalogo vzpostaviti spletno stran v vseh jezikih Skupnosti z informacijami o vlogah, pri čemer je poudarjena vloga proračunskega organa, |
| --- | --- |

D.

ker ima Komisija v skladu s členom 9(2) Uredbe ESPG nalogo vzpostaviti spletno stran v vseh jezikih Skupnosti z informacijami o vlogah, pri čemer je poudarjena vloga proračunskega organa,

| E. | ker je na podlagi teh členov Komisija zahtevala uporabo sredstev ESPG za kritje svojih upravnih potreb v zvezi s pripravljalnimi dejavnostmi za vmesno oceno delovanja ESPG, kar vključuje študije o izvajanju, ponovno vključevanje delavcev na trg dela, razvoj omrežij med službami držav članic, pristojnimi za ESPG, in izmenjavo dobre prakse, prav tako za posodobitev in razvoj spletne strani, vlog in dokumentov v vseh jezikih ter avdiovizualnih dejavnosti, kar je v skladu z željo Parlamenta po večji ozaveščenosti državljanov o dejavnostih EU, |
| --- | --- |

E.

ker je na podlagi teh členov Komisija zahtevala uporabo sredstev ESPG za kritje svojih upravnih potreb v zvezi s pripravljalnimi dejavnostmi za vmesno oceno delovanja ESPG, kar vključuje študije o izvajanju, ponovno vključevanje delavcev na trg dela, razvoj omrežij med službami držav članic, pristojnimi za ESPG, in izmenjavo dobre prakse, prav tako za posodobitev in razvoj spletne strani, vlog in dokumentov v vseh jezikih ter avdiovizualnih dejavnosti, kar je v skladu z željo Parlamenta po večji ozaveščenosti državljanov o dejavnostih EU,

| F. | ker vloga izpolnjuje pogoje upravičenosti, določene v uredbi ESPG, |
| --- | --- |

F.

ker vloga izpolnjuje pogoje upravičenosti, določene v uredbi ESPG,

| 1. | od zadevnih institucij zahteva, naj združijo vse potrebne moči za pospešitev uporabe sredstev ESPG; |
| --- | --- |

1.

od zadevnih institucij zahteva, naj združijo vse potrebne moči za pospešitev uporabe sredstev ESPG;

| 2. | opozarja institucije, da so zavezane k zagotavljanju tekočega in hitrega postopka glede sprejemanja sklepov o uporabi sredstev ESPG; |
| --- | --- |

2.

opozarja institucije, da so zavezane k zagotavljanju tekočega in hitrega postopka glede sprejemanja sklepov o uporabi sredstev ESPG;

| 3. | odobri sklep, priložen tej resoluciji; |
| --- | --- |

3.

odobri sklep, priložen tej resoluciji;

| 4. | naroči svojemu predsedniku, naj podpiše ta sklep skupaj s predsedujočim Svetu ter poskrbi za njegovo objavo v Uradnem listu Evropske unije; |
| --- | --- |

4.

naroči svojemu predsedniku, naj podpiše ta sklep skupaj s predsedujočim Svetu ter poskrbi za njegovo objavo v Uradnem listu Evropske unije;

| 5. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo skupaj s prilogo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

5.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo skupaj s prilogo posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL C 139, 14.6.2006, str. 1.

(2)  UL L 406, 30.12.2006, str. 1.

(3)  UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

---

Torek, 15. junij 2010PRILOGA

SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (1), zlasti točke 28 tega sporazuma,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1927/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o ustanovitvi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (2) ter zlasti člena 8(2) te uredbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ker:

| (1) | Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji (ESPG) je bil ustanovljen za zagotavljanje dodatne podpore presežnim delavcem, ki so jih prizadele posledice velikih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih, ter za pomoč pri njihovi ponovni vključitvi na trg dela, |
| --- | --- |

(1)

Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji (ESPG) je bil ustanovljen za zagotavljanje dodatne podpore presežnim delavcem, ki so jih prizadele posledice velikih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih, ter za pomoč pri njihovi ponovni vključitvi na trg dela,

| (2) | Za vloge, predložene po 1. maju 2009, je bilo področje uporabe ESPG razširjeno na podporo delavcem, ki so postali presežni neposredno zaradi svetovne finančne in gospodarske krize, |
| --- | --- |

(2)

Za vloge, predložene po 1. maju 2009, je bilo področje uporabe ESPG razširjeno na podporo delavcem, ki so postali presežni neposredno zaradi svetovne finančne in gospodarske krize,

| (3) | Medinstitucionalni sporazum z dne 17. maja 2006 omogoča uporabo sredstev ESPG do letne zgornje meje v višini 500 milijonov EUR, |
| --- | --- |

(3)

Medinstitucionalni sporazum z dne 17. maja 2006 omogoča uporabo sredstev ESPG do letne zgornje meje v višini 500 milijonov EUR,

| (4) | Uredba (ES) št. 1927/2006 določa, da je 0,35 % največjega letnega zneska lahko vsako leto na voljo za tehnično pomoč na pobudo Komisije. Komisija zato predlaga uporabo zneska 1 110 000 EUR, |
| --- | --- |

(4)

Uredba (ES) št. 1927/2006 določa, da je 0,35 % največjega letnega zneska lahko vsako leto na voljo za tehnično pomoč na pobudo Komisije. Komisija zato predlaga uporabo zneska 1 110 000 EUR,

| (5) | Zato bi bilo treba uporabiti sredstva ESPG, da se zagotovi tehnična pomoč na pobudo Komisije. |
| --- | --- |

(5)

Zato bi bilo treba uporabiti sredstva ESPG, da se zagotovi tehnična pomoč na pobudo Komisije.

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

V okviru splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2010 se iz Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (ESPG) uporabi vsota 1 110 000 EUR za sredstva za prevzem obveznosti in sredstva za plačila.

Člen 2

Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V

Za Evropski parlament

Predsednik

Za Svet

Predsednik

---

(1)  UL C 139, 14.6.2006, str. 1.

1

(2)  UL L 406, 30.12.2006, str. 1.

2

---

| 12.8.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 236/173 |
| --- | --- | --- | --- |

12.8.2011

SL

Uradni list Evropske unije

CE 236/173

---

Torek, 15. junij 2010Finančni prispevki Evropske unije v Mednarodni sklad za Irsko (2007–2010) ***I

P7_TA(2010)0202

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. junija 2010 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o finančnih prispevkih Evropske unije v Mednarodni sklad za Irsko (2007–2010) (KOM(2010)0012 – C7-0024/2010 – 2010/0004(COD))

2011/C 236 E/36

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

Evropski parlament,

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2010)0012),

ob upoštevanju člena 294(2) ter člena 175 in člena 352(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija Parlamentu podala predlog (C7-0024/2010),

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju obrazloženih mnenj, ali osnutek zakonodajnega akta upošteva načelo subsidiarnosti, ki so jih predsedniku Parlamenta poslali nacionalni parlamenti,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 29. aprila 2010 (1),

po posvetovanju z Odborom regij,

ob upoštevanju člena 55 Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za regionalni razvoj (A7-0190/2010),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom.

---

(1)  Še ni objavljeno v Uradnem listu.

---

Torek, 15. junij 2010P7_TC1-COD(2010)0004

Stališče Evropskega parlamenta sprejeto v prvi obravnavi dne 15. junija 2010 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2010 o finančnih prispevkih Evropske unije v Mednarodni sklad za Irsko (2007–2010)

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) št. 1232/2010.)

---

| 12.8.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 236/174 |
| --- | --- | --- | --- |

12.8.2011

SL

Uradni list Evropske unije

CE 236/174

---

Torek, 15. junij 2010Evropsko železniško omrežje za konkurenčen tovorni promet ***II

P7_TA(2010)0203

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. junija 2010 o stališču Sveta v prvi obravnavi z namenom sprejetja Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o evropskem železniškem omrežju za konkurenčen tovorni promet (11069/5/2009 – C7-0043/2010 – 2008/0247(COD))

2011/C 236 E/37

(Redni zakonodajni postopek: druga obravnava)

Evropski Parlament

ob upoštevanju stališča Sveta v prvi obravnavi (11069/5/2009– C7–0043/2010),

ob upoštevanju predloga Komisije Parlamentu in Svetu (KOM(2008)0852),

ob upoštevanju člena 251(2) in člena 71(1) Pogodbe ES, v skladu s katerima je Komisija vložila predlog Parlamentu (C6-0509/2008),

ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu - Posledice začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe za še nedokončane medinstitucionalne postopke odločanja (KOM(2009)0665),

ob upoštevanju svojega stališča v prvi obravnavi (1),

ob upoštevanju členov 294(7) in 91(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (2),

ob upoštevanju mnenja Odbora regij (3),

ob upoštevanju člena 66 Poslovnika,

ob upoštevanju priporočila Odbora za promet in turizem za drugo obravnavo (A7-0162/2010),

| 1. | sprejema v nadaljevanju navedeno stališče v drugi obravnavi; |
| --- | --- |

1.

sprejema v nadaljevanju navedeno stališče v drugi obravnavi;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj to stališče posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj to stališče posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom.

---

(1)  Sprejeta besedila, 23.4.2009, P6_TA(2009)0285.

(2)  UL C 317, 23.12.2009, str. 94.

(3)  UL C 79, 27.3.2010, str. 45.

---

Torek, 15. junij 2010P7_TC2-COD(2008)0247

Stališče Evropskega parlamenta sprejeto v drugi obravnavi dne 15. junija 2010 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2010 Evropskega parlamenta in Sveta o evropskem železniškem omrežju za konkurenčen tovorni promet

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) št. 913/2010.)

---

Sreda, 16. junij 2010

| 12.8.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 236/175 |
| --- | --- | --- | --- |

12.8.2011

SL

Uradni list Evropske unije

CE 236/175

---

Sreda, 16. junij 2010Skupni raziskovalni in razvojni program za Baltsko morje (BONUS-169) ***I

P7_TA(2010)0212

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. junija 2010 o predlogu odločbe Evropskega parlamenta in Sveta o sodelovanju Skupnosti pri skupnem raziskovalnem in razvojnem programu za Baltsko morje (BONUS-169), ki ga izvaja več držav članic (KOM(2009)0610 – C7-0263/2009 – 2009/0169(COD))

2011/C 236 E/38

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

Evropski parlament,

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2009)0610),

ob upoštevanju člena 251(2) ter členov 169 in 172(2) Pogodbe ES, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0263/2009),

ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu z naslovom „Posledice začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe za še nedokončane medinstitucionalne postopke odločanja“ (KOM(2009)0665),

ob upoštevanju člena 294(3) ter členov 185 in 188(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 29. aprila 2010 (1),

ob upoštevanju člena 55 Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko ter mnenja Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane (A7-0164/2010),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je opredeljeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je opredeljeno v nadaljevanju;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali ga nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali ga nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom.

---

(1)  Še ni objavljeno v Uradnem listu.

---

Sreda, 16. junij 2010P7_TC1-COD(2009)0169

Stališče Evropskega parlamenta sprejeto v prvi obravnavi dne 16. junija 2010 z namenom sprejetja Sklepa št. .../2010/EU Evropskega parlamenta in Sveta o sodelovanju Unije pri skupnem raziskovalnem in razvojnem programu za Baltsko morje (BONUS), ki ga izvaja več držav članic

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Sklepu št. 862/2010/EU.)

---

| 12.8.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 236/176 |
| --- | --- | --- | --- |

12.8.2011

SL

Uradni list Evropske unije

CE 236/176

---

Sreda, 16. junij 2010Strukture Evropskega satelitskega radio-navigacijskega sistema ***I

P7_TA(2010)0213

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. junija 2010 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1321/2004 o vzpostavitvi upravljavskih struktur Evropskega satelitskega radio-navigacijskega sistema (KOM(2009)0139 – C7-0103/2009 – 2009/0047(COD))

2011/C 236 E/39

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

Evropski parlament,

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2009)0139),

ob upoštevanju člena 251(2) in člena 156 Pogodbe ES, na podlagi katerih je Komisija Parlamentu podala predlog (C7-0103/2009),

ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu z naslovom „Posledice začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe za še nedokončane medinstitucionalne postopke odločanja“ (KOM(2009)0665),

ob upoštevanju člena 294(3) in člena 172 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 15. julija 2009 (1),

po posvetovanju z Odborom regij,

ob upoštevanju člena 55 Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko ter mnenja Odbora za proračun (A7-0160/2010),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL C 317, 23.12.2009, str. 103.

---

Sreda, 16. junij 2010P7_TC1-COD(2009)0047

Stališče Evropskega parlamenta sprejeto v prvi obravnavi dne 16. junija 2010 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2010 Evropskega parlamenta in Sveta o ustanovitvi Agencije za evropski GNSS, razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1321/2004 o vzpostavitvi upravljavskih struktur Evropskega satelitskega radio-navigacijskega sistema in spremembah Uredbe (ES) št. 683/2008 Evropskega parlamenta in Sveta

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) št. 912/2010.)

---

| 12.8.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 236/177 |
| --- | --- | --- | --- |

12.8.2011

SL

Uradni list Evropske unije

CE 236/177

---

Sreda, 16. junij 2010Evropski program za spremljanje Zemlje (GMES) ***I

P7_TA(2010)0214

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. junija 2010 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o evropskem programu za opazovanje Zemlje (GMES) in njegovih začetnih operativnih dejavnostih (2011–2013) (KOM(2009)0223 – C7-0037/2009 – 2009/0070(COD))

2011/C 236 E/40

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

Evropski parlament,

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2009)0223),

ob upoštevanju člena 251(2) in člena 157(3) Pogodbe ES, na podlagi katerih je Komisija Parlamentu podala predlog (C7-0037/2009),

ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu z naslovom „Posledice začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe za še nedokončane medinstitucionalne postopke odločanja“ (KOM(2009)0665),

ob upoštevanju členov 294(3) in 189 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU),

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 20. januarja 2010 (1),

po posvetovanju z Odborom regij,

upoštevanju predstavnika Sveta, ki se je zavezal v pismu z dne 5. maja 2010, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) PDEU,

ob upoštevanju člena 55 Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko ter mnenj Odbora za proračun in Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane (A7-0161/2010),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali ga nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali ga nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom.

---

(1)  Še ni objavljeno v Uradnem listu.

---

Sreda, 16. junij 2010P7_TC1-COD(2009)0070

Stališče Evropskega parlamenta sprejeto v prvi obravnavi dne 16. junija 2010 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2010 Evropskega parlamenta in Sveta o evropskem programu za spremljanje Zemlje (GMES) in njegovih začetnih operativnih dejavnostih (2011–2013)

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) št. 911/2010.)

---

| 12.8.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 236/178 |
| --- | --- | --- | --- |

12.8.2011

SL

Uradni list Evropske unije

CE 236/178

---

Sreda, 16. junij 2010Sklenitev Statuta Mednarodne agencije za obnovljivo energijo (IRENA) ***

P7_TA(2010)0215

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. junija 2010 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Statuta Mednarodne agencije za obnovljivo energijo (IRENA) s strani Evropske unije (08612/2010 – C7-0109/2010 – 2009/0085(NLE))

2011/C 236 E/41

(Postopek odobritve - ponovno posredovanje)

Evropski parlament,

ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta o podpisu statuta Mednarodne agencije za obnovljivo energijo (IRENA) s strani Evropske unije (08612/2010),

ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (KOM(2009)0326),

ob upoštevanju svojega stališča z dne 20. oktobra 2009 (1),

ob upoštevanju sporočila Komisije Parlamentu in Svetu z naslovom „Posledice začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe za še nedokončane medinstitucionalne postopke odločanja“ (KOM(2009)0665 in KOM(2010)0147),

ob upoštevanju člena 194(2) in člena 218(6), drugi pododstavek, točka (a), Pogodbe o delovanju Evropske unije, v skladu s katerima je Svet zahteval odobritev Parlamenta (C7-0109/2010),

ob upoštevanju členov 59(3), 81 in 90(8) Poslovnika,

ob upoštevanju priporočila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko (A7-0176/2010),

| 1. | odobri sprejetje statuta; |
| --- | --- |

1.

odobri sprejetje statuta;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic.

---

(1)  Sprejeta besedila, P7_TA(2009)0030.

---

| 12.8.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 236/179 |
| --- | --- | --- | --- |

12.8.2011

SL

Uradni list Evropske unije

CE 236/179

---

Sreda, 16. junij 2010Odobritev okrepljenega sodelovanja na področju prava, ki se uporablja za razvezo in prenehanje življenjske skupnosti ***

P7_TA(2010)0216

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. junija 2010 o predlogu Sklepa Sveta o odobritvi okrepljenega sodelovanja na področju prava, ki se uporablja za razvezo in prenehanje življenjske skupnosti (09898/2/2010 – C7-0145/2010– 2010/0066(NLE))

2011/C 236 E/42

(Postopek odobritve)

Evropski parlament,

ob upoštevanju predloga sklepa Sveta o odobritvi okrepljenega sodelovanja na področju prava, ki se uporablja za razvezo in prenehanje življenjske skupnosti (09898/2/2010),

ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 329(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C7-0145/2010),

ob upoštevanju členov 74 g in 81(1) Poslovnika,

ob upoštevanju priporočila Odbora za pravne zadeve (A7-0194/2010)

| A. | ker je Komisija 17. julija 2006 sprejela predlog Uredbe Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 2201/2003 glede pristojnosti in o uvedbi pravil v zvezi s pravom, ki se uporablja v zakonskih sporih (Rim III) (KOM(2006)0399), |
| --- | --- |

A.

ker je Komisija 17. julija 2006 sprejela predlog Uredbe Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 2201/2003 glede pristojnosti in o uvedbi pravil v zvezi s pravom, ki se uporablja v zakonskih sporih (Rim III) (KOM(2006)0399),

| B. | ker je ta predlog temeljil na členih 61(c) in 67(1) Pogodbe ES, ki sta določala soglasno odločitev Sveta, |
| --- | --- |

B.

ker je ta predlog temeljil na členih 61(c) in 67(1) Pogodbe ES, ki sta določala soglasno odločitev Sveta,

| C. | ker je 21. oktobra 2008 Parlament v skladu s postopkom posvetovanja odobril predlog Komisije, kakor je bil spremenjen (1), |
| --- | --- |

C.

ker je 21. oktobra 2008 Parlament v skladu s postopkom posvetovanja odobril predlog Komisije, kakor je bil spremenjen (1),

| D. | ker je že sredi leta 2008 postalo jasno, da ima nekaj držav članic posebne težave, zaradi katerih niso mogle sprejeti predloga uredbe; ker zlasti ena država članica ni mogla sprejeti, da bi morala njena sodišča morda uporabljati tuje pravo za razveze, za katerega je menila, da je strožje od njenega nacionalnega prava za razveze, in je zato želela pri vseh zahtevah za razvezo, vloženih na njenih sodiščih, še naprej uporabljati lastno materialno pravo; ker pa je v nasprotju s tem velika večina držav članic menila, da so predpisi o pravu, ki se uporablja, bistveni element tega predloga uredbe, in da bi takšni predpisi v nekaterih primerih pomenili, da bi sodišča uporabljala tuje pravo, |
| --- | --- |

D.

ker je že sredi leta 2008 postalo jasno, da ima nekaj držav članic posebne težave, zaradi katerih niso mogle sprejeti predloga uredbe; ker zlasti ena država članica ni mogla sprejeti, da bi morala njena sodišča morda uporabljati tuje pravo za razveze, za katerega je menila, da je strožje od njenega nacionalnega prava za razveze, in je zato želela pri vseh zahtevah za razvezo, vloženih na njenih sodiščih, še naprej uporabljati lastno materialno pravo; ker pa je v nasprotju s tem velika večina držav članic menila, da so predpisi o pravu, ki se uporablja, bistveni element tega predloga uredbe, in da bi takšni predpisi v nekaterih primerih pomenili, da bi sodišča uporabljala tuje pravo,

| E. | ker so ministri na zasedanju Sveta 5. in 6. junija 2008 ugotovili, da „ni enoglasne pripravljenosti za nadaljnja prizadevanja v zvezi s predlogom Uredbe in da zaradi nepremostljivih težav sedaj ali v dogledni prihodnosti ni mogoče doseči soglasja“ in da „ciljev predloga Uredbe z uporabo ustreznih določb Pogodb ni mogoče doseči v razumnem času“, |
| --- | --- |

E.

ker so ministri na zasedanju Sveta 5. in 6. junija 2008 ugotovili, da „ni enoglasne pripravljenosti za nadaljnja prizadevanja v zvezi s predlogom Uredbe in da zaradi nepremostljivih težav sedaj ali v dogledni prihodnosti ni mogoče doseči soglasja“ in da „ciljev predloga Uredbe z uporabo ustreznih določb Pogodb ni mogoče doseči v razumnem času“,

| F. | ker lahko v skladu s členom 20 Pogodbe o Evropski uniji najmanj devet držav članic med seboj vzpostavi okrepljeno sodelovanje na področjih, ki niso v izključni pristojnosti Unije, ter v mejah in v skladu s postopki ter pod pogoji, določenimi v tem členu in v členih 326 do 334 Pogodbe o delovanju Evropske unije, uporabijo njene institucije in izvajajo te pristojnosti ob uporabi ustreznih določb Pogodb, |
| --- | --- |

F.

ker lahko v skladu s členom 20 Pogodbe o Evropski uniji najmanj devet držav članic med seboj vzpostavi okrepljeno sodelovanje na področjih, ki niso v izključni pristojnosti Unije, ter v mejah in v skladu s postopki ter pod pogoji, določenimi v tem členu in v členih 326 do 334 Pogodbe o delovanju Evropske unije, uporabijo njene institucije in izvajajo te pristojnosti ob uporabi ustreznih določb Pogodb,

| G. | ker je do zdaj štirinajst držav članic (2) izrazilo željo, da bi med seboj vzpostavile okrepljeno sodelovanje na področju prava, ki se uporablja v zakonskih sporih, |
| --- | --- |

G.

ker je do zdaj štirinajst držav članic (2) izrazilo željo, da bi med seboj vzpostavile okrepljeno sodelovanje na področju prava, ki se uporablja v zakonskih sporih,

| H. | ker je Parlament preveril skladnost s členom 20 Pogodbe o Evropski uniji in členi 326 do 334 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

H.

ker je Parlament preveril skladnost s členom 20 Pogodbe o Evropski uniji in členi 326 do 334 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| I. | ker se zlasti lahko glede na obsežno posvetovanje Komisije z zainteresiranimi stranmi v okviru ocene učinka v zvezi z Zeleno knjigo (KOM(2005)0082), veliko število mednarodnih zakonskih zvez in približno 140 000 razvez z mednarodnim elementom v EU leta 2007 ter ob upoštevanju, da sta imeli tega leta dve državi, ki se želita udeležiti okrepljenega sodelovanja, to sta Nemčija in Francija, največji delež novih mednarodnih razvez, to okrepljeno sodelovanje razume kot uresničevanje ciljev Unije, zaščita njenih interesov in krepitev njenih integracijskih procesov v smislu člena 20 Pogodbe o Evropski uniji, |
| --- | --- |

I.

ker se zlasti lahko glede na obsežno posvetovanje Komisije z zainteresiranimi stranmi v okviru ocene učinka v zvezi z Zeleno knjigo (KOM(2005)0082), veliko število mednarodnih zakonskih zvez in približno 140 000 razvez z mednarodnim elementom v EU leta 2007 ter ob upoštevanju, da sta imeli tega leta dve državi, ki se želita udeležiti okrepljenega sodelovanja, to sta Nemčija in Francija, največji delež novih mednarodnih razvez, to okrepljeno sodelovanje razume kot uresničevanje ciljev Unije, zaščita njenih interesov in krepitev njenih integracijskih procesov v smislu člena 20 Pogodbe o Evropski uniji,

| J. | ker bo uskladitev kolizijskih pravil olajšala vzajemno priznavanje sodnih določb na območju svobode, varnosti in pravice, saj bo okrepila vzajemno zaupanje, ker v državah članicah, ki so udeležene v pravosodnem sodelovanju v civilnih zadevah, trenutno obstaja 26 različnih sklopov kolizijskih pravil o razvezi in ker bo vzpostavitev okrepljenega sodelovanja na tem področju to število zmanjšala na 13, s čimer bi se pravila mednarodnega zasebnega prava bolj uskladila, integracijski proces pa okrepil, |
| --- | --- |

J.

ker bo uskladitev kolizijskih pravil olajšala vzajemno priznavanje sodnih določb na območju svobode, varnosti in pravice, saj bo okrepila vzajemno zaupanje, ker v državah članicah, ki so udeležene v pravosodnem sodelovanju v civilnih zadevah, trenutno obstaja 26 različnih sklopov kolizijskih pravil o razvezi in ker bo vzpostavitev okrepljenega sodelovanja na tem področju to število zmanjšala na 13, s čimer bi se pravila mednarodnega zasebnega prava bolj uskladila, integracijski proces pa okrepil,

| K. | ker je iz predhodnih dokumentov te pobude jasno razvidno, da se predlagani sklep predlaga kot zadnje sredstvo in da ciljev sodelovanja ne bi bilo mogoče doseči v razumnem roku; ker se sodelovanja želi udeležiti vsaj devet držav članic; ker so torej izpolnjene zahteve iz člena 20 Pogodbe o Evropski uniji, |
| --- | --- |

K.

ker je iz predhodnih dokumentov te pobude jasno razvidno, da se predlagani sklep predlaga kot zadnje sredstvo in da ciljev sodelovanja ne bi bilo mogoče doseči v razumnem roku; ker se sodelovanja želi udeležiti vsaj devet držav članic; ker so torej izpolnjene zahteve iz člena 20 Pogodbe o Evropski uniji,

| L. | ker so izpolnjene tudi zahteve iz členov 326 do 334 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

L.

ker so izpolnjene tudi zahteve iz členov 326 do 334 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| M. | ker se zlasti pri okrepljenem sodelovanju na tem področju spoštujeta Pogodbi in pravo Unije, saj to ne vpliva na pravni red, ker se edina veljavna pravila na ravni Unije nanašajo na pristojnosti, priznavanje in izvrševanju sodnih odločb in ne na pravo, ki se uporablja; ker ne bo povzročilo diskriminacije glede na državljanstvo, kar bi bilo v nasprotju s členom 18 Pogodbe o delovanju Evropske unije, saj bodo predlagana kolizijska pravila veljala za vse stranke pred sodišči udeleženih držav članic ne glede na njihovo državljanstvo ali prebivališče, |
| --- | --- |

M.

ker se zlasti pri okrepljenem sodelovanju na tem področju spoštujeta Pogodbi in pravo Unije, saj to ne vpliva na pravni red, ker se edina veljavna pravila na ravni Unije nanašajo na pristojnosti, priznavanje in izvrševanju sodnih odločb in ne na pravo, ki se uporablja; ker ne bo povzročilo diskriminacije glede na državljanstvo, kar bi bilo v nasprotju s členom 18 Pogodbe o delovanju Evropske unije, saj bodo predlagana kolizijska pravila veljala za vse stranke pred sodišči udeleženih držav članic ne glede na njihovo državljanstvo ali prebivališče,

| N. | ker okrepljeno sodelovanje ne bo škodilo notranjemu trgu ali ekonomski, socialni in teritorialni koheziji ter ne bo pomenilo ovire ali povzročalo diskriminacije pri trgovini med državami članicami niti izkrivljalo konkurence; ker bo namesto tega poenostavilo pravilno delovanje notranjega trga, saj bodo odstranjene vse ovire za prosto gibanje oseb, ter poenostavilo položaj za posameznike in odvetnike v udeleženih državah članicah brez povzročanja diskriminacije med državljani, |
| --- | --- |

N.

ker okrepljeno sodelovanje ne bo škodilo notranjemu trgu ali ekonomski, socialni in teritorialni koheziji ter ne bo pomenilo ovire ali povzročalo diskriminacije pri trgovini med državami članicami niti izkrivljalo konkurence; ker bo namesto tega poenostavilo pravilno delovanje notranjega trga, saj bodo odstranjene vse ovire za prosto gibanje oseb, ter poenostavilo položaj za posameznike in odvetnike v udeleženih državah članicah brez povzročanja diskriminacije med državljani,

| O. | ker se bodo pri okrepljenem sodelovanju spoštovale pravice, pristojnosti in obveznosti držav članic, ki v njem ne sodelujejo, če bodo ohranile svoja veljavna pravila mednarodnega zasebnega prava na tem področju; ker ni mednarodnih sporazumov med udeleženimi in neudeleženimi državami članicami, ki bi jih okrepljeno sodelovanje kršilo; in ker okrepljeno sodelovanje ne bo posegalo v haaške konvencije o starševski odgovornosti in preživninskih obveznostih, |
| --- | --- |

O.

ker se bodo pri okrepljenem sodelovanju spoštovale pravice, pristojnosti in obveznosti držav članic, ki v njem ne sodelujejo, če bodo ohranile svoja veljavna pravila mednarodnega zasebnega prava na tem področju; ker ni mednarodnih sporazumov med udeleženimi in neudeleženimi državami članicami, ki bi jih okrepljeno sodelovanje kršilo; in ker okrepljeno sodelovanje ne bo posegalo v haaške konvencije o starševski odgovornosti in preživninskih obveznostih,

| P. | ker člen 328(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije določa, da se lahko v okrepljeno sodelovanje kadar koli vključi vsaka država članica, ki želi sodelovati, |
| --- | --- |

P.

ker člen 328(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije določa, da se lahko v okrepljeno sodelovanje kadar koli vključi vsaka država članica, ki želi sodelovati,

| Q. | ker člen 333(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije Svetu (natančneje članom Sveta, ki predstavljajo države članice, udeležene pri okrepljenem sodelovanju) dovoljuje sprejetje sklepa, da bo odločal po rednem zakonodajnem postopku in ne po posebnem zakonodajnem postopku iz člena 81(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, v skladu s katerim se mora s Parlamentom samo posvetovati, |
| --- | --- |

Q.

ker člen 333(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije Svetu (natančneje članom Sveta, ki predstavljajo države članice, udeležene pri okrepljenem sodelovanju) dovoljuje sprejetje sklepa, da bo odločal po rednem zakonodajnem postopku in ne po posebnem zakonodajnem postopku iz člena 81(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, v skladu s katerim se mora s Parlamentom samo posvetovati,

| 1. | odobri predlog sklepa Sveta; |
| --- | --- |

1.

odobri predlog sklepa Sveta;

| 2. | poziva Svet, naj v skladu s členom 333(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije sprejme sklep, da bo odločal po rednem zakonodajnem postopku, ko bo šlo za predlog uredbe Sveta o vzpostavitvi okrepljenega sodelovanja na področju prava, ki se uporablja za razvezo in prenehanje življenjske skupnosti; |
| --- | --- |

2.

poziva Svet, naj v skladu s členom 333(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije sprejme sklep, da bo odločal po rednem zakonodajnem postopku, ko bo šlo za predlog uredbe Sveta o vzpostavitvi okrepljenega sodelovanja na področju prava, ki se uporablja za razvezo in prenehanje življenjske skupnosti;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL C 15E, 21.1.2010, str. 128.

(2)  Belgija, Bolgarija, Nemčija, Španija, Francija, Italija, Latvija, Luksemburg, Madžarska, Malta, Avstrija, Portugalska, Romunija in Slovenija.

---

| 12.8.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 236/181 |
| --- | --- | --- | --- |

12.8.2011

SL

Uradni list Evropske unije

CE 236/181

---

Sreda, 16. junij 2010Uvedba eura v Estoniji 1. januarja 2011 *

P7_TA(2010)0217

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. junija 2010 o predlogu sklepa Sveta o uvedbi eura v Estoniji 1. januarja 2011 (KOM(2010)0239 – C7-0131/2010 – 2010/0135(NLE))

2011/C 236 E/43

(Posvetovanje)

Evropski parlament,

ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (KOM(2010)0239),

ob upoštevanju konvergenčnega poročila Komisije o Estoniji za leto 2010 (KOM(2010)0238) in konvergenčnega poročila Evropske centralne banke iz maja 2010,

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 1. junija 2006 o širitvi euroobmočja (1),

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. marca 2010 o letnem poročilu ECB za leto 2008 (2),

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. marca 2010 o poročilu o letni izjavi o območju evra 2009 in javnih financah (3),

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 18. novembra 2008 o EMU@10: prvih deset let ekonomske in monetarne unije ter prihodnji izzivi (4) (resolucija o EMU@10),

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. junija 2007 o boljšem načinu posvetovanja s Parlamentom v postopkih v zvezi s širitvijo euroobmočja (5),

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. marca 2003 o priporočilu Evropske centralne banke glede predloga sklepa Sveta o spremembi člena 10.2 Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke (6),

ob upoštevanju Sklepa Sveta 2003/223/ES z dne 21. marca 2003 o spremembi člena 10.2 Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke (7),

ob upoštevanju člena 140(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C7-0131/2010),

ob upoštevanju člena 55 Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A7-0182/2010),

| A. | ker člen 140(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) opredeljuje doseganje visoke stopnje trajnostne konvergence, pri čemer se upošteva, kako države članice izpolnjujejo naslednja merila: doseganje visoke stopnje stabilnosti cen, vzdržnost stanja javnih financ, upoštevanje normalnih meja nihanja, predvidenih z mehanizmom deviznega tečaja, ter trajnost dosežene konvergence in sodelovanja države članice v mehanizmu deviznega tečaja evropskega monetarnega sistema, kar se kaže v stopnji dolgoročnih obrestnih mer; |
| --- | --- |

A.

ker člen 140(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) opredeljuje doseganje visoke stopnje trajnostne konvergence, pri čemer se upošteva, kako države članice izpolnjujejo naslednja merila: doseganje visoke stopnje stabilnosti cen, vzdržnost stanja javnih financ, upoštevanje normalnih meja nihanja, predvidenih z mehanizmom deviznega tečaja, ter trajnost dosežene konvergence in sodelovanja države članice v mehanizmu deviznega tečaja evropskega monetarnega sistema, kar se kaže v stopnji dolgoročnih obrestnih mer;

| B. | ker Estonija izpolnjuje maastrichtska merila v skladu s členom 140(1) PDEU in Protokolom (št. 13) o konvergenčnih merilih, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in PDEU, |
| --- | --- |

B.

ker Estonija izpolnjuje maastrichtska merila v skladu s členom 140(1) PDEU in Protokolom (št. 13) o konvergenčnih merilih, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in PDEU,

| C. | ker je poročevalec obiskal Estonijo, da bi ocenil njeno pripravljenost za vstop v euroobmočje, |
| --- | --- |

C.

ker je poročevalec obiskal Estonijo, da bi ocenil njeno pripravljenost za vstop v euroobmočje,

| D. | ker je Komisija izjavila, da je Eurostat ob tesnem sodelovanju z estonskim statističnim uradom pregledal kakovost vseh zadevnih podatkov, ki so jih posredovali estonski organi, |
| --- | --- |

D.

ker je Komisija izjavila, da je Eurostat ob tesnem sodelovanju z estonskim statističnim uradom pregledal kakovost vseh zadevnih podatkov, ki so jih posredovali estonski organi,

| 1. | odobri predlog Komisije; |
| --- | --- |

1.

odobri predlog Komisije;

| 2. | podpira uvedbo eura v Estoniji 1. januarja 2011; |
| --- | --- |

2.

podpira uvedbo eura v Estoniji 1. januarja 2011;

| 3. | ugotavlja, da je bila ocena Komisije in Evropske centralne banke pripravljena v razmerah globalne finančne, gospodarske in družbene krize, ki je vplivala na možnosti številnih drugih držav članic za doseganje nominalne konvergence; |
| --- | --- |

3.

ugotavlja, da je bila ocena Komisije in Evropske centralne banke pripravljena v razmerah globalne finančne, gospodarske in družbene krize, ki je vplivala na možnosti številnih drugih držav članic za doseganje nominalne konvergence;

| 4. | ugotavlja, da Estonija izpolnjuje merila, kar je rezultat odločnih, verodostojnih in nenehnih prizadevanj estonske vlade in Estoncev; |
| --- | --- |

4.

ugotavlja, da Estonija izpolnjuje merila, kar je rezultat odločnih, verodostojnih in nenehnih prizadevanj estonske vlade in Estoncev;

| 5. | je zaskrbljen zaradi neskladij med konvergenčnima poročiloma Komisije in Evropske centralne banke v zvezi z vzdržno stabilnostjo cen; |
| --- | --- |

5.

je zaskrbljen zaradi neskladij med konvergenčnima poročiloma Komisije in Evropske centralne banke v zvezi z vzdržno stabilnostjo cen;

| 6. | ugotavlja, da Evropska centralna banka v konvergenčnem poročilu za leto 2010 navaja, da bo po koncu sedanjega gospodarskega prilagajanja ohranjanje konvergence inflacije velik izziv; |
| --- | --- |

6.

ugotavlja, da Evropska centralna banka v konvergenčnem poročilu za leto 2010 navaja, da bo po koncu sedanjega gospodarskega prilagajanja ohranjanje konvergence inflacije velik izziv;

| 7. | poziva estonsko vlado, naj ohrani previdnost v davčni politiki ter splošno usmerjenost v stabilnost na drugih področjih politike ob upoštevanju tveganj za makroekonomska neravnovesja in stabilnost cen v prihodnosti; |
| --- | --- |

7.

poziva estonsko vlado, naj ohrani previdnost v davčni politiki ter splošno usmerjenost v stabilnost na drugih področjih politike ob upoštevanju tveganj za makroekonomska neravnovesja in stabilnost cen v prihodnosti;

| 8. | poziva države članice, naj Komisiji omogočijo ocenjevanje izpolnjevanja maastrichtskih meril na podlagi natančnih, neodvisnih, aktualnih, zanesljivih in visokokakovostnih podatkov; |
| --- | --- |

8.

poziva države članice, naj Komisiji omogočijo ocenjevanje izpolnjevanja maastrichtskih meril na podlagi natančnih, neodvisnih, aktualnih, zanesljivih in visokokakovostnih podatkov;

| 9. | poziva Komisijo, naj simulira učinek paketa pomoči euroobmočja na estonski proračun, ko se bo država pridružila temu območju in tako postala članica skupine, ki bo zagotavljala sklad za pomoč; |
| --- | --- |

9.

poziva Komisijo, naj simulira učinek paketa pomoči euroobmočja na estonski proračun, ko se bo država pridružila temu območju in tako postala članica skupine, ki bo zagotavljala sklad za pomoč;

| 10. | poziva Komisijo in Evropsko centralno banko, naj pri predlaganju končnega deviznega tečaja za estonsko krono upoštevata vse vidike; |
| --- | --- |

10.

poziva Komisijo in Evropsko centralno banko, naj pri predlaganju končnega deviznega tečaja za estonsko krono upoštevata vse vidike;

| 11. | poziva estonske oblasti, naj pospešijo praktične priprave za zagotovitev nemotenega postopka prehoda; poziva estonsko vlado, naj zagotovi, da se uvedba eura ne uporablja za skrita zvišanja cen; |
| --- | --- |

11.

poziva estonske oblasti, naj pospešijo praktične priprave za zagotovitev nemotenega postopka prehoda; poziva estonsko vlado, naj zagotovi, da se uvedba eura ne uporablja za skrita zvišanja cen;

| 12. | poziva Komisijo in Evropsko centralno banko, naj Parlamentu poročata o predvidenih ukrepih, s katerimi bi kar najbolj zmanjšali inflacijo sredstev kot posledico nizkih obrestnih mer; |
| --- | --- |

12.

poziva Komisijo in Evropsko centralno banko, naj Parlamentu poročata o predvidenih ukrepih, s katerimi bi kar najbolj zmanjšali inflacijo sredstev kot posledico nizkih obrestnih mer;

| 13. | poziva Svet, naj obvesti Parlament, če namerava odstopati od besedila, ki ga je Parlament odobril; |
| --- | --- |

13.

poziva Svet, naj obvesti Parlament, če namerava odstopati od besedila, ki ga je Parlament odobril;

| 14. | poziva Svet, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če namerava bistveno spremeniti predlog Komisije; |
| --- | --- |

14.

poziva Svet, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če namerava bistveno spremeniti predlog Komisije;

| 15. | naroči svojemu predsedniku, naj to stališče posreduje Svetu, Komisiji, Evropski centralni banki, euroskupini in vladam držav članic. |
| --- | --- |

15.

naroči svojemu predsedniku, naj to stališče posreduje Svetu, Komisiji, Evropski centralni banki, euroskupini in vladam držav članic.

---

(1)  UL C 298 E, 8.12.2006, str. 249.

(2)  Sprejeta besedila, P7_TA(2010)0090.

(3)  Sprejeta besedila, P7_TA(2010)0072.

(4)  UL C 16 E, 22.1.2010, str. 8.

(5)  UL C 146 E, 12.6.2008, str. 251.

(6)  UL C 61 E, 10.3.2004, str. 374.

(7)  UL L 83, 1.4.2003, str. 66.

---

| 12.8.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 236/184 |
| --- | --- | --- | --- |

12.8.2011

SL

Uradni list Evropske unije

CE 236/184

---

Sreda, 16. junij 2010Predlog spremembe proračuna št. 4/2010: Oddelek III - Komisija (presežek iz leta 2009)

P7_TA(2010)0218

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. junija 2010 o stališču Sveta o predlogu spremembe proračuna št. 4/2010 Evropske unije za proračunsko leto 2010, Oddelek III – Komisija (10930/2010 – C7-0153/2010 – 2010/2056(BUD))

2011/C 236 E/44

Evropski parlament,

ob upoštevanju členov 310 in 314 Pogodbe o delovanju Evropske unije in člena 106a Pogodbe o Euratomu,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (1), zlasti členov 15(3), 37 in 38,

ob upoštevanju splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2010, ki je bil dokončno sprejet 17. decembra 2009 (2),

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (3),

ob upoštevanju predhodnega predloga spremembe proračuna št. 4 za splošni proračun 2010, ki ga je Komisija predložila 16. aprila 2010 (KOM(2010)0169),

ob upoštevanju stališča Sveta o predlogu spremembe proračuna št. 4/2010, ki ga je Svet pripravil dne 11. junija 2010 (10930/2010 – C7-0153/2010),

ob upoštevanju členov 75b in 75e svojega poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A7-0200/2010),

| A. | ker je namen predloga spremembe proračuna št. 4/2010, da se v proračun za leto 2010 vključi presežek iz proračunskega leta 2009, ki znaša 2 253 591 199,37 EUR, |
| --- | --- |

A.

ker je namen predloga spremembe proračuna št. 4/2010, da se v proračun za leto 2010 vključi presežek iz proračunskega leta 2009, ki znaša 2 253 591 199,37 EUR,

| B. | ker je presežek nastal predvsem zaradi vknjižbe previsokih prihodkov v višini 400 703 258 EUR, neporabljenih odobrenih sredstev za odhodke v višini 1 667 346 181 EUR in pozitivnega salda zaradi tečajnih razlik v znesku 185 541 760 EUR, |
| --- | --- |

B.

ker je presežek nastal predvsem zaradi vknjižbe previsokih prihodkov v višini 400 703 258 EUR, neporabljenih odobrenih sredstev za odhodke v višini 1 667 346 181 EUR in pozitivnega salda zaradi tečajnih razlik v znesku 185 541 760 EUR,

| C. | ker so neporabljena sredstva za plačila v letu 2009 v razdelku 1 znašala 451 milijonov EUR, v razdelku 2 so bila 244 milijonov EUR, v razdelku 3 so znašala 106 milijonov EUR, v razdelku 4 so bila 603 milijone EUR, v razdelku 5 pa 263 milijonov EUR, |
| --- | --- |

C.

ker so neporabljena sredstva za plačila v letu 2009 v razdelku 1 znašala 451 milijonov EUR, v razdelku 2 so bila 244 milijonov EUR, v razdelku 3 so znašala 106 milijonov EUR, v razdelku 4 so bila 603 milijone EUR, v razdelku 5 pa 263 milijonov EUR,

| D. | ker bo skupni učinek zelo majhnih razlik do proračunske zgornje meje in vse večjih potreb po finančnih sredstvih ogrozil obstoječe politične prednostne naloge, precejšnja neporabljena sredstva pa hkrati ovirajo izvajanje politik EU, |
| --- | --- |

D.

ker bo skupni učinek zelo majhnih razlik do proračunske zgornje meje in vse večjih potreb po finančnih sredstvih ogrozil obstoječe politične prednostne naloge, precejšnja neporabljena sredstva pa hkrati ovirajo izvajanje politik EU,

| E. | ker je pri izračunu neporabljenih sredstev v proračunu za leto 2009 treba upoštevati oba predloga sprememb proračuna, št. 4/2010 inspremembo proračuna št. 10/2009, |
| --- | --- |

E.

ker je pri izračunu neporabljenih sredstev v proračunu za leto 2009 treba upoštevati oba predloga sprememb proračuna, št. 4/2010 inspremembo proračuna št. 10/2009,

| 1. | je seznanjen s predlogom spremembe proračuna št. 4/2010, ki je namenjena izključno vnosu presežka iz leta 2009 v proračun v skladu s členom 15 finančne uredbe; |
| --- | --- |

1.

je seznanjen s predlogom spremembe proračuna št. 4/2010, ki je namenjena izključno vnosu presežka iz leta 2009 v proračun v skladu s členom 15 finančne uredbe;

| 2. | poudarja, da so trenutna neporabljena sredstva zaradi nezadostnega izvrševanja proračuna 2009 večja kot presežek, predstavljen v predlogu spremembe proračuna št. 4/2010, saj znašajo več kot 5 000 000 000 EUR, če upoštevamo tudi spremembo proračuna št. 10/2009; zato opozarja, da spremembe proračuna ob koncu leta, ki zmanjšujejo raven plačil, hkrati pa ustrezno zmanjšajo celotne proračunske prispevke držav članic za financiranje proračuna EU, podajajo izkrivljeno sliko proračunskega izvrševanja; |
| --- | --- |

2.

poudarja, da so trenutna neporabljena sredstva zaradi nezadostnega izvrševanja proračuna 2009 večja kot presežek, predstavljen v predlogu spremembe proračuna št. 4/2010, saj znašajo več kot 5 000 000 000 EUR, če upoštevamo tudi spremembo proračuna št. 10/2009; zato opozarja, da spremembe proračuna ob koncu leta, ki zmanjšujejo raven plačil, hkrati pa ustrezno zmanjšajo celotne proračunske prispevke držav članic za financiranje proračuna EU, podajajo izkrivljeno sliko proračunskega izvrševanja;

| 3. | odobrava stališče Sveta o predlogu spremembe proračuna št. 4/2010 brez predlogov sprememb in naroča svojemu predsedniku, naj razglasi, da je bila sprememba proračuna št. 2/2010 dokončno sprejeta, ter poskrbi za objavo v Uradnem listu Evropske unije; |
| --- | --- |

3.

odobrava stališče Sveta o predlogu spremembe proračuna št. 4/2010 brez predlogov sprememb in naroča svojemu predsedniku, naj razglasi, da je bila sprememba proračuna št. 2/2010 dokončno sprejeta, ter poskrbi za objavo v Uradnem listu Evropske unije;

| 4. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

4.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

(2)  UL L 64, 12.3.2010.

(3)  UL C 139, 14.6.2006, str. 1.

---

| 12.8.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 236/185 |
| --- | --- | --- | --- |

12.8.2011

SL

Uradni list Evropske unije

CE 236/185

---

Sreda, 16. junij 2010Pravice do tolmačenja in prevajanja v kazenskih postopkih ***I

P7_TA(2010)0220

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. junija 2010 o osnutku direktive Evropskega parlamenta in Sveta o pravicah do tolmačenja in prevajanja v kazenskih postopkih (00001/2010 – C7-0005/2010 – 2010/0801(COD))

2011/C 236 E/45

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

Evropski parlament,

ob upoštevanju pobude skupine držav članic (00001/2010),

ob upoštevanju točke (b) člena 76 in točke (b) drugega pododstavka člena 82(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Svet predložil Parlamentu pobudo (C7-0005/2010),

ob upoštevanju člena 294(3) in (15) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju predloga Komisije (KOM(2010)0082) z enakim zakonodajnim ciljem,

ob upoštevanju obrazloženih mnenj, ki so jih predsedniku Parlamenta poslali nacionalni parlamenti o tem, ali je pobuda v skladu z načelom subsidiarnosti,

ob upoštevanju členov 44 in 55 Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve ter mnenja Odbora za pravne zadeve (A7-0198/2010),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

Sreda, 16. junij 2010P7_TC1-COD(2010)0801

Stališče Evropskega parlamenta sprejeto v prvi obravnavi dne 16. junija 2010 z namenom sprejetja Direktive 2010/.../EU Evropskega parlamenta in Sveta o pravici do tolmačenja in prevajanja v kazenskih postopkih

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Direktivi 2010/64/EU.)

---

| 12.8.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 236/186 |
| --- | --- | --- | --- |

12.8.2011

SL

Uradni list Evropske unije

CE 236/186

---

Sreda, 16. junij 2010Urejanje delovnega časa oseb, ki opravljajo spremljevalne dejavnosti v cestnem prometu ***I

P7_TA(2010)0221

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. junija 2010 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2002/15/ES o urejanju delovnega časa oseb, ki opravljajo spremljevalne dejavnosti v cestnem prometu (KOM(2008)0650 – C6-0354/2008 – 2008/0195(COD))

2011/C 236 E/46

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

Evropski Parlament,

ob upoštevanju predloga Komisije Parlamentu in Svetu (KOM(2008)0650),

ob upoštevanju člena 251(2) ter členov 71 in 137(2) Pogodbe ES, na podlagi katerih je Komisija Parlamentu podala predlog (C6-0354/2008),

ob upoštevanju sporočila Komisije Parlamentu in Svetu z naslovom „Posledice začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe za še nedokončane medinstitucionalne postopke odločanja“ (KOM(2009)0665),

ob upoštevanju člena 294(3) ter členov 91 in 153(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 25. marca 2009 (1),

po posvetovanju z Odborom regij,

ob upoštevanju člena 55 Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve (A7-0137/2010),

| 1. | zavrača predlog Komisije; |
| --- | --- |

1.

zavrača predlog Komisije;

| 2. | poziva Komisijo, naj predlog umakne in skupaj s Parlamentom sprejme ustrezne ukrepe, da bi vložila nov predlog; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj predlog umakne in skupaj s Parlamentom sprejme ustrezne ukrepe, da bi vložila nov predlog;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj to stališče posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj to stališče posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL C 228, 22.9.2009, str. 78.

---

| 12.8.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 236/187 |
| --- | --- | --- | --- |

12.8.2011

SL

Uradni list Evropske unije

CE 236/187

---

Sreda, 16. junij 2010Zagotavljanje informacij o živilih potrošnikom ***I

P7_TA(2010)0222

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. junija 2010 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o zagotavljanju informacij o živilih potrošnikom (KOM(2008)0040 – C6-0052/2008 – 2008/0028(COD))

2011/C 236 E/47

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

Evropski Parlament,

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2008)0040),

ob upoštevanju člena 251(2) in člena 95 Pogodbe ES, na podlagi katerih je Komisija Parlamentu podala predlog (C6-0052/2008),

ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu z naslovom „Posledice začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe za še nedokončane medinstitucionalne postopke odločanja“ (KOM(2009)0665),

ob upoštevanju členov 294(3) in 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 18. septembra 2008 (1),

ob upoštevanju člena 55 Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane ter mnenj Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov in Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja (A7-0109/2010),

| 1. | odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen; |
| --- | --- |

1.

odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL C 77, 31.3.2009, str. 81.

---

Sreda, 16. junij 2010P7_TC1-COD(2008)0028

Stališče Evropskega parlamenta sprejeto v prvi obravnavi dne 16. junija 2010 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št .../2010 Evropskega parlamenta in Sveta o zagotavljanju informacij o živilih potrošnikom, ki spreminja uredbi (ES) št. 1924/2006 in (ES) št. 1925/2006 in razveljavlja Direktivo Komisije 87/250/EGS, Direktivo Sveta 90/496/EGS, direktivi Komisije 94/54/ES, 1999/10/ES, Direktivo 2000/13/ES, direktivi Komisije 2002/67/ES, 2004/77/ES in Uredbo Komisije (ES) št 608/2004

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 114 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (2),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 169 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) določa, da mora Unija prispevati k doseganju visoke ravni varstva potrošnikov z ukrepi, ki jih sprejme v skladu s členom 114 Pogodbe. |
| --- | --- |

(1)

Člen 169 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) določa, da mora Unija prispevati k doseganju visoke ravni varstva potrošnikov z ukrepi, ki jih sprejme v skladu s členom 114 Pogodbe.

| (2) | Prosti pretok varnih ▐ živil je bistven vidik notranjega trga ter znatno prispeva k zdravju in dobremu počutju državljanov ter njihovim socialnim in gospodarskim interesom.
  Ta uredba bo koristila tako interesom notranjega trga, saj prinaša poenostavitev zakonodaje, zagotavlja pravno varnost in odpravlja pretirano birokracijo, kakor tudi potrošnikom, saj predpisuje jasno, razumljivo in čitljivo označevanje na živilih. |
| --- | --- |

(2)

Prosti pretok varnih ▐ živil je bistven vidik notranjega trga ter znatno prispeva k zdravju in dobremu počutju državljanov ter njihovim socialnim in gospodarskim interesom.
  Ta uredba bo koristila tako interesom notranjega trga, saj prinaša poenostavitev zakonodaje, zagotavlja pravno varnost in odpravlja pretirano birokracijo, kakor tudi potrošnikom, saj predpisuje jasno, razumljivo in čitljivo označevanje na živilih.

| (3) | Za doseganje visoke ravni varstva potrošnikov in zagotovitev njihove pravice do informacij bi bilo treba zagotoviti, da so potrošniki ustrezno obveščeni o živilih, ki jih uživajo. Na odločitve
  za nakup
  lahko med drugim vplivajo zdravstveni, gospodarski, okoljski ter socialni in etični vidiki. |
| --- | --- |

(3)

Za doseganje visoke ravni varstva potrošnikov in zagotovitev njihove pravice do informacij bi bilo treba zagotoviti, da so potrošniki ustrezno obveščeni o živilih, ki jih uživajo. Na odločitve
  za nakup
  lahko med drugim vplivajo zdravstveni, gospodarski, okoljski ter socialni in etični vidiki.

| (4) | Uredba (ES) št. 178/2002 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. januarja 2002 o določitvi splošnih načel in zahtevah živilske zakonodaje, ustanovitvi Evropske agencije za varnost hrane in postopkih, ki zadevajo varnost hrane (3) določa, da je splošno načelo živilske zakonodaje zagotoviti podlago za potrošnike, da lahko živila, ki jih uživajo, izbirajo na podlagi informacij, ter preprečiti prakse, ki lahko potrošnika zavajajo. |
| --- | --- |

(4)

Uredba (ES) št. 178/2002 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. januarja 2002 o določitvi splošnih načel in zahtevah živilske zakonodaje, ustanovitvi Evropske agencije za varnost hrane in postopkih, ki zadevajo varnost hrane (3) določa, da je splošno načelo živilske zakonodaje zagotoviti podlago za potrošnike, da lahko živila, ki jih uživajo, izbirajo na podlagi informacij, ter preprečiti prakse, ki lahko potrošnika zavajajo.

| (5) | Direktiva 2005/29/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. maja 2005 o nepoštenih poslovnih praksah podjetij v razmerju do potrošnikov na notranjem trgu (4) zajema nekatere vidike zagotavljanja informacij potrošnikom, zlasti za preprečevanje zavajajočih ukrepov in opustitev informacij. Splošna načela o nepoštenih poslovnih praksah je treba dopolniti s posebnimi pravili v zvezi z zagotavljanjem informacij o živilih potrošnikom. |
| --- | --- |

(5)

Direktiva 2005/29/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. maja 2005 o nepoštenih poslovnih praksah podjetij v razmerju do potrošnikov na notranjem trgu (4) zajema nekatere vidike zagotavljanja informacij potrošnikom, zlasti za preprečevanje zavajajočih ukrepov in opustitev informacij. Splošna načela o nepoštenih poslovnih praksah je treba dopolniti s posebnimi pravili v zvezi z zagotavljanjem informacij o živilih potrošnikom.

| (6) | Pravila Unije o označevanju živil, ki veljajo za vsa živila, so določena v Direktivi 2000/13/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. marca 2000 o približevanju zakonodaje držav članic o označevanju, predstavljanju in oglaševanju živil (5). Večina določb iz navedene direktive izhaja iz leta 1978, zato bi jih bilo treba posodobiti. |
| --- | --- |

(6)

Pravila Unije o označevanju živil, ki veljajo za vsa živila, so določena v Direktivi 2000/13/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. marca 2000 o približevanju zakonodaje držav članic o označevanju, predstavljanju in oglaševanju živil (5). Večina določb iz navedene direktive izhaja iz leta 1978, zato bi jih bilo treba posodobiti.

| (7) | Direktiva Sveta 90/496/EGS z dne 24. septembra 1990 o označevanju hranilne vrednosti živil (6) določa pravila o vsebini in navedbi informacij o hranilni vrednosti na predpakiranih živilih. Vključitev informacij o hranilni vrednosti je prostovoljna, razen če ni navedena trditev v zvezi s hranilno vrednostjo živila. Večina določb iz navedene direktive izhaja iz leta 1990, zato bi jih bilo treba posodobiti. |
| --- | --- |

(7)

Direktiva Sveta 90/496/EGS z dne 24. septembra 1990 o označevanju hranilne vrednosti živil (6) določa pravila o vsebini in navedbi informacij o hranilni vrednosti na predpakiranih živilih. Vključitev informacij o hranilni vrednosti je prostovoljna, razen če ni navedena trditev v zvezi s hranilno vrednostjo živila. Večina določb iz navedene direktive izhaja iz leta 1990, zato bi jih bilo treba posodobiti.

| (8) | Splošne zahteve za označevanje so dopolnjene s številnimi določbami, ki se uporabljajo za vsa živila v posebnih okoliščinah ali za nekatere kategorije živil. Razen tega obstajajo številna posebna pravila, ki veljajo za posebna živila. |
| --- | --- |

(8)

Splošne zahteve za označevanje so dopolnjene s številnimi določbami, ki se uporabljajo za vsa živila v posebnih okoliščinah ali za nekatere kategorije živil. Razen tega obstajajo številna posebna pravila, ki veljajo za posebna živila.

| (9) | Medtem ko prvotni cilji in osrednji sestavni deli sedanje zakonodaje o označevanju še vedno veljajo, je zakonodajo treba poenostaviti, da se zagotovita
  enostavnejša uporaba
  in večja
  pravna varnost
  za zainteresirane strani, ter posodobiti tako, da se upošteva nov razvoj na področju informacij o živilih. |
| --- | --- |

(9)

Medtem ko prvotni cilji in osrednji sestavni deli sedanje zakonodaje o označevanju še vedno veljajo, je zakonodajo treba poenostaviti, da se zagotovita
  enostavnejša uporaba
  in večja
  pravna varnost
  za zainteresirane strani, ter posodobiti tako, da se upošteva nov razvoj na področju informacij o živilih.

| (10) | Obstaja ▐ interes
  med splošno javnostjo
  za povezavo med prehrano in zdravjem ter izbiro ustrezne prehrane, ki ustreza potrebam posameznika. Komisija v Beli knjigi z dne 30. maja 2007 o strategiji za Evropo glede vprašanj v zvezi s prehrano, prekomerno telesno težo in debelostjo ugotavlja, da je označevanje hranilne vrednosti
  eden od načinov obveščanja
  potrošnikov o sestavi živil ter jim pomaga, da lahko izbirajo na podlagi informacij.
  Kampanje za izobraževanje in informiranje so pomemben mehanizem za izboljšanje razumevanja informacij o živilih pri potrošnikih.
  Strategija potrošniške politike Unije 2007–2013 poudarja, da je omogočanje izbire potrošnikom na podlagi informacij bistveno za učinkovito konkurenco in blaginjo potrošnikov. Poznavanje osnovnih načel prehranjevanja in ustrezne informacije o hranilni vrednosti na živilih lahko znatno prispevajo k temu, da se potrošnikom omogoči izbira živil na podlagi informacij.
  Poleg tega je smiselno in prav, da lahko potrošniki v državah članicah uporabijo nevtralne vire informacij, da bi razjasnili posamezna vprašanja o prehrani. Države članice bi tako morale vzpostaviti ustrezne odprte telefonske številke, ki bi jih živilski sektor lahko pomagal financirati. |
| --- | --- |

(10)

Obstaja ▐ interes
  med splošno javnostjo
  za povezavo med prehrano in zdravjem ter izbiro ustrezne prehrane, ki ustreza potrebam posameznika. Komisija v Beli knjigi z dne 30. maja 2007 o strategiji za Evropo glede vprašanj v zvezi s prehrano, prekomerno telesno težo in debelostjo ugotavlja, da je označevanje hranilne vrednosti
  eden od načinov obveščanja
  potrošnikov o sestavi živil ter jim pomaga, da lahko izbirajo na podlagi informacij.
  Kampanje za izobraževanje in informiranje so pomemben mehanizem za izboljšanje razumevanja informacij o živilih pri potrošnikih.
  Strategija potrošniške politike Unije 2007–2013 poudarja, da je omogočanje izbire potrošnikom na podlagi informacij bistveno za učinkovito konkurenco in blaginjo potrošnikov. Poznavanje osnovnih načel prehranjevanja in ustrezne informacije o hranilni vrednosti na živilih lahko znatno prispevajo k temu, da se potrošnikom omogoči izbira živil na podlagi informacij.
  Poleg tega je smiselno in prav, da lahko potrošniki v državah članicah uporabijo nevtralne vire informacij, da bi razjasnili posamezna vprašanja o prehrani. Države članice bi tako morale vzpostaviti ustrezne odprte telefonske številke, ki bi jih živilski sektor lahko pomagal financirati.

| (11) | Za izboljšanje pravne varnosti in zagotovitev racionalnosti in skladnosti izvajanja je primerno razveljaviti direktivi 90/496/EGS in 2000/13/ES ter ju nadomestiti z eno samo uredbo, ki zagotavlja gotovost za potrošnike in industrijo ter zmanjšuje upravno obremenitev. |
| --- | --- |

(11)

Za izboljšanje pravne varnosti in zagotovitev racionalnosti in skladnosti izvajanja je primerno razveljaviti direktivi 90/496/EGS in 2000/13/ES ter ju nadomestiti z eno samo uredbo, ki zagotavlja gotovost za potrošnike in industrijo ter zmanjšuje upravno obremenitev.

| (12) | Zaradi jasnosti je primerno razveljaviti druge horizontalne akte in jih vključiti v to uredbo, in sicer Direktivo Komisije 87/250/EGS z dne 15. aprila 1987 o navajanju volumenskega deleža alkohola pri označevanju alkoholnih pijač za prodajo končnim potrošnikom (7), Direktivo Komisije 94/54/ES z dne 18. novembra 1994 o obveznih navedbah na označbah nekaterih živil poleg tistih, določenih v Direktivi Sveta 79/112/EGS (8), Direktivo Komisije 1999/10/ES z dne 8. marca 1999 o odstopanjih od določb člena 7 Direktive Sveta 79/112/EGS v zvezi z označevanjem živil (9), Direktivo Komisije 2002/67/ES z dne 18. julija 2002 o označevanju živil, ki vsebujejo kinin in kofein (10), Uredbo Komisije (ES) št. 608/2004 z dne 31. marca 2004 o označevanju živil in sestavin živil z dodanimi fitosteroli, estri fitosterolov, fitostanoli in/ali estri fitostanolov (11) ter Direktivo Komisije 2004/77/ES z dne 29. aprila 2004, ki dopolnjuje Direktivo 94/54/ES glede označevanja nekaterih živil, ki vsebujejo glicirizinsko kislino in amonijevo sol te kisline (12). |
| --- | --- |

(12)

Zaradi jasnosti je primerno razveljaviti druge horizontalne akte in jih vključiti v to uredbo, in sicer Direktivo Komisije 87/250/EGS z dne 15. aprila 1987 o navajanju volumenskega deleža alkohola pri označevanju alkoholnih pijač za prodajo končnim potrošnikom (7), Direktivo Komisije 94/54/ES z dne 18. novembra 1994 o obveznih navedbah na označbah nekaterih živil poleg tistih, določenih v Direktivi Sveta 79/112/EGS (8), Direktivo Komisije 1999/10/ES z dne 8. marca 1999 o odstopanjih od določb člena 7 Direktive Sveta 79/112/EGS v zvezi z označevanjem živil (9), Direktivo Komisije 2002/67/ES z dne 18. julija 2002 o označevanju živil, ki vsebujejo kinin in kofein (10), Uredbo Komisije (ES) št. 608/2004 z dne 31. marca 2004 o označevanju živil in sestavin živil z dodanimi fitosteroli, estri fitosterolov, fitostanoli in/ali estri fitostanolov (11) ter Direktivo Komisije 2004/77/ES z dne 29. aprila 2004, ki dopolnjuje Direktivo 94/54/ES glede označevanja nekaterih živil, ki vsebujejo glicirizinsko kislino in amonijevo sol te kisline (12).

| (13) | Določiti je treba sklop skupnih opredelitev, načel, zahtev in postopkov, da se oblikujeta jasen okvir in skupna podlaga za ukrepe Unije in nacionalne ukrepe za upravljanje informacij o živilih. |
| --- | --- |

(13)

Določiti je treba sklop skupnih opredelitev, načel, zahtev in postopkov, da se oblikujeta jasen okvir in skupna podlaga za ukrepe Unije in nacionalne ukrepe za upravljanje informacij o živilih.

| (14) | Da se upošteva obsežen in evolucijski pristop k informacijam, zagotovljenim potrošnikom v zvezi z živili, ki jih uživajo, sta potrebni široka opredelitev zakonodaje o informacijah o živilih, ki zajema pravila splošne in posebne narave, ter široka opredelitev informacij o živilih
  in izobraževanje
  , ki zajema informacije, poleg oznak zagotovljene tudi z drugimi sredstvi. |
| --- | --- |

(14)

Da se upošteva obsežen in evolucijski pristop k informacijam, zagotovljenim potrošnikom v zvezi z živili, ki jih uživajo, sta potrebni široka opredelitev zakonodaje o informacijah o živilih, ki zajema pravila splošne in posebne narave, ter široka opredelitev informacij o živilih
  in izobraževanje
  , ki zajema informacije, poleg oznak zagotovljene tudi z drugimi sredstvi.

| (15) | Pravila
  Unije
  bi se morala uporabljati samo za podjetja, katerih koncept vključuje določeno stalnost dejavnosti in določeno stopnjo organizacije. Operacije, kot so
  občasna dobava živil tretjim osebam
  , streženje
  jedi
  in prodajanje živil, ki ga izvajajo posamezniki
  , na primer na dobrodelnih prireditvah
  ali sejmih in srečanjih lokalnih skupnosti,
  pa tudi prodaja živil v različnih oblikah neposrednega trženja kmetijskih proizvodov,
  niso zajete v področje uporabe te uredbe.
  Da mala in srednje velika podjetja v sektorju obrtne živilske proizvodnje in trgovine na drobno z živili, kamor spadajo tudi storitve javne prehrane, ne bi bila preobremenjena, bi bilo treba nepredpakirane proizvode izvzeti iz zahteve o označevanju. |
| --- | --- |

(15)

Pravila
  Unije
  bi se morala uporabljati samo za podjetja, katerih koncept vključuje določeno stalnost dejavnosti in določeno stopnjo organizacije. Operacije, kot so
  občasna dobava živil tretjim osebam
  , streženje
  jedi
  in prodajanje živil, ki ga izvajajo posamezniki
  , na primer na dobrodelnih prireditvah
  ali sejmih in srečanjih lokalnih skupnosti,
  pa tudi prodaja živil v različnih oblikah neposrednega trženja kmetijskih proizvodov,
  niso zajete v področje uporabe te uredbe.
  Da mala in srednje velika podjetja v sektorju obrtne živilske proizvodnje in trgovine na drobno z živili, kamor spadajo tudi storitve javne prehrane, ne bi bila preobremenjena, bi bilo treba nepredpakirane proizvode izvzeti iz zahteve o označevanju.

| (16) | Gostinske storitve, ki jih zagotavljajo prevozna podjetja, bi morale biti zajete v tej uredbi samo v primeru, ko se opravljajo na relacijah med dvema točkama na ozemlju Unije. |
| --- | --- |

(16)

Gostinske storitve, ki jih zagotavljajo prevozna podjetja, bi morale biti zajete v tej uredbi samo v primeru, ko se opravljajo na relacijah med dvema točkama na ozemlju Unije.

| (17) | Gostinske storitve, ki jih zagotavljajo kina – razen mala in srednja podjetja – bi morale biti zajete v tej uredbi, kadar se živila pakirajo na prodajnem mestu v standardiziranih embalažah, katerih velikost je določena vnaprej, tako da je končna količina in vsebina živila ali pijače določena in merljiva. |
| --- | --- |

(17)

Gostinske storitve, ki jih zagotavljajo kina – razen mala in srednja podjetja – bi morale biti zajete v tej uredbi, kadar se živila pakirajo na prodajnem mestu v standardiziranih embalažah, katerih velikost je določena vnaprej, tako da je končna količina in vsebina živila ali pijače določena in merljiva.

| (18) | Zakonodaja o informacijah o živilih bi morala
  tudi upoštevati zahteve potrošnikov
  glede informacij
  in zagotavljati, da inovacije v živilski industriji niso onemogočene
  .
  Z možnostjo, da nosilci živilske dejavnosti prostovoljno dodajajo informacije, je zagotovljena dodatna prožnost. |
| --- | --- |

(18)

Zakonodaja o informacijah o živilih bi morala
  tudi upoštevati zahteve potrošnikov
  glede informacij
  in zagotavljati, da inovacije v živilski industriji niso onemogočene
  .
  Z možnostjo, da nosilci živilske dejavnosti prostovoljno dodajajo informacije, je zagotovljena dodatna prožnost.

| (19) | Namen zahteve
  po obveznih informacijah o živilih
  je omogočiti potrošnikom, da se osveščeno odločijo za nakup
  glede na svoje prehranske
  želje in
  potrebe. |
| --- | --- |

(19)

Namen zahteve
  po obveznih informacijah o živilih
  je omogočiti potrošnikom, da se osveščeno odločijo za nakup
  glede na svoje prehranske
  želje in
  potrebe.

| (20) | Da bi omogočili
  prilagoditev zakonodaje o informacijah o živilih potrebam potrošnikov po informacijah
  in se izognili nepotrebni embalaži, bi moralo biti obvezno označevanje živil omejeno na osnovne informacije, ki so dokazano v velikem interesu večine potrošnikov
  . |
| --- | --- |

(20)

Da bi omogočili
  prilagoditev zakonodaje o informacijah o živilih potrebam potrošnikov po informacijah
  in se izognili nepotrebni embalaži, bi moralo biti obvezno označevanje živil omejeno na osnovne informacije, ki so dokazano v velikem interesu večine potrošnikov
  .

| (21) | Vendar bi bilo treba nove zahteve po obveznih informacijah o živilih
  ali po novih oblikah predstavitve informacij o živilih
  oblikovati le, če in kadar je to potrebno, v skladu z načeli subsidiarnosti, sorazmernosti
  , preglednosti
  in trajnosti. |
| --- | --- |

(21)

Vendar bi bilo treba nove zahteve po obveznih informacijah o živilih
  ali po novih oblikah predstavitve informacij o živilih
  oblikovati le, če in kadar je to potrebno, v skladu z načeli subsidiarnosti, sorazmernosti
  , preglednosti
  in trajnosti.

| (22) | Poleg obstoječe zakonodaje o zavajajočem oglaševanju bi morala pravila
  o informacijah o živilih ▐ prepovedati
  navedbo podrobnosti
  , ki bi potrošnika zavedle
  , zlasti glede energijske vrednosti, porekla ali sestave živil
  . Da bi bila ta prepoved učinkovita, bi morala veljati tudi za oglaševanje in predstavitev živil. |
| --- | --- |

(22)

Poleg obstoječe zakonodaje o zavajajočem oglaševanju bi morala pravila
  o informacijah o živilih ▐ prepovedati
  navedbo podrobnosti
  , ki bi potrošnika zavedle
  , zlasti glede energijske vrednosti, porekla ali sestave živil
  . Da bi bila ta prepoved učinkovita, bi morala veljati tudi za oglaševanje in predstavitev živil.

| (23) | Za nekatera živila se trdi, da njihovo uživanje povzroča posebne fizične prednosti. Te navedbe bi morale biti izražena na način, ki omogoča merljivost in preverljivost učinkov uživanja teh živil. |
| --- | --- |

(23)

Za nekatera živila se trdi, da njihovo uživanje povzroča posebne fizične prednosti. Te navedbe bi morale biti izražena na način, ki omogoča merljivost in preverljivost učinkov uživanja teh živil.

| (24) | Da se prepreči razdrobljenost predpisov o odgovornosti nosilcev živilske dejavnosti v zvezi z
  napačnimi, zavajajočimi ali pomanjkljivimi
  informacijami o živilih, je
  zelo pomembno
  , da se na tem področju ▐ odgovornosti nosilcev živilske dejavnosti
  jasno določijo
  .
  Brez poseganja v člen 19 Uredbe (ES) št. 178/2002, bi morali nosilci živilske dejavnosti, ki so odgovorni za maloprodajo ali distribucijske dejavnosti, ki ne vplivajo na informacije o živilih, nemudoma ukrepati, kadar ugotovijo, da informacije niso v skladu z določbami te uredbe. |
| --- | --- |

(24)

Da se prepreči razdrobljenost predpisov o odgovornosti nosilcev živilske dejavnosti v zvezi z
  napačnimi, zavajajočimi ali pomanjkljivimi
  informacijami o živilih, je
  zelo pomembno
  , da se na tem področju ▐ odgovornosti nosilcev živilske dejavnosti
  jasno določijo
  .
  Brez poseganja v člen 19 Uredbe (ES) št. 178/2002, bi morali nosilci živilske dejavnosti, ki so odgovorni za maloprodajo ali distribucijske dejavnosti, ki ne vplivajo na informacije o živilih, nemudoma ukrepati, kadar ugotovijo, da informacije niso v skladu z določbami te uredbe.

| (25) | Oblikovati bi bilo treba seznam vseh obveznih informacij, ki bi jih bilo ▐ treba zagotoviti za vsa živila, namenjena končnemu potrošniku in obratom javne prehrane. Ta seznam bi moral vključevati informacije, ki jih že zahteva obstoječa zakonodaja, glede na to, da se na splošno šteje kot koristen pravni red za informiranje potrošnikov. |
| --- | --- |

(25)

Oblikovati bi bilo treba seznam vseh obveznih informacij, ki bi jih bilo ▐ treba zagotoviti za vsa živila, namenjena končnemu potrošniku in obratom javne prehrane. Ta seznam bi moral vključevati informacije, ki jih že zahteva obstoječa zakonodaja, glede na to, da se na splošno šteje kot koristen pravni red za informiranje potrošnikov.

| (26) | Nove informacijske in komunikacijske tehnologije imajo lahko pomembno vlogo pri zagotavljanju dodatnih informacij potrošnikom, saj omogočajo hitro in cenovno ugodno izmenjavo informacij. Potrošniki bi na primer lahko dobili dodatne informacije prek naprav v trgovinah. Te naprave bi odčitale črtno kodo in prikazale informacije o zadevnem proizvodu. Do dodatnih informacij bi lahko dostopali tudi prek spletne strani.


  ▐ |
| --- | --- |

(26)

Nove informacijske in komunikacijske tehnologije imajo lahko pomembno vlogo pri zagotavljanju dodatnih informacij potrošnikom, saj omogočajo hitro in cenovno ugodno izmenjavo informacij. Potrošniki bi na primer lahko dobili dodatne informacije prek naprav v trgovinah. Te naprave bi odčitale črtno kodo in prikazale informacije o zadevnem proizvodu. Do dodatnih informacij bi lahko dostopali tudi prek spletne strani.

▐

| (27) | Nekatere sestavine ali druge snovi, ki se uporabljajo pri proizvodnji živil in so v njih še vedno prisotne,
  lahko pri ljudeh povzročijo alergije
  ali
  preobčutljivost ali v posameznih primerih celo ogrozijo
  zdravje potrošnikov.
  Zato je pomembno
  , da se omogočijo informacije o prisotnosti aditivov za živila, pripomočkov za predelavo in drugih snovi z
  z znanstveno dokazanim
  alergenim učinkom
  ali snovi, ki lahko povečajo tveganje za nastanek bolezni
  , tako da
  se
  lahko
  zlasti
  potrošniki z alergijo ali preobčutljivostjo na hrano
  namensko odločijo za živila, ki so zanje varna
  .
  Navesti bi bilo treba že sledove alergenov, da bi lahko osebe s hudo alergijo sprejele varno odločitev. V ta namen bi bilo treba pripraviti skupna pravila. |
| --- | --- |

(27)

Nekatere sestavine ali druge snovi, ki se uporabljajo pri proizvodnji živil in so v njih še vedno prisotne,
  lahko pri ljudeh povzročijo alergije
  ali
  preobčutljivost ali v posameznih primerih celo ogrozijo
  zdravje potrošnikov.
  Zato je pomembno
  , da se omogočijo informacije o prisotnosti aditivov za živila, pripomočkov za predelavo in drugih snovi z
  z znanstveno dokazanim
  alergenim učinkom
  ali snovi, ki lahko povečajo tveganje za nastanek bolezni
  , tako da
  se
  lahko
  zlasti
  potrošniki z alergijo ali preobčutljivostjo na hrano
  namensko odločijo za živila, ki so zanje varna
  .
  Navesti bi bilo treba že sledove alergenov, da bi lahko osebe s hudo alergijo sprejele varno odločitev. V ta namen bi bilo treba pripraviti skupna pravila.

| (28) | Označbe na živilih bi morale biti jasne in razumljive za pomoč potrošnikom ▐ pri
  premišljeni
  izbiri živil in prehrane. Študije kažejo, da je
  dobra
  čitljivost pomembna za povečanje možnosti vpliva informacij na označbah na uporabnike in da
  so nečitljive informacije o izdelku
  eden glavnih vzrokov za nezadovoljstvo potrošnikov v zvezi z označbami na živilih.
  Zato bi bilo treba dejavnike, kot so vrsta pisave, barva in kontrast obravnavati skupaj. |
| --- | --- |

(28)

Označbe na živilih bi morale biti jasne in razumljive za pomoč potrošnikom ▐ pri
  premišljeni
  izbiri živil in prehrane. Študije kažejo, da je
  dobra
  čitljivost pomembna za povečanje možnosti vpliva informacij na označbah na uporabnike in da
  so nečitljive informacije o izdelku
  eden glavnih vzrokov za nezadovoljstvo potrošnikov v zvezi z označbami na živilih.
  Zato bi bilo treba dejavnike, kot so vrsta pisave, barva in kontrast obravnavati skupaj.

| (29) | Za zagotavljanje informacij o živilih bi bilo treba
  vključiti
  prodajo živil s sredstvi komuniciranja na daljavo. Čeprav je jasno, da bi morala vsa živila, ki se dobavljajo prek prodaje na daljavo, izpolnjevati enake zahteve po informacijah kot živila, ki se prodajajo v trgovinah, je treba pojasniti, da morajo biti v takih primerih na voljo tudi zadevne obvezne informacije o živilih pred zaključitvijo nakupa. |
| --- | --- |

(29)

Za zagotavljanje informacij o živilih bi bilo treba
  vključiti
  prodajo živil s sredstvi komuniciranja na daljavo. Čeprav je jasno, da bi morala vsa živila, ki se dobavljajo prek prodaje na daljavo, izpolnjevati enake zahteve po informacijah kot živila, ki se prodajajo v trgovinah, je treba pojasniti, da morajo biti v takih primerih na voljo tudi zadevne obvezne informacije o živilih pred zaključitvijo nakupa.

| (30) | Da se potrošnikom zagotovijo informacije o živilih, ki so nujne za sprejemanje odločitev na podlagi informacij, bi morale biti na mešanih alkoholnih pijačah navedene informacije o njihovih sestavinah. |
| --- | --- |

(30)

Da se potrošnikom zagotovijo informacije o živilih, ki so nujne za sprejemanje odločitev na podlagi informacij, bi morale biti na mešanih alkoholnih pijačah navedene informacije o njihovih sestavinah.

| (31) | V skladu z resolucijo Evropskega parlamenta z dne 5. septembra 2007 o strategiji Evropske unije za podporo državam članicam pri zmanjševanju škode zaradi uživanja alkohola (13), mnenjem Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 18. septembra 2008 o zagotavljanju informacij o živilih potrošnikom, delom Komisije in zaskrbljenostjo splošne javnosti nad škodljivimi učinki alkohola, zlasti pri mladih in ranljivih potrošnikih, bi morala Komisija skupaj z državami članicami pripraviti opredelitev pijač alkopop, ki so namenjene zlasti mladim. Zaradi svoje alkoholne narave bi morale zanje veljati strožje zahteve označevanja, v trgovini pa bi morale biti jasno ločene od brezalkoholnih pijač. |
| --- | --- |

(31)

V skladu z resolucijo Evropskega parlamenta z dne 5. septembra 2007 o strategiji Evropske unije za podporo državam članicam pri zmanjševanju škode zaradi uživanja alkohola (13), mnenjem Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 18. septembra 2008 o zagotavljanju informacij o živilih potrošnikom, delom Komisije in zaskrbljenostjo splošne javnosti nad škodljivimi učinki alkohola, zlasti pri mladih in ranljivih potrošnikih, bi morala Komisija skupaj z državami članicami pripraviti opredelitev pijač alkopop, ki so namenjene zlasti mladim. Zaradi svoje alkoholne narave bi morale zanje veljati strožje zahteve označevanja, v trgovini pa bi morale biti jasno ločene od brezalkoholnih pijač.

| (32) | Prav tako je potrošnikom pomembno zagotoviti informacije o drugih alkoholnih pijačah. Posebna pravila Unije že obstajajo za označevanje vina. Uredba Sveta (ES) št. 1493/1999 z dne 17. maja 1999 o skupni ureditvi trga za vino (14) določa izčrpen sklop tehničnih standardov, ki v celoti zajemajo vse enološke prakse, metode proizvodnje ter načine predstavitve in označevanja vin, kar zagotavlja, da so zajete vse stopnje verige ter da so potrošniki zaščiteni in ustrezno informirani. Navedena uredba zlasti natančno in izčrpno opisuje snovi, ki se bodo najverjetneje uporabljale v proizvodnem postopku, skupaj s pogoji za njihovo uporabo prek pozitivnega seznama enoloških praks in obdelav, pri čemer je vsakršna praksa, ki ni vključena v seznam, prepovedana. Zato je vino na tej stopnji primerno izvzeti iz obveznosti navedbe sestavin in označbe hranilne vrednosti. Za pivo in žgane pijače iz člena 2(1) Uredbe (ES) št. 110/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. januraja 2008 [...] o opredelitvi, opisu, predstavitvi, označevanju in zaščiti geografskih označb žganih pijač (15) ter z namenom zagotoviti skladen pristop in skladnost s pogoji, določenimi za vino, se uporabljajo iste izjeme. Vendar bo Komisija pripravila poročilo po petih letih od začetka veljavnosti te uredbe in lahko po potrebi predlaga posebne zahteve v okviru te uredbe. |
| --- | --- |

(32)

Prav tako je potrošnikom pomembno zagotoviti informacije o drugih alkoholnih pijačah. Posebna pravila Unije že obstajajo za označevanje vina. Uredba Sveta (ES) št. 1493/1999 z dne 17. maja 1999 o skupni ureditvi trga za vino (14) določa izčrpen sklop tehničnih standardov, ki v celoti zajemajo vse enološke prakse, metode proizvodnje ter načine predstavitve in označevanja vin, kar zagotavlja, da so zajete vse stopnje verige ter da so potrošniki zaščiteni in ustrezno informirani. Navedena uredba zlasti natančno in izčrpno opisuje snovi, ki se bodo najverjetneje uporabljale v proizvodnem postopku, skupaj s pogoji za njihovo uporabo prek pozitivnega seznama enoloških praks in obdelav, pri čemer je vsakršna praksa, ki ni vključena v seznam, prepovedana. Zato je vino na tej stopnji primerno izvzeti iz obveznosti navedbe sestavin in označbe hranilne vrednosti. Za pivo in žgane pijače iz člena 2(1) Uredbe (ES) št. 110/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. januraja 2008 [...] o opredelitvi, opisu, predstavitvi, označevanju in zaščiti geografskih označb žganih pijač (15) ter z namenom zagotoviti skladen pristop in skladnost s pogoji, določenimi za vino, se uporabljajo iste izjeme. Vendar bo Komisija pripravila poročilo po petih letih od začetka veljavnosti te uredbe in lahko po potrebi predlaga posebne zahteve v okviru te uredbe.

| (33) | Navedba države ▐ ali kraja porekla živila bi morala biti obvezna
  v skladu s členom 9(1)(k) in
  kadar koli je verjetno, da bo pomanjkanje teh informacij potrošnika zavedlo glede prave države ▐ ali kraja porekla tega izdelka. V drugih primerih ▐ navedba države ▐ ali kraja porekla potrošnika ne bi smela zavajati in bi morala temeljiti na jasno opredeljenih merilih, ki zagotavljajo enake konkurenčne pogoje za industrijo in izboljšujejo potrošnikovo razumevanje informacij v zvezi z državo ▐ ali krajem porekla živila. Takšna merila se ne
  uporabljajo
  za navedbe, povezane z imenom ali naslovom nosilca živilske dejavnosti. |
| --- | --- |

(33)

Navedba države ▐ ali kraja porekla živila bi morala biti obvezna
  v skladu s členom 9(1)(k) in
  kadar koli je verjetno, da bo pomanjkanje teh informacij potrošnika zavedlo glede prave države ▐ ali kraja porekla tega izdelka. V drugih primerih ▐ navedba države ▐ ali kraja porekla potrošnika ne bi smela zavajati in bi morala temeljiti na jasno opredeljenih merilih, ki zagotavljajo enake konkurenčne pogoje za industrijo in izboljšujejo potrošnikovo razumevanje informacij v zvezi z državo ▐ ali krajem porekla živila. Takšna merila se ne
  uporabljajo
  za navedbe, povezane z imenom ali naslovom nosilca živilske dejavnosti.

| (34) | Če
  nosilci živilske dejavnosti
  navedejo
  , da je izvor živila
  Unija
  , in s tem usmeriti pozornost potrošnikov na kakovost svojih izdelkov in proizvodne standarde Unije
  , morajo biti takšne
  navedbe ▐ skladne z usklajenimi merili.
  Po potrebi enako velja za navedbo države članice. |
| --- | --- |

(34)

Če
  nosilci živilske dejavnosti
  navedejo
  , da je izvor živila
  Unija
  , in s tem usmeriti pozornost potrošnikov na kakovost svojih izdelkov in proizvodne standarde Unije
  , morajo biti takšne
  navedbe ▐ skladne z usklajenimi merili.
  Po potrebi enako velja za navedbo države članice.

| (35) | Nepreferencialna pravila Unije o poreklu blaga določa Uredba Sveta (EGS) št. 2913/92 z dne 12. oktobra 1992 o carinskem zakoniku Skupnosti (16), njihove izvedbene določbe pa Uredba Komisije (EGS) št. 2454/93 z dne 2. julija 1993 (17). Opredelitev države izvora živil bo temeljila na teh pravilih, ki so dobro znana trgovskim podjetjem in upravam, ter morala olajšati njihovo izvajanje. |
| --- | --- |

(35)

Nepreferencialna pravila Unije o poreklu blaga določa Uredba Sveta (EGS) št. 2913/92 z dne 12. oktobra 1992 o carinskem zakoniku Skupnosti (16), njihove izvedbene določbe pa Uredba Komisije (EGS) št. 2454/93 z dne 2. julija 1993 (17). Opredelitev države izvora živil bo temeljila na teh pravilih, ki so dobro znana trgovskim podjetjem in upravam, ter morala olajšati njihovo izvajanje.

| (36) | Označba hranilne vrednosti na živilih zadeva informacije o prisotnosti energijskih in nekaterih hranilnih snovi
  in sestavin
  v živilih.
  Države članice bi morale
  obvezno zagotavljanje informacij o hranilni vrednosti
  na sprednji in zadnji strani embalaže podpreti z ukrepi, kot na primer z vključitvijo akcijskega načrta za prehrano v politiko javnega zdravja, kar bi zagotovilo posebna priporočila za izobraževanje
  javnosti o hranilni vrednosti in
  podpiralo
  izbiranje živil na podlagi informacij. |
| --- | --- |

(36)

Označba hranilne vrednosti na živilih zadeva informacije o prisotnosti energijskih in nekaterih hranilnih snovi
  in sestavin
  v živilih.
  Države članice bi morale
  obvezno zagotavljanje informacij o hranilni vrednosti
  na sprednji in zadnji strani embalaže podpreti z ukrepi, kot na primer z vključitvijo akcijskega načrta za prehrano v politiko javnega zdravja, kar bi zagotovilo posebna priporočila za izobraževanje
  javnosti o hranilni vrednosti in
  podpiralo
  izbiranje živil na podlagi informacij.

| (37) | Zgoraj omenjena bela knjiga Komisije z dne 30. maja 2007 je poudarila nekatere hranilne elemente, ki so pomembni za javno zdravje. Zato je primerno, da
  so
  zahteve o obveznem zagotavljanju informacij o hranilni vrednosti
  v skladu s priporočili te bele knjige
  . |
| --- | --- |

(37)

Zgoraj omenjena bela knjiga Komisije z dne 30. maja 2007 je poudarila nekatere hranilne elemente, ki so pomembni za javno zdravje. Zato je primerno, da
  so
  zahteve o obveznem zagotavljanju informacij o hranilni vrednosti
  v skladu s priporočili te bele knjige
  .

| (38) | Na splošno se potrošniki ne zavedajo potencialnega prispevka alkoholnih pijač k njihovi splošni prehrani. Zato
  bi bilo koristno, da bi proizvajalci zagotovili informacije
  o
  energijski
  vsebnosti ▐ alkoholnih pijač. |
| --- | --- |

(38)

Na splošno se potrošniki ne zavedajo potencialnega prispevka alkoholnih pijač k njihovi splošni prehrani. Zato
  bi bilo koristno, da bi proizvajalci zagotovili informacije
  o
  energijski
  vsebnosti ▐ alkoholnih pijač.

| (39) | Zaradi
  pravne varnosti
  in usklajenosti zakonodaje
  Unije
  bi morala biti prostovoljna vključitev prehranskih ali zdravstvenih trditev na oznakah živil v skladu z Uredbo (ES) št. 1924/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o prehranskih in zdravstvenih trditvah na živilih (18). |
| --- | --- |

(39)

Zaradi
  pravne varnosti
  in usklajenosti zakonodaje
  Unije
  bi morala biti prostovoljna vključitev prehranskih ali zdravstvenih trditev na oznakah živil v skladu z Uredbo (ES) št. 1924/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o prehranskih in zdravstvenih trditvah na živilih (18).

| (40) | V izogib nepotrebnim obremenitvam
  proizvajalcev živil in trgovcev
  je nekatere kategorije živil, ki niso predelane ali za katere informacije o hranilni vrednosti niso odločilen dejavnik za potrošnikovo odločitev
  za nakup oziroma pri katerih je zunanja embalaža ali etiketa premajhna, da bi lahko zahtevali obvezno označevanje
  , primerno izvzeti iz obveznosti označevanja hranilne vrednosti, razen če je obveznost zagotavljanja takšnih informacij določena v drugi zakonodaji
  Unije
  . |
| --- | --- |

(40)

V izogib nepotrebnim obremenitvam
  proizvajalcev živil in trgovcev
  je nekatere kategorije živil, ki niso predelane ali za katere informacije o hranilni vrednosti niso odločilen dejavnik za potrošnikovo odločitev
  za nakup oziroma pri katerih je zunanja embalaža ali etiketa premajhna, da bi lahko zahtevali obvezno označevanje
  , primerno izvzeti iz obveznosti označevanja hranilne vrednosti, razen če je obveznost zagotavljanja takšnih informacij določena v drugi zakonodaji
  Unije
  .

| (41) | Informacije
  bi morale biti ▐ lahko razumljive
  za povprečnega potrošnika
  , da bi bile privlačne za povprečnega potrošnika in izpolnile namene informiranja, zaradi katerega je bilo označevanje uvedeno.
  Smiselno bi bilo, da se informacije navedejo v enem vidnem polju, da se zagotovi,
  , da lahko potrošniki pri kupovanju živil brez težav vidijo bistvene informacije o hranilni vrednosti ▐. |
| --- | --- |

(41)

Informacije
  bi morale biti ▐ lahko razumljive
  za povprečnega potrošnika
  , da bi bile privlačne za povprečnega potrošnika in izpolnile namene informiranja, zaradi katerega je bilo označevanje uvedeno.
  Smiselno bi bilo, da se informacije navedejo v enem vidnem polju, da se zagotovi,
  , da lahko potrošniki pri kupovanju živil brez težav vidijo bistvene informacije o hranilni vrednosti ▐.

| (42) | Nedavni razvoj v zvezi z navajanjem hranilne vrednosti, razen na 100 g/100 ml/obrok, nekaterih držav članic in organizacij v živilskem sektorju kaže, da so takšne sheme potrošnikom všeč, ker
  se
  lahko z njimi
  hitro odločajo
  . Vendar v vsej
  Uniji
  ni
  znanstvenih
  dokazov o tem, kako povprečen potrošnik razume in uporablja drugače navedene informacije.
  Da bi olajšali primerjavo proizvodov v embalaži različne velikosti je primerno, da se še naprej obvezno navaja hranilna vrednost na 100 g/100 ml, po potrebi pa dovolijo dodatne navedbe o porcijah. Če je živilo predpakirano kot posamezna porcija, bi morala biti navedba hranilne vrednosti na porcijo obvezna. Da bi se izognili zavajajočim navedbam podatkov za porcijo, bi bilo treba s postopkom posvetovanja standardizirati velikost porcije po vsej Uniji. |
| --- | --- |

(42)

Nedavni razvoj v zvezi z navajanjem hranilne vrednosti, razen na 100 g/100 ml/obrok, nekaterih držav članic in organizacij v živilskem sektorju kaže, da so takšne sheme potrošnikom všeč, ker
  se
  lahko z njimi
  hitro odločajo
  . Vendar v vsej
  Uniji
  ni
  znanstvenih
  dokazov o tem, kako povprečen potrošnik razume in uporablja drugače navedene informacije.
  Da bi olajšali primerjavo proizvodov v embalaži različne velikosti je primerno, da se še naprej obvezno navaja hranilna vrednost na 100 g/100 ml, po potrebi pa dovolijo dodatne navedbe o porcijah. Če je živilo predpakirano kot posamezna porcija, bi morala biti navedba hranilne vrednosti na porcijo obvezna. Da bi se izognili zavajajočim navedbam podatkov za porcijo, bi bilo treba s postopkom posvetovanja standardizirati velikost porcije po vsej Uniji.

| (43) | Navedbe količine hranilnih elementov in primerjalnih kazalcev v osrednjem vidnem polju v lahko prepoznavni obliki, da se omogoči ocena hranilne vrednosti živila, bi bilo treba v celoti upoštevati kot del označbe hranilne vrednosti in se ne bi smele obravnavati kot skupina posameznih navedb. |
| --- | --- |

(43)

Navedbe količine hranilnih elementov in primerjalnih kazalcev v osrednjem vidnem polju v lahko prepoznavni obliki, da se omogoči ocena hranilne vrednosti živila, bi bilo treba v celoti upoštevati kot del označbe hranilne vrednosti in se ne bi smele obravnavati kot skupina posameznih navedb.

| (44) | Izkušnje kažejo, da prostovoljno navajanje informacij o živilih v številnih primerih ogroža jasnost obveznih informacij o živilih. Zato bi bilo treba zagotoviti merila, ki bodo nosilcem živilske dejavnosti in izvršnim organom pomagala pri vzpostavitvi ravnovesja med zagotavljanjem obveznih in neobveznih informacij o živilih. |
| --- | --- |

(44)

Izkušnje kažejo, da prostovoljno navajanje informacij o živilih v številnih primerih ogroža jasnost obveznih informacij o živilih. Zato bi bilo treba zagotoviti merila, ki bodo nosilcem živilske dejavnosti in izvršnim organom pomagala pri vzpostavitvi ravnovesja med zagotavljanjem obveznih in neobveznih informacij o živilih.

| (45) | Informacije
  o možnih alergenih
  v zvezi z živili, ki niso predpakirana, in storitvami javne prehrane so prav tako
  zelo pomembne
  za alergike
  Zato
  bi morale biti
  potrošniku ▐ takšne informacije vedno
  dostopne
  . |
| --- | --- |

(45)

Informacije
  o možnih alergenih
  v zvezi z živili, ki niso predpakirana, in storitvami javne prehrane so prav tako
  zelo pomembne
  za alergike
  Zato
  bi morale biti
  potrošniku ▐ takšne informacije vedno
  dostopne
  .

| (46) | Države članice naj ne bi sprejele drugih določb, razen določb iz te uredbe, na področju, ki ga usklajujejo, razen če je to posebej navedeno.
  Poleg tega lahko nacionalne zahteve glede označevanja ovirajo prost pretok na notranjem trgu, zato bi morale države članice utemeljiti, zakaj so takšni ukrepi potrebni, in načrtovati, na kakšen način jih bodo izvajale, da bodo čim manj omejevali trgovino. |
| --- | --- |

(46)

Države članice naj ne bi sprejele drugih določb, razen določb iz te uredbe, na področju, ki ga usklajujejo, razen če je to posebej navedeno.
  Poleg tega lahko nacionalne zahteve glede označevanja ovirajo prost pretok na notranjem trgu, zato bi morale države članice utemeljiti, zakaj so takšni ukrepi potrebni, in načrtovati, na kakšen način jih bodo izvajale, da bodo čim manj omejevali trgovino.

| (47) | Pravila o informacijah o živilih bi morala biti zmožna prilagoditi se hitrim spremembam v socialnem, gospodarskem in tehnološkem okolju. |
| --- | --- |

(47)

Pravila o informacijah o živilih bi morala biti zmožna prilagoditi se hitrim spremembam v socialnem, gospodarskem in tehnološkem okolju.

| (48) | V zvezi z nekaterimi vidiki informacij o živilih, ki sprožajo razvoj inovativnih in sodobnih poslovnih praks, je nujno omogočiti dovolj poskusov in potrošniških raziskav ter zagotoviti trdne dokaze o najboljših sistemih. Zato bi se morala v takšnih primerih zakonodaja Unije o informacijah o živilih omejiti na določanje obveznih bistvenih zahtev, ki določajo raven varstva potrošnikov in informacij ter omogočajo prožnost za izpolnjevanje takšnih zahtev, na način, ki je skladen z določbami o notranjem trgu. |
| --- | --- |

(48)

V zvezi z nekaterimi vidiki informacij o živilih, ki sprožajo razvoj inovativnih in sodobnih poslovnih praks, je nujno omogočiti dovolj poskusov in potrošniških raziskav ter zagotoviti trdne dokaze o najboljših sistemih. Zato bi se morala v takšnih primerih zakonodaja Unije o informacijah o živilih omejiti na določanje obveznih bistvenih zahtev, ki določajo raven varstva potrošnikov in informacij ter omogočajo prožnost za izpolnjevanje takšnih zahtev, na način, ki je skladen z določbami o notranjem trgu.

| (49) | Za zagotovitev, da so podrobnejše zahteve po informacijah o živilih oblikovane in določene na dialektičen način ter izhajajo iz najboljših praks, bi morali obstajati prožni mehanizmi na ravni Unije in nacionalni ravni, ki temeljijo na odprtem in preglednem javnem posvetovanju ter stalnem sodelovanju med širokim krogom predstavnikov zainteresiranih strani. Rezultat takšnih mehanizmov je lahko oblikovanje nacionalnih neobvezujočih shem na podlagi zanesljivih potrošniških raziskav in obsežnih posvetovanj z zainteresiranimi stranmi. Treba vi bilo uvesti mehanizme, ki potrošnikom omogočajo, da opredelijo živila, označena v skladu z nacionalno shemo, na primer z identifikacijsko številko ali simbolom. |
| --- | --- |

(49)

Za zagotovitev, da so podrobnejše zahteve po informacijah o živilih oblikovane in določene na dialektičen način ter izhajajo iz najboljših praks, bi morali obstajati prožni mehanizmi na ravni Unije in nacionalni ravni, ki temeljijo na odprtem in preglednem javnem posvetovanju ter stalnem sodelovanju med širokim krogom predstavnikov zainteresiranih strani. Rezultat takšnih mehanizmov je lahko oblikovanje nacionalnih neobvezujočih shem na podlagi zanesljivih potrošniških raziskav in obsežnih posvetovanj z zainteresiranimi stranmi. Treba vi bilo uvesti mehanizme, ki potrošnikom omogočajo, da opredelijo živila, označena v skladu z nacionalno shemo, na primer z identifikacijsko številko ali simbolom.

| (50) | Za zagotovitev ravni doslednosti doseženih rezultatov v različnih državah članicah je treba spodbujati nenehno izmenjavo in souporabo najboljših praks in izkušenj med državami članicami in s Komisijo ter spodbujati sodelovanje zainteresiranih strani pri takšni izmenjavi. |
| --- | --- |

(50)

Za zagotovitev ravni doslednosti doseženih rezultatov v različnih državah članicah je treba spodbujati nenehno izmenjavo in souporabo najboljših praks in izkušenj med državami članicami in s Komisijo ter spodbujati sodelovanje zainteresiranih strani pri takšni izmenjavi.

| (51) | Države članice bi morale izvesti uradni nadzor za zagotavljanje skladnosti s to uredbo v skladu z Uredbo (ES) št. 882/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o izvajanju uradnega nadzora, da se zagotovi preverjanje skladnosti z zakonodajo o krmi in živilih ter s pravili o zdravstvenem varstvu živali in zaščiti živali (19). |
| --- | --- |

(51)

Države članice bi morale izvesti uradni nadzor za zagotavljanje skladnosti s to uredbo v skladu z Uredbo (ES) št. 882/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o izvajanju uradnega nadzora, da se zagotovi preverjanje skladnosti z zakonodajo o krmi in živilih ter s pravili o zdravstvenem varstvu živali in zaščiti živali (19).

| (52) | Sklicevanje na Direktivo 90/496/EGS v Uredbi (ES) št. 1924/2006 in Uredbi (ES) št. 1925/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o dodajanju vitaminov, mineralov in nekaterih drugih snovi živilom (20) bi bilo treba posodobiti, tako da se upošteva ta uredba. Uredbi (ES) št. 1924/2006 in (ES) št. 1925/2006 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(52)

Sklicevanje na Direktivo 90/496/EGS v Uredbi (ES) št. 1924/2006 in Uredbi (ES) št. 1925/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o dodajanju vitaminov, mineralov in nekaterih drugih snovi živilom (20) bi bilo treba posodobiti, tako da se upošteva ta uredba. Uredbi (ES) št. 1924/2006 in (ES) št. 1925/2006 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

| (53) | Da se zainteresiranim stranem, zlasti malim in srednje velikim podjetjem, omogoči zagotavljanje informacij o hranilni vrednosti njihovih proizvodov, bi bilo treba postopoma s podaljšanjem prehodnih obdobij uvesti izvajanje ukrepov za obvezne informacije o hranilni vrednosti z dodatnim prehodnim obdobjem za mikropodjetja. |
| --- | --- |

(53)

Da se zainteresiranim stranem, zlasti malim in srednje velikim podjetjem, omogoči zagotavljanje informacij o hranilni vrednosti njihovih proizvodov, bi bilo treba postopoma s podaljšanjem prehodnih obdobij uvesti izvajanje ukrepov za obvezne informacije o hranilni vrednosti z dodatnim prehodnim obdobjem za mikropodjetja.

| (54) | Proizvodi sektorja obrtne živilske proizvodnje in sveži proizvodi iz trgovine na drobno z živili, ki se proizvedejo in prodajo na istem kraju, lahko seveda vsebujejo snovi, ki povzročajo alergične ali druge reakcije pri občutljivih ljudeh. Ker pa se v neposrednem stiku s potrošnikom prodajajo ravno proizvodi, ki niso predpakirani, bi bilo treba ustrezne informacije zagotoviti na primer v pogovoru ob prodaji ali z jasno vidnim napisom na kraju prodaje ali z razstavljenim informacijskim materialom. |
| --- | --- |

(54)

Proizvodi sektorja obrtne živilske proizvodnje in sveži proizvodi iz trgovine na drobno z živili, ki se proizvedejo in prodajo na istem kraju, lahko seveda vsebujejo snovi, ki povzročajo alergične ali druge reakcije pri občutljivih ljudeh. Ker pa se v neposrednem stiku s potrošnikom prodajajo ravno proizvodi, ki niso predpakirani, bi bilo treba ustrezne informacije zagotoviti na primer v pogovoru ob prodaji ali z jasno vidnim napisom na kraju prodaje ali z razstavljenim informacijskim materialom.

| (55) | Ker ciljev te uredbe države članice ne morejo zadovoljivo doseči in ker jih zato lažje doseže Unija, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe. Skladno z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne prekoračuje okvirjev, ki so potrebni za dosego navedenih ciljev.
  ▐ |
| --- | --- |

(55)

Ker ciljev te uredbe države članice ne morejo zadovoljivo doseči in ker jih zato lažje doseže Unija, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe. Skladno z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne prekoračuje okvirjev, ki so potrebni za dosego navedenih ciljev.

▐

| (56) | Komisijo bi bilo treba pooblastiti, da v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije sprejme delegirane akte. Zlasti je pomembno, da Komisija pri svojem pripravljalnem delu opravi ustrezna posvetovanja, vključno na ravni strokovnjakov. |
| --- | --- |

(56)

Komisijo bi bilo treba pooblastiti, da v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije sprejme delegirane akte. Zlasti je pomembno, da Komisija pri svojem pripravljalnem delu opravi ustrezna posvetovanja, vključno na ravni strokovnjakov.

| (57) | Da bi se zagotovili enotni pogoji za izvajanje, bi bilo treba Komisiji podeliti izvedbena pooblastila za sprejetje tehničnih smernic za obrazložitev seznama sestavin, ki povzročajo alergije ali preobčutljivost ter za določitev datuma najkrajšega trajanja, in sicer v skladu z mnenjem o nacionalnih določbah, ki jih sprejmejo države članice. V skladu s členom 291 PDEU se pravila in splošna načela, ki se nanašajo na mehanizme, s katerimi države članice nadzirajo Komisijo pri izvajanju izvedbenih pooblastil, vnaprej določijo z uredbo, sprejeto po rednem zakonodajnem postopku. Do sprejetja nove uredbe, do katerega mora priti čim prej, bi morale države članice izvajati nadzor v skladu z določbami Sklepa Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (21), z izjemo regulativnega postopka s pregledom, ki se ne uporablja, če so te določbe skladne s spremenjenimi Pogodbami. Sklicevanje na te določbe bi bilo treba zamenjati s sklicevanjem na pravila in načela iz nove uredbe takoj, ko ta začne veljati –


  ▐ |
| --- | --- |

(57)

Da bi se zagotovili enotni pogoji za izvajanje, bi bilo treba Komisiji podeliti izvedbena pooblastila za sprejetje tehničnih smernic za obrazložitev seznama sestavin, ki povzročajo alergije ali preobčutljivost ter za določitev datuma najkrajšega trajanja, in sicer v skladu z mnenjem o nacionalnih določbah, ki jih sprejmejo države članice. V skladu s členom 291 PDEU se pravila in splošna načela, ki se nanašajo na mehanizme, s katerimi države članice nadzirajo Komisijo pri izvajanju izvedbenih pooblastil, vnaprej določijo z uredbo, sprejeto po rednem zakonodajnem postopku. Do sprejetja nove uredbe, do katerega mora priti čim prej, bi morale države članice izvajati nadzor v skladu z določbami Sklepa Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (21), z izjemo regulativnega postopka s pregledom, ki se ne uporablja, če so te določbe skladne s spremenjenimi Pogodbami. Sklicevanje na te določbe bi bilo treba zamenjati s sklicevanjem na pravila in načela iz nove uredbe takoj, ko ta začne veljati –

▐

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

POGLAVJE I

SPLOŠNE DOLOČBE

Člen 1

Vsebina in področje uporabe

▐

1.   Ta uredba določa splošna načela, zahteve in odgovornosti, ki urejajo informacije o živilih in zlasti označevanje živil. Uredba določa sredstva, ki zagotavljajo pravico potrošnikov do informacij, in postopke za zagotavljanje informacij o živilih, ob upoštevanju potrebe po zagotavljanju zadostne prožnosti za odziv na prihodnji razvoj dogodkov in nove zahteve po informacijah.

2.   Ta uredba se uporablja za vse stopnje živilske verige, kadar
  gre za
  zagotavljanje informacij o živilih
  končnim
  potrošnikom.

Uredba se uporablja za vsa
  predpakirana
  živila, namenjena
  dostavi
  končnemu potrošniku,
  ter za živila
  za dobavo obratom javne prehrane.

Uredba se ne uporablja za živila, ki se pakirajo neposredno na kraju prodaje pred dostavo končnemu potrošniku.

Gostinske storitve, ki jih zagotavljajo prevozna podjetja, spadajo v področje uporabe te uredbe samo v primeru, ko se opravljajo na relacijah med dvema točkama na ozemlju Unije.

3.
     
  Ta uredba se uporablja samo za živila, ki jih pripravljajo podjetja, katerih koncept vključuje določeno stalnost dejavnosti in določeno stopnjo organizacije. Operacije, kot so občasno ravnanje, streženje in prodajanje živil, ki jih izvajajo posamezniki na prireditvah, kot so dobrodelne prireditve ali sejmi in srečanja lokalnih skupnosti, ne spadajo v področje uporabe te uredbe.

4.
     
  Živila s poreklom iz tretjih držav se lahko dajo na trg v Uniji šele, ko ustrezajo zahtevam te uredbe.

5.   Ta uredba se uporablja brez poseganja v zahteve za označevanje, določene v posebni zakonodaji
  Unije
  , ki se uporablja za posebna živila.
  Komisija do ... (22) objavi celosten in posodobljen seznam vseh zahtev o označevanju iz posebne zakonodaje Unije, ki se uporablja za posamezna živila, ter seznam objavi na internetu.

Komisija najpozneje ... (23) Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo o skladnosti posebnih zahtev o označevanju s to uredbo. Komisija poročilu po potrebi priloži ustrezen predlog za spremembo te uredbe.

Člen 2

Opredelitev pojmov

1.   Za namene te uredbe se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

| (a) | opredelitev pojmov „živilo“, „živilska zakonodaja“, „živilska dejavnost“, „nosilec živilske dejavnosti“, „prodaja na drobno“, „dajanje v promet“ in „končni potrošnik“ iz člena 2 ter člena 3(1), (2), (3), (7), (8) in (18) Uredbe (ES) št. 178/2002; |
| --- | --- |

(a)

opredelitev pojmov „živilo“, „živilska zakonodaja“, „živilska dejavnost“, „nosilec živilske dejavnosti“, „prodaja na drobno“, „dajanje v promet“ in „končni potrošnik“ iz člena 2 ter člena 3(1), (2), (3), (7), (8) in (18) Uredbe (ES) št. 178/2002;

| (b) | opredelitev pojmov „predelava“, „nepredelani proizvodi“ in „predelani proizvodi“ v točkah (m), (n) in (o) člena 2(1) Uredbe (ES) št. 852/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o higieni živil (24); |
| --- | --- |

(b)

opredelitev pojmov „predelava“, „nepredelani proizvodi“ in „predelani proizvodi“ v točkah (m), (n) in (o) člena 2(1) Uredbe (ES) št. 852/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o higieni živil (24);

| (c) | opredelitev pojmov „aditivi za živila“ in „pomožna sredstva v predelavi“ iz člena 1(2) in člena 1(3)(a) Direktive Sveta 89/107/EGS z dne 21. decembra 1988 o približevanju zakonodaj držav članic o aditivih za živila, ki se smejo uporabljati v živilih, namenjenih za prehrano ljudi (25); |
| --- | --- |

(c)

opredelitev pojmov „aditivi za živila“ in „pomožna sredstva v predelavi“ iz člena 1(2) in člena 1(3)(a) Direktive Sveta 89/107/EGS z dne 21. decembra 1988 o približevanju zakonodaj držav članic o aditivih za živila, ki se smejo uporabljati v živilih, namenjenih za prehrano ljudi (25);

| (d) | opredelitev pojma „aroma“ iz točke (a) člena 1(2) Direktive Sveta 88/388/EGS z dne 22. junija 1988 o približevanju zakonodaje držav članic o aromah za uporabo v živilih in izhodnih surovinah za njihovo proizvodnjo (26); |
| --- | --- |

(d)

opredelitev pojma „aroma“ iz točke (a) člena 1(2) Direktive Sveta 88/388/EGS z dne 22. junija 1988 o približevanju zakonodaje držav članic o aromah za uporabo v živilih in izhodnih surovinah za njihovo proizvodnjo (26);

| (e) | opredelitev pojmov „meso“ in „mehansko izkoščeno meso“ iz točk 1.1 in 1.14 Priloge I k Uredbi (ES) št. 853/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o posebnih higienskih pravilih za živila živalskega izvora (27); |
| --- | --- |

(e)

opredelitev pojmov „meso“ in „mehansko izkoščeno meso“ iz točk 1.1 in 1.14 Priloge I k Uredbi (ES) št. 853/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o posebnih higienskih pravilih za živila živalskega izvora (27);

| (f) | opredelitev pojmov „trditev“, „hranilo“, „druga snov“, „prehranska trditev“ in „zdravstvena trditev“ iz točk 1 so 5 člena 2(2) Uredbe (ES) št. 1924/2006. |
| --- | --- |

(f)

opredelitev pojmov „trditev“, „hranilo“, „druga snov“, „prehranska trditev“ in „zdravstvena trditev“ iz točk 1 so 5 člena 2(2) Uredbe (ES) št. 1924/2006.

2.   Uporabljajo se tudi naslednje opredelitve:

| (a) | „informacije o živilih“ pomeni informacije v zvezi z živili, ki so na voljo končnemu potrošniku prek oznake, drugega spremnega gradiva ali katerih koli drugih sredstev, vključno s sodobnimi
  tehnologijami
  ali verbalno komunikacijo. Ne zajema komercialnih sporočil, opredeljenih v Direktivi 2000/31/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. junija 2000 o nekaterih pravnih vidikih storitev informacijske družbe, zlasti elektronskega poslovanja na notranjem trgu (28);
  ▐ |
| --- | --- |

(a)

„informacije o živilih“ pomeni informacije v zvezi z živili, ki so na voljo končnemu potrošniku prek oznake, drugega spremnega gradiva ali katerih koli drugih sredstev, vključno s sodobnimi
  tehnologijami
  ali verbalno komunikacijo. Ne zajema komercialnih sporočil, opredeljenih v Direktivi 2000/31/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. junija 2000 o nekaterih pravnih vidikih storitev informacijske družbe, zlasti elektronskega poslovanja na notranjem trgu (28);

▐

| (b) | „obrati javne prehrane“ pomeni vsak obrat (vključno z
  avtomati,
  vozilom ali vgrajeno ali premično stojnico), kot so restavracije, menze, šole
  ,
  bolnišnice
  in podjetja za pripravo in dostavo hran
  , v katerih se med izvajanjem dejavnosti pripravijo
  živila, namenjena končnemu potrošniku za takojšnjo porabo
  ; |
| --- | --- |

(b)

„obrati javne prehrane“ pomeni vsak obrat (vključno z
  avtomati,
  vozilom ali vgrajeno ali premično stojnico), kot so restavracije, menze, šole
  ,
  bolnišnice
  in podjetja za pripravo in dostavo hran
  , v katerih se med izvajanjem dejavnosti pripravijo
  živila, namenjena končnemu potrošniku za takojšnjo porabo
  ;

| (c) | „predpakirano živilo“ pomeni vsako posamezno enoto, ki se kot taka predstavlja končnemu potrošniku in obratom javne prehrane ter jo sestavlja živilo
  v embalaži
  , ne glede na to, ali ta embalaža popolnoma ali samo delno zapira živilo, vendar v vsakem primeru na tak način, da vsebine ni mogoče spremeniti, ne da bi embalažo odprli ali spremenili; |
| --- | --- |

(c)

„predpakirano živilo“ pomeni vsako posamezno enoto, ki se kot taka predstavlja končnemu potrošniku in obratom javne prehrane ter jo sestavlja živilo
  v embalaži
  , ne glede na to, ali ta embalaža popolnoma ali samo delno zapira živilo, vendar v vsakem primeru na tak način, da vsebine ni mogoče spremeniti, ne da bi embalažo odprli ali spremenili;

| (d) | „nepredpakirano živilo“ pomeni živilo, ki se končnemu potrošniku ponudi naprodaj brez embalaže ali se zapakira šele ob prodaji končnemu potrošniku, ter živila in sveže proizvode, ki so predpakirani na kraju in na dan prodaje za takojšnjo prodajo; |
| --- | --- |

(d)

„nepredpakirano živilo“ pomeni živilo, ki se končnemu potrošniku ponudi naprodaj brez embalaže ali se zapakira šele ob prodaji končnemu potrošniku, ter živila in sveže proizvode, ki so predpakirani na kraju in na dan prodaje za takojšnjo prodajo;

| (e) | „obrtno proizvedeno živilo“ pomeni živilo, ki je bilo proizvedeno v podjetju, vpisanem po nacionalnem obrtnem pravu v nacionalni obrtni register, in ki je bilo proizvedeno neposredno za potrošnika; |
| --- | --- |

(e)

„obrtno proizvedeno živilo“ pomeni živilo, ki je bilo proizvedeno v podjetju, vpisanem po nacionalnem obrtnem pravu v nacionalni obrtni register, in ki je bilo proizvedeno neposredno za potrošnika;

| (f) | „sestavina“ pomeni vsako snov, vključno z aditivi za živilo in encimi ter
  vsako sestavino v sestavljenih sestavinah
  , ki se uporabljajo pri proizvodnji ali pripravi živila in so
  vsebovane
  v končnem proizvodu, tudi če so v spremenjeni obliki; ▐ |
| --- | --- |

(f)

„sestavina“ pomeni vsako snov, vključno z aditivi za živilo in encimi ter
  vsako sestavino v sestavljenih sestavinah
  , ki se uporabljajo pri proizvodnji ali pripravi živila in so
  vsebovane
  v končnem proizvodu, tudi če so v spremenjeni obliki; ▐

| (g) | „kraj porekla“ pomeni ▐ kraj,
  državo ali regijo, kjer so izdelki ali sestavine kmetijskega izvora v celoti pridobljeni,
  v skladu s
  členom 23(2)
  Uredbe (EGS) št. 2913/92; |
| --- | --- |

(g)

„kraj porekla“ pomeni ▐ kraj,
  državo ali regijo, kjer so izdelki ali sestavine kmetijskega izvora v celoti pridobljeni,
  v skladu s
  členom 23(2)
  Uredbe (EGS) št. 2913/92;

| (h) | „sestavljena sestavina“ pomeni sestavino, ki je sama proizvod iz več kot ene sestavine; |
| --- | --- |

(h)

„sestavljena sestavina“ pomeni sestavino, ki je sama proizvod iz več kot ene sestavine;

| (i) | „oznaka“ pomeni vsako znamko, žig, znak, slikovni znak ali drug opis v pisni, tiskani, odtisnjeni, označeni, vtisnjeni ali ožigosani obliki ali priložen k embalaži živila; |
| --- | --- |

(i)

„oznaka“ pomeni vsako znamko, žig, znak, slikovni znak ali drug opis v pisni, tiskani, odtisnjeni, označeni, vtisnjeni ali ožigosani obliki ali priložen k embalaži živila;

| (j) | „označevanje“ pomeni vse navedbe, podatke, trgovska imena, blagovne znamke, slikovno gradivo ali simbole v zvezi z živilom, ki se namestijo na kakršno koli vrsto embalaže, dokument, obvestilo, oznako, obroček ali vratno etiketo, ki spremlja ali se nanaša na tako živilo; |
| --- | --- |

(j)

„označevanje“ pomeni vse navedbe, podatke, trgovska imena, blagovne znamke, slikovno gradivo ali simbole v zvezi z živilom, ki se namestijo na kakršno koli vrsto embalaže, dokument, obvestilo, oznako, obroček ali vratno etiketo, ki spremlja ali se nanaša na tako živilo;

| (k) | „vidno polje“ pomeni vse površine embalaže, ki jih je mogoče prebrati z ene točke, ter omogoča hiter in enostaven dostop do informacij za označevanje ▐; |
| --- | --- |

(k)

„vidno polje“ pomeni vse površine embalaže, ki jih je mogoče prebrati z ene točke, ter omogoča hiter in enostaven dostop do informacij za označevanje ▐;

| (l) | „čitljivost“ pomeni besedila, ki so med drugim napisana, tiskana, vtiskana, označena, gravirana ali žigosana na način, ki potrošniku z normalnim vidom omogoča, da brez optičnih pripomočkov razume vsebino oznak na živilih; čitljivost je odvisna od velikosti črk, vrste pisave, širine poteze, razmaka med črkami, besedami in vrsticami, razmerja med širino in višino črk ter kontrasta med pisavo in ozadjem;


  ▐ |
| --- | --- |

(l)

„čitljivost“ pomeni besedila, ki so med drugim napisana, tiskana, vtiskana, označena, gravirana ali žigosana na način, ki potrošniku z normalnim vidom omogoča, da brez optičnih pripomočkov razume vsebino oznak na živilih; čitljivost je odvisna od velikosti črk, vrste pisave, širine poteze, razmaka med črkami, besedami in vrsticami, razmerja med širino in višino črk ter kontrasta med pisavo in ozadjem;

▐

| (m) | „običajno ime“ pomeni ime, ki
  se razume
  kot ime živila brez potrebe po dodatni razlagi potrošnikom v državi članici, v kateri se proizvod prodaja; |
| --- | --- |

(m)

„običajno ime“ pomeni ime, ki
  se razume
  kot ime živila brez potrebe po dodatni razlagi potrošnikom v državi članici, v kateri se proizvod prodaja;

| (n) | „opisno ime“ pomeni ime, ki zagotavlja opis živila in po potrebi njegove uporabe, pri čemer je dovolj jasno, da potrošniku omogoča razumevanje dejanske narave živila in razlikovanje od drugih proizvodov, s katerimi bi ga lahko zamenjal;
  ▐ |
| --- | --- |

(n)

„opisno ime“ pomeni ime, ki zagotavlja opis živila in po potrebi njegove uporabe, pri čemer je dovolj jasno, da potrošniku omogoča razumevanje dejanske narave živila in razlikovanje od drugih proizvodov, s katerimi bi ga lahko zamenjal;

▐

| (o) | „izdelek iz ene sestavine“ pomeni vsako živilo, razen soli, sladkorja, začimb, vode, aditivov, arom ali encimov, ki vsebuje samo eno sestavino; |
| --- | --- |

(o)

„izdelek iz ene sestavine“ pomeni vsako živilo, razen soli, sladkorja, začimb, vode, aditivov, arom ali encimov, ki vsebuje samo eno sestavino;

| (p) | „bistvene zahteve“ pomeni zahteve, na podlagi katerih je raven varstva potrošnikov in informacij o živilih določena glede na dano vprašanje in ki so določene v aktu
  Unije
  ; |
| --- | --- |

(p)

„bistvene zahteve“ pomeni zahteve, na podlagi katerih je raven varstva potrošnikov in informacij o živilih določena glede na dano vprašanje in ki so določene v aktu
  Unije
  ;

| (q) | „datum minimalnega roka trajanja“ pomeni datum, do katerega to živilo ohrani svoje značilne lastnosti, kadar je ▐ shranjeno
  kot navedeno oziroma v skladu s posebnimi navodili na embalaži
  ; |
| --- | --- |

(q)

„datum minimalnega roka trajanja“ pomeni datum, do katerega to živilo ohrani svoje značilne lastnosti, kadar je ▐ shranjeno
  kot navedeno oziroma v skladu s posebnimi navodili na embalaži
  ;

| (r) | „datum uporabe“ pomeni datum, do katerega je treba živilo porabiti; po izteku tega datuma se živila ne sme več posredovati potrošniku ali ga predelati; |
| --- | --- |

(r)

„datum uporabe“ pomeni datum, do katerega je treba živilo porabiti; po izteku tega datuma se živila ne sme več posredovati potrošniku ali ga predelati;

| (s) | „datum proizvodnje“ pomeni datum, ko so bili proizvodi proizvedeni, ter po potrebi zapakirani in zamrznjeni; |
| --- | --- |

(s)

„datum proizvodnje“ pomeni datum, ko so bili proizvodi proizvedeni, ter po potrebi zapakirani in zamrznjeni;

| (t) | „najboljše prakse“ pomeni standarde, sheme, pobude ali kakršne koli druge dejavnosti, ki jih odobrijo pristojni organi ter so se z izkušnjami in raziskavami izkazali kot najučinkovitejši za večino potrošnikov ter se obravnavajo kot vzorčni primeri, ki služijo za zgled; |
| --- | --- |

(t)

„najboljše prakse“ pomeni standarde, sheme, pobude ali kakršne koli druge dejavnosti, ki jih odobrijo pristojni organi ter so se z izkušnjami in raziskavami izkazali kot najučinkovitejši za večino potrošnikov ter se obravnavajo kot vzorčni primeri, ki služijo za zgled;

| (u) | „imitacija živila“ pomeni živilo, ki po videzu spominja na neko drugo živilo in pri katerem je običajno uporabljena sestavina v celoti ali deloma nadomeščeno z drugo. |
| --- | --- |

(u)

„imitacija živila“ pomeni živilo, ki po videzu spominja na neko drugo živilo in pri katerem je običajno uporabljena sestavina v celoti ali deloma nadomeščeno z drugo.

3.   Za namene te uredbe se država izvora živila nanaša na izvor živila, kakor je določeno v skladu s členi 23 do 26 Uredbe (EGS) št. 2913/92.

4.   Uporabljajo se tudi posebne opredelitve pojmov iz Priloge I.

POGLAVJE II

SPLOŠNA NAČELA GLEDE INFORMACIJ O ŽIVILIH

Člen 3

Splošni cilji

1.   Navajanje informacij o živilih zagotavlja visoko raven varovanja zdravja
  , preglednosti
  in
  primerljivosti proizvodov v interesu potrošnikov ter zagotavlja osnovo
  za odločanje na podlagi informacij in za varno uporabo živil ▐.

2.
     
  Oznake na živilih morajo biti za povprečnega potrošnika lahko prepoznavne, čitljive in razumljive.

3.   Cilj zakonodaje o informacijah o živilih je v Uniji zagotoviti prosti pretok živil, ki se zakonito proizvajajo in tržijo ▐.

4.   Kadar zakonodaja o informacijah o živilih določi nove zahteve, se
  , razen če so te zahteve povezane z varovanjem zdravja ljudi, odobri prehodno obdobje
  po začetku veljavnosti novih zahtev, v katerem se lahko živila z oznakami, ki niso v skladu z novimi zahtevami, dajo v promet in se zaloge takšnih živil, ki so bila dana v promet pred iztekom prehodnega obdobja, še naprej prodajajo, dokler se ne porabijo.
  Novi predpisi v zvezi z označevanjem živil začnejo veljati na isti dan, ki ga bo določila Komisija po posvetovanju z državami članicami in predstavniki interesnih skupin.

Člen 4

Načela, ki urejajo obvezne informacije o živilih

1.   Kadar zakonodaja ▐ zahteva obvezne informacije o živilih, te zlasti zadevajo informacije, ki spadajo v eno od naslednjih kategorij:

| (a) | informacije o identiteti in sestavi,
  količinah,
  lastnostih ali drugih značilnostih živila; |
| --- | --- |

(a)

informacije o identiteti in sestavi,
  količinah,
  lastnostih ali drugih značilnostih živila;

| (b) | informacije o varovanju zdravja potrošnikov in varni uporabi živila. Zlasti zadevajo informacije o:






  (i) | sestavi, ki lahko škodi zdravju nekaterih skupin potrošnikov; |
| --- | --- | --- |

(b)

informacije o varovanju zdravja potrošnikov in varni uporabi živila. Zlasti zadevajo informacije o:

(i)

sestavi, ki lahko škodi zdravju nekaterih skupin potrošnikov;

| (ii) | roku uporabnosti, shranjevanju
  , po potrebi informacije o hranjenju odprtega izdelka
  in varni uporabi;
  ▐ |
| --- | --- |

(ii)

roku uporabnosti, shranjevanju
  , po potrebi informacije o hranjenju odprtega izdelka
  in varni uporabi;

▐

| (c) | informacije o hranilni vrednosti, da se potrošnikom, tudi tistim s posebnimi prehranskimi potrebami, omogoči odločanje na podlagi informacij. |
| --- | --- |

(c)

informacije o hranilni vrednosti, da se potrošnikom, tudi tistim s posebnimi prehranskimi potrebami, omogoči odločanje na podlagi informacij.

2.   V zvezi s potrebo po obveznih informacijah o živilih je treba upoštevati
  morebitne stroške in koristi zainteresiranih strani (vključno s potrošniki, proizvajalci in drugimi) pri posredovanju
  določenih ▐ informacij.

Člen 5

Posvetovanje z Evropsko agencijo za varnost hrane

Vsi ukrepi v okviru zakonodaje o informacijah o živilih, ki bi lahko vplivali na javno zdravje, se sprejmejo po posvetovanju z Evropsko agencijo za varnost hrane (v nadaljnjem besedilu: agencija).

POGLAVJE III

SPLOŠNE ZAHTEVE PO INFORMACIJAH O ŽIVILIH IN ODGOVORNOST NOSILCEV ŽIVILSKE DEJAVNOSTI

Člen 6

Osnovna zahteva

Vsem živilom, namenjenim za dobavo končnemu potrošniku ali obratom javne prehrane, so priložene informacije o živilih v skladu s to uredbo.

Člen 7

Prakse poštenega informiranja

1.   Informacije o živilih ne smejo biti zavajajoče ▐, zlasti:

| (a) | glede opisa in/ali slikovne predstavitve hrane, ki bi lahko zavajala potrošnika
  glede ▐ njene narave, identitete, lastnosti, sestave,
  posameznih sestavin in njihove
  količine
  v proizvodu
  , roka uporabe, države izvora ali kraja porekla, načina proizvodnje ali pridelave; |
| --- | --- |

(a)

glede opisa in/ali slikovne predstavitve hrane, ki bi lahko zavajala potrošnika
  glede ▐ njene narave, identitete, lastnosti, sestave,
  posameznih sestavin in njihove
  količine
  v proizvodu
  , roka uporabe, države izvora ali kraja porekla, načina proizvodnje ali pridelave;

| (b) | z opisom ali slikovnimi predstavitvami na embalaži, ki bi potrošnika opozarjale na nek izdelek ali sestavino, čeprav bi bila to dejansko imitacija živila oziroma nadomestek sestavine, ki se za ta izdelek običajno uporablja. V takih primerih mora biti na embalaži vidno navedena označba „imitacija“ ali „proizvedeno z (navedba nadomestne sestavine) namesto z (navedba nadomeščene sestavine)“; |
| --- | --- |

(b)

z opisom ali slikovnimi predstavitvami na embalaži, ki bi potrošnika opozarjale na nek izdelek ali sestavino, čeprav bi bila to dejansko imitacija živila oziroma nadomestek sestavine, ki se za ta izdelek običajno uporablja. V takih primerih mora biti na embalaži vidno navedena označba „imitacija“ ali „proizvedeno z (navedba nadomestne sestavine) namesto z (navedba nadomeščene sestavine)“;

| (c) | tako da mesni izdelki zbujajo vtis, da gre za raščen kos mesa, čeprav je izdelek sestavljen iz kosov mesa. V takih primerih mora biti izdelek na prednji strani embalaže označen z navedbo „oblikovano meso – sestavljeno iz kosov mesa“; |
| --- | --- |

(c)

tako da mesni izdelki zbujajo vtis, da gre za raščen kos mesa, čeprav je izdelek sestavljen iz kosov mesa. V takih primerih mora biti izdelek na prednji strani embalaže označen z navedbo „oblikovano meso – sestavljeno iz kosov mesa“;

| (d) | glede navedbe učinka ali lastnosti, ki jih živilo nima; |
| --- | --- |

(d)

glede navedbe učinka ali lastnosti, ki jih živilo nima;

| (e) | glede napeljevanja, da ima živilo posebne značilnosti, čeprav imajo dejansko vsa podobna živila take značilnosti
  , na primer, da se posebej poudarja odsotnost določene sestavine in/ali hranilne snovi, ki je to živilo v osnovi ne vsebuje
  ; |
| --- | --- |

(e)

glede napeljevanja, da ima živilo posebne značilnosti, čeprav imajo dejansko vsa podobna živila take značilnosti
  , na primer, da se posebej poudarja odsotnost določene sestavine in/ali hranilne snovi, ki je to živilo v osnovi ne vsebuje
  ;

| (f) | z izrecnim oglaševanjem bistvenega zmanjšanja sladkorja in/ali maščob, pri čemer se energijska vrednost (izražena v kilodžulih ali kilokalorijah) ustrezno ne zmanjša; |
| --- | --- |

(f)

z izrecnim oglaševanjem bistvenega zmanjšanja sladkorja in/ali maščob, pri čemer se energijska vrednost (izražena v kilodžulih ali kilokalorijah) ustrezno ne zmanjša;

| (g) | z oznako „dietno“, če živilo ne ustreza pravilom Unije za živila za posebne prehranske namene; |
| --- | --- |

(g)

z oznako „dietno“, če živilo ne ustreza pravilom Unije za živila za posebne prehranske namene;

| (h) | za mleko: s poimenovanjem mleka kot „sveže“, če je rok uporabnosti več kot sedem dni od datuma pakiranja. |
| --- | --- |

(h)

za mleko: s poimenovanjem mleka kot „sveže“, če je rok uporabnosti več kot sedem dni od datuma pakiranja.

2.   Informacije o živilih so točne, jasne in potrošniku lahko razumljive.

3.   Ob upoštevanju odstopanj, določenih z zakonodajo
  Unije
  , ki se uporablja za naravne mineralne vode in živila za posebne prehranske namene, informacije o živilih nobenemu živilu ne pripisujejo lastnosti, kot so preprečevanje, zdravljenje ali ozdravljenje bolezni pri ljudeh, ali opozarjajo na take lastnosti.

4.   
  Odstavka 1 in 3
  se uporabljata tudi za:

| (a) | oglaševanje; |
| --- | --- |

(a)

oglaševanje;

| (b) | predstavitev živil, zlasti njihove oblike, videza ali embalaže, uporabljene materiale za embalažo, način, kako so razporejena, in okolje, v katerem so razstavljena. |
| --- | --- |

(b)

predstavitev živil, zlasti njihove oblike, videza ali embalaže, uporabljene materiale za embalažo, način, kako so razporejena, in okolje, v katerem so razstavljena.

Člen 8

Odgovornosti

1.   
  Oseba, odgovorna za informacije o živilih, zagotavlja navedbo in dejansko točnost navedenih podatkov.

2.   
  Oseba, odgovorna za informacije o živilu, je nosilec živilske dejavnosti, ki da prva živilo v promet na trg Unije, ali, kjer je to ustrezno, nosilec živilske dejavnosti, pod čigar imenom ali nazivom podjetja se živilo trži.

3.   Nosilci živilske dejavnosti
  pri navajanju informacij o živilih, ki sodi med njihove dejavnosti, zagotovijo, da navedene informacije izpolnjujejo zahteve te uredbe
  .

4.   Nosilci živilske dejavnosti, ki so odgovorni za maloprodajo ali distribucijske dejavnosti, ki ne vplivajo na informacije o živilih, delujejo s potrebno skrbnostjo, da v mejah svojih zadevnih dejavnosti
  pomagajo pri zagotavljanju skladnosti z zahtevami
  po informacijah o živilih, zlasti tako, da ne dobavljajo živil, za katere na podlagi informacij, ki jih imajo kot strokovnjaki, vedo ali menijo, da niso skladna
  s temi
  zahtevami.

5.   Nosilci živilske dejavnosti pri dejavnostih pod svojim nadzorom zagotovijo, da
  so
  informacije v zvezi z živili, ki niso predpakirana,
  na voljo
  nosilcu dejavnosti, ki
  ravna z živili za nadaljnjo prodajo ali obdelavo, da bi ta lahko, če bi se od njega to zahtevalo,
  končnemu potrošniku
  zagotovil
  obvezne informacije o živilih iz
  točk (a) do (c), (f) in (h) člena 9(1)
  .

6.   V naslednjih primerih nosilci živilske dejavnosti pri dejavnostih pod svojim nadzorom zagotovijo, da se obvezni podatki, ki se zahtevajo v skladu s členom 9, navedejo na zunanji embalaži, v kateri je živilo predstavljeno za trženje, ali na komercialnih dokumentih za živila, kadar je mogoče zagotoviti, da so takšni dokumenti priloženi živilom, na katera se nanašajo, ali so bili poslani pred ali sočasno z dobavo:

| (a) | kadar so predpakirana živila namenjena končnemu potrošniku, vendar se tržijo na stopnji pred prodajo končnemu potrošniku, in kadar na navedeni stopnji ne gre za prodajo obratom javne prehrane; |
| --- | --- |

(a)

kadar so predpakirana živila namenjena končnemu potrošniku, vendar se tržijo na stopnji pred prodajo končnemu potrošniku, in kadar na navedeni stopnji ne gre za prodajo obratom javne prehrane;

| (b) | kadar so predpakirana živila namenjena za dobavo obratom javne prehrane za pripravo, predelavo, razdelitev ali rezanje. |
| --- | --- |

(b)

kadar so predpakirana živila namenjena za dobavo obratom javne prehrane za pripravo, predelavo, razdelitev ali rezanje.

Ne glede na prvi pododstavek nosilci živilske dejavnosti zagotovijo, da so podatki iz
  točk (a), (e), (f), (h) in (j) člena 9(1)
  navedeni tudi na zunanji embalaži, v kateri so živila predstavljena za trženje.

POGLAVJE IV

OBVEZNE INFORMACIJE O ŽIVILIH

ODDELEK 1

VSEBINA IN PREDSTAVITEV

Člen 9

Seznam obveznih podatkov

1.   V skladu s členi 11 do 33 in ob upoštevanju izjem iz tega poglavja je obvezna navedba naslednjih podatkov:

| (a) | ime
  , pod katerim se izdelek prodaja
  ; |
| --- | --- |

(a)

ime
  , pod katerim se izdelek prodaja
  ;

| (b) | seznam sestavin; |
| --- | --- |

(b)

seznam sestavin;

| (c) | sestavine iz Priloge II, ki povzročajo alergije ali preobčutljivost, in katera koli snov, dobljena iz njih
  , z ustreznim upoštevanjem posebnih določb za nepredpakirana živila
  ; |
| --- | --- |

(c)

sestavine iz Priloge II, ki povzročajo alergije ali preobčutljivost, in katera koli snov, dobljena iz njih
  , z ustreznim upoštevanjem posebnih določb za nepredpakirana živila
  ;

| (d) | količina nekaterih sestavin ali kategorij sestavin
  v skladu s Prilogo VII
  ; |
| --- | --- |

(d)

količina nekaterih sestavin ali kategorij sestavin
  v skladu s Prilogo VII
  ;

| (e) | neto količina živila
  ob pakiranju
  ; |
| --- | --- |

(e)

neto količina živila
  ob pakiranju
  ;

| (f) | datum minimalnega roka trajanja ali
  , pri živilih, ki so z mikrobiološkega stališča hitro pokvarljiva,
  datum uporabe; |
| --- | --- |

(f)

datum minimalnega roka trajanja ali
  , pri živilih, ki so z mikrobiološkega stališča hitro pokvarljiva,
  datum uporabe;

| (g) | datum proizvodnje pri globoko zamrznjenih proizvodih; |
| --- | --- |

(g)

datum proizvodnje pri globoko zamrznjenih proizvodih;

| (h) | kakršna koli posebna navodila za shranjevanje
  in/ali
  uporabo
  , vključno z navodili za zamrzovanje in shranjevanje ter za shranjevanje izdelka pred in po odprtju embalaže, kadar bi bilo živilo nemogoče ustrezno uporabiti brez teh navodil
  ; |
| --- | --- |

(h)

kakršna koli posebna navodila za shranjevanje
  in/ali
  uporabo
  , vključno z navodili za zamrzovanje in shranjevanje ter za shranjevanje izdelka pred in po odprtju embalaže, kadar bi bilo živilo nemogoče ustrezno uporabiti brez teh navodil
  ;

| (i) | navodila za uporabo v primeru, kadar bi bilo živilo nemogoče ustrezno uporabiti brez teh navodil; |
| --- | --- |

(i)

navodila za uporabo v primeru, kadar bi bilo živilo nemogoče ustrezno uporabiti brez teh navodil;

| (j) | ime ali naziv podjetja
  ali registrirane blagovne znamke
  in naslov proizvajalca
  s sedežem v Uniji
  , pakirnice
  in, za izdelke iz tretjih držav, prodajalca/uvoznika ali po potrebi nosilca živilske dejavnosti, pod katerega imenom ali nazivom podjetja se živilo trži
  ; |
| --- | --- |

(j)

ime ali naziv podjetja
  ali registrirane blagovne znamke
  in naslov proizvajalca
  s sedežem v Uniji
  , pakirnice
  in, za izdelke iz tretjih držav, prodajalca/uvoznika ali po potrebi nosilca živilske dejavnosti, pod katerega imenom ali nazivom podjetja se živilo trži
  ;

| (k) | država ▐ ali kraj porekla
  se navede za naslednje proizvode:








  — | meso; |
| --- | --- | --- |

(k)

država ▐ ali kraj porekla
  se navede za naslednje proizvode:

—

meso;

| — | perutnina; |
| --- | --- |

—

perutnina;

| — | mlečni proizvodi; |
| --- | --- |

—

mlečni proizvodi;

| — | sveže sadje in zelenjava; |
| --- | --- |

—

sveže sadje in zelenjava;

| — | drugi proizvodi iz ene sestavine; in |
| --- | --- |

—

drugi proizvodi iz ene sestavine; in

| — | meso, perutnina in ribe, ki so sestavine predelanih živil. |
| --- | --- |

—

meso, perutnina in ribe, ki so sestavine predelanih živil.

Za vsa ostala živila, državo ali kraj porekla
  v primerih, kadar bi pomanjkanje teh podatkov lahko bistveno zavedlo potrošnika glede prave države ▐ ali kraja porekla živila, zlasti če bi informacije, priložene živilu, ali oznaka kot celota sicer pomenile, da ima živilo drugačno državo ▐ ali kraj porekla; v takšnih primerih je navedba v skladu s pravili iz člena
  42 ter pod pogoji, določenimi v členih 43 in 44
  ;

▐

| (l) | za pijače, ki vsebujejo več kot 1,2 volumenskega odstotka alkohola, dejansko alkoholno stopnjo v volumenskih odstotkih; |
| --- | --- |

(l)

za pijače, ki vsebujejo več kot 1,2 volumenskega odstotka alkohola, dejansko alkoholno stopnjo v volumenskih odstotkih;

| (m) | označba hranilne vrednosti. |
| --- | --- |

(m)

označba hranilne vrednosti.

2.   Podatki iz odstavka 1 se navedejo z uporabo besed in številk ▐.

▐

Člen 10

Odstopanja za mikro podjetja

Zahteva iz člena 9(1)(m) se ne uporablja za ročno izdelane proizvode mikropodjetij. Prav tako zanje ne veljajo zahteve iz točk (a) do (l) člena 9(1), če se ti proizvodi prodajajo na mestu proizvodnje in lahko prodajno osebje na zahtevo nudi informacije. Druga možnost je, da so informacije navedene na oznakah na policah.

Člen 11

Dodatni obvezni podatki za posebne vrste ali kategorije živil

1.   Poleg podatkov iz člena 9(1) so v Prilogi III določeni dodatni obvezni podatki za posebne vrste ali kategorije živil.

2.   
  Komisija lahko spremeni Prilogo III z delegiranimi akti v skladu s členom 42 in pogoji, določenimi v členih 43 in 44
  .

▐

Člen 12

Teža in količina

Člen 9 ne posega v natančnejše določbe Unije v zvezi s težo in količino.
  Upoštevajo se določbe Direktive 2007/45/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. septembra 2007 o določitvi predpisov v zvezi z nazivnimi količinami predpakiranih proizvodov (29).

Člen 13

Razpoložljivost in namestitev obveznih informacij o živilih

1.   Obvezne informacije o živilih so na voljo in zlahka dostopne za vsa živila v skladu s to uredbo.

2.   V primeru predpakiranih živil se obvezne informacije o živilih navedejo na embalaži ▐.

▐

Člen 14

Prikaz obveznih podatkov

1.   Ne glede na posebno zakonodajo
  Unije
  , ki se uporablja za posebna živila v zvezi z zahtevami iz točk (a) do (k) člena 9(1), se zagotovi, da so obvezni podatki iz člena 9(1), ▐ natisnjeni na embalaži ali oznaki ▐ tako, da
  so jasno čitljivi
  .
  Treba je preučiti merila, kot so velikost in vrsta znakov, kontrast med znaki in ozadjem, razmak med vrsticami, naklon znakov.

V postopku posvetovanja Komisija z delegiranimi akti ter v skladu s členom 42 in pod pogoji, določenimi v členih 43 in 44 z zadevnimi strankami, vključno z organizacijami potrošnikov, pripravi obvezujoče načelo, ki določa smernice za čitljivost informacij o živilih za potrošnike.

2.
     
  V primeru proizvodov, namenjenih za posebno prehransko porabo, v skladu z Direktivo Komisije 1999/21/ES z dne 25. marca 1999 o živilih za posebne zdravstvene namene (30) ter začetne in nadaljevalne formule za dojenčke ter živila za dojenčke in majhne otroke, ki spadajo v področje uporabe Direktive Komisije 2006/141/ES z dne 22. decembra 2006 o začetnih formulah za dojenčke in nadaljevalnih formulah za dojenčke in majhne otroke (31) in Direktive Komisije 2006/125/ES z dne 5. decembra 2006 o žitnih kašicah ter hrani za dojenčke in majhne otroke (32), za katera pravni predpisi Unije predvidevajo obvezno označevanje poleg tistega iz člena 9(1) te uredbe, bi morale biti črke dovolj velike, da so informacije, namenjene potrošniku, in dodatne informacije o posebni rabi te hrane, čitljive.

3.   Podatki iz točk (a), (e) in (l) člena 9(1) so prikazani v istem vidnem polju.

▐

4.   Odstavek 3 se ne uporablja v primeru živil iz člena 17(1) in (2).
  Za te embalaže ali posode se lahko v državah članicah z več uradnimi jeziki sprejmejo posebne nacionalne določbe.

5.
     
  Okrajšave, tudi začetnice, se ne smejo uporabljati, če obstaja možnost, da bodo zavedle potrošnike.

6.   Obvezne informacije o živilih so označene na vidnem mestu tako, da so zlahka vidne, jasno čitljive, in po potrebi neizbrisne. Nikakor ne smejo biti skrite, zakrite ali ločene z drugim pisnim ali slikovnim gradivom ali
  katerim koli drugim dodatnim gradivom ali samo embalažo živila, na primer zaradi zlepljenega pregiba
  .

7.
     
  Zaradi označevanja obveznih podrobnosti se ne sme povečati površine in/ali obsega embalaže ali posode za živila ali kakorkoli dodatno obremenjevati okolja.

Člen 15

Prodaja na daljavo

Brez poseganja v zahteve po obveščanju iz člena 9 v primeru živil, ponujenih za prodajo s sredstvi za komuniciranje na daljavo, kot so opredeljeni v členu 2 Direktive 97/7/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. maja 1997 o varstvu potrošnikov glede sklepanja pogodb pri prodaji na daljavo (33):

| (a) | v členih 9 in 29 navedene
  informacije o živilih so na voljo
  na zahtevo potrošnika
  pred zaključitvijo nakupa in so
  lahko
  navedene na podpornem gradivu za prodajo na daljavo ali so zagotovljene z drugimi ustreznimi sredstvi; |
| --- | --- |

(a)

v členih 9 in 29 navedene
  informacije o živilih so na voljo
  na zahtevo potrošnika
  pred zaključitvijo nakupa in so
  lahko
  navedene na podpornem gradivu za prodajo na daljavo ali so zagotovljene z drugimi ustreznimi sredstvi;

| (b) | podatki iz
  člena 9(1)(f) in (i)
  so obvezni samo v trenutku dobave. |
| --- | --- |

(b)

podatki iz
  člena 9(1)(f) in (i)
  so obvezni samo v trenutku dobave.

Člen 16

Jezikovne zahteve

1.   Brez poseganja v člen 9(2) se obvezne informacije o živilih navedejo v jeziku, ki ga potrošniki držav članic, v katerih se živilo trži, zlahka razumejo.

2.   Države članice, v katerih se živilo trži, lahko na svojem ozemlju predpišejo, da se podatki navedejo v enem ali več jezikih, ki spadajo med uradne jezike Unije.

3.
     
  Živila, ki se prodajajo v brezcarinskih prodajalnah, se lahko dajo v promet samo v angleščini.

4.   Odstavka 1 in 2 ne izključujeta možnosti, da se podatki navedejo v več jezikih.

Člen 17

Odstopanja od zahteve o navedbi
  določenih obveznih podatkov

1.   Pri steklenicah za ponovno uporabo, ki so neizbrisno označene in zato nimajo oznake, obročka ali vratne etikete, so obvezni samo podatki iz
  člena 9(1)(a), (c), (e) in (f)
  .

2.   Pri embalažah ali posodah, katerih največja
  natisljiva
  površina je manjša od
  80 cm2

  , je obvezna le navedba podatkov iz člena 9(1)(a), (c), (e) in (f)
  ter člena 29(1)(a)
  na embalaži ali oznaki.
  Nadaljnje navedbe na embalaži so možne na podlagi prostovoljne odločitve.
  Podatki iz člena 9(1)(b) se zagotovijo z drugimi sredstvi ali so na voljo na zahtevo potrošnika.

3.   Brez poseganja v drugo zakonodajo Unije, ki določa obvezno označbo hranilne vrednosti, navedba označbe
  hranilne vrednosti
  iz člena 9(1)(m) ni obvezna za živila iz Priloge IV.

Podatki iz členov 9 in 29 niso obvezni za proizvode, ki niso predpakirana, vključno s proizvodi iz obratov javne prehrane iz člena 2(2)(b).

ODDELEK 2

PODROBNE DOLOČBE IN OBVEZNI PODATKI

Člen 18

Ime živila

1.   Ime živila je njegovo
  zakonsko predpisano
  ime. Če tega imena ni, je ime živila njegovo običajno ime, ali če običajnega imena ni ali se ne uporablja, se navede opisno ime živila.

2.   Posebne določbe o uporabi imena živila in podatkih, ki spremljajo živilo, so določene v Prilogi V.

Člen 19

Seznam sestavin

1.   Seznam sestavin je naveden pod ustreznim naslovom, ki vključuje besedo „sestavine“. Seznam vključuje vse sestavine živila, v padajočem zaporedju glede na težo, kakor je zabeležena med njihovo uporabo pri proizvodnji živila.

2.
     
  Če izdelek vsebuje nanosnovi, mora biti to pri navajanju sestavin označeno z besedo „nano“.

3.   Sestavine se označijo z značilnim imenom, kjer je primerno, v skladu s pravili iz člena 18 in Priloge V.

4.   Tehnična pravila za uporabo odstavkov 1 in 3 so določena v Prilogi VI.

Člen 20

Splošna odstopanja od obvezne
  navedbe seznama sestavin

Seznama sestavin ni treba navesti za naslednja živila:

| (a) | sveže sadje in zelenjavo, vključno s krompirjem, ki ni bil olupljen, rezan ali podobno obdelan; |
| --- | --- |

(a)

sveže sadje in zelenjavo, vključno s krompirjem, ki ni bil olupljen, rezan ali podobno obdelan;

| (b) | gazirano vodo, katere opis navaja, da je bila gazirana; |
| --- | --- |

(b)

gazirano vodo, katere opis navaja, da je bila gazirana;

| (c) | fermentirane kise, pridobljene izključno iz ene surovine, pod pogojem, da ni bila dodana nobena druga sestavina; |
| --- | --- |

(c)

fermentirane kise, pridobljene izključno iz ene surovine, pod pogojem, da ni bila dodana nobena druga sestavina;

| (d) | sir, maslo, fermentirano mleko in smetano, ki jim ni bila dodana nobena druga sestavina, razen mlečnih proizvodov, encimov in kultur mikroorganizmov, bistvenih za proizvodnjo, ali v primeru sira, razen svežega in predelanega sira, soli, potrebne za njegovo proizvodnjo; |
| --- | --- |

(d)

sir, maslo, fermentirano mleko in smetano, ki jim ni bila dodana nobena druga sestavina, razen mlečnih proizvodov, encimov in kultur mikroorganizmov, bistvenih za proizvodnjo, ali v primeru sira, razen svežega in predelanega sira, soli, potrebne za njegovo proizvodnjo;

| (e) | pijače, ki vsebujejo alkohol.
  Komisija pripravi poročilo po
  ... (34)

  v zvezi z uporabo
  tega odstavka za te izdelke
  , temu poročilu pa lahko priloži posebne ukrepe za določitev pravil za
  zagotavljanje informacij potrošnikom o hranilni vrednosti za te izdelke
  . Ti ukrepi, namenjeni spreminjanju nebistvenih določb te uredbe z njenim dopolnjevanjem, se sprejmejo
  z delegiranimi akti
  v skladu
  s členom 42 pod pogoji, določenimi v členih 43 in 44
  ; |
| --- | --- |

(e)

pijače, ki vsebujejo alkohol.
  Komisija pripravi poročilo po
  ... (34)

  v zvezi z uporabo
  tega odstavka za te izdelke
  , temu poročilu pa lahko priloži posebne ukrepe za določitev pravil za
  zagotavljanje informacij potrošnikom o hranilni vrednosti za te izdelke
  . Ti ukrepi, namenjeni spreminjanju nebistvenih določb te uredbe z njenim dopolnjevanjem, se sprejmejo
  z delegiranimi akti
  v skladu
  s členom 42 pod pogoji, določenimi v členih 43 in 44
  ;

| (f) | živila iz ene same sestavine, pri katerih:






  (i) | je ime živila enako imenu sestavine; ali |
| --- | --- | --- |

(f)

živila iz ene same sestavine, pri katerih:

(i)

je ime živila enako imenu sestavine; ali

| (ii) | ime živila omogoča jasno opredelitev narave sestavine. |
| --- | --- |

(ii)

ime živila omogoča jasno opredelitev narave sestavine.

Člen 21

▐

Kot sestavine živila ne štejejo
  :

| (a) | sestavnih delov sestavine, ki so bili začasno izločeni med proizvodnim postopkom in pozneje ponovno uvedeni, vendar ne presegajo svojih prvotnih deležev; |
| --- | --- |

(a)

sestavnih delov sestavine, ki so bili začasno izločeni med proizvodnim postopkom in pozneje ponovno uvedeni, vendar ne presegajo svojih prvotnih deležev;

| (b) | živilskih aditivov in encimov:






  (i) | ki so v navedenem živilu prisotni zaradi tega, ker jih vsebuje ena ali več sestavin navedenega živila, pod pogojem, da nimajo tehnološke funkcije v končnem proizvodu, ali |
| --- | --- | --- |

(b)

živilskih aditivov in encimov:

(i)

ki so v navedenem živilu prisotni zaradi tega, ker jih vsebuje ena ali več sestavin navedenega živila, pod pogojem, da nimajo tehnološke funkcije v končnem proizvodu, ali

| (ii) | ki se uporabljajo kot predelovalni pripomočki; |
| --- | --- |

(ii)

ki se uporabljajo kot predelovalni pripomočki;

| (c) | snovi, ki se uporabljajo le v nujno potrebnih količinah kot topila ali medij za hranilne snovi, aditive za živila
  , encime
  ali aromo; |
| --- | --- |

(c)

snovi, ki se uporabljajo le v nujno potrebnih količinah kot topila ali medij za hranilne snovi, aditive za živila
  , encime
  ali aromo;

| (d) | snovi, ki niso aditivi za živila, vendar se uporabljajo na enak način in z enakim namenom kot predelovalni pripomočki ter so še vedno prisotni v končnem proizvodu, čeprav v spremenjeni obliki; |
| --- | --- |

(d)

snovi, ki niso aditivi za živila, vendar se uporabljajo na enak način in z enakim namenom kot predelovalni pripomočki ter so še vedno prisotni v končnem proizvodu, čeprav v spremenjeni obliki;

| (e) | vode:






  (i) | kadar se voda uporablja med proizvodnim postopkom izključno za ponovno obnovitev sestavine, uporabljene v zgoščeni ali izsušeni obliki, ali |
| --- | --- | --- |

(e)

vode:

(i)

kadar se voda uporablja med proizvodnim postopkom izključno za ponovno obnovitev sestavine, uporabljene v zgoščeni ali izsušeni obliki, ali

| (ii) | pri tekočem mediju, ki se običajno ne zaužije. |
| --- | --- |

(ii)

pri tekočem mediju, ki se običajno ne zaužije.

Člen 22

Označevanje določenih snovi, ki povzročajo alergije ali preobčutljivost

1.   Vse sestavine iz Priloge II ali vse snovi, ki izvirajo iz sestavin iz navedene priloge, za katere veljajo izjeme iz navedene priloge, se
  na seznamu sestavin vedno
  navedejo
  tako, da lahko naslovniki takoj prepoznajo potencial za alergijo ali preobčutljivost
  .

Ta navedba se ne zahteva, kadar:

| (a) | se ime živila jasno sklicuje na zadevno sestavino; |
| --- | --- |

(a)

se ime živila jasno sklicuje na zadevno sestavino;

| (b) | je sestavina iz Priloge II, iz katere izvira snov, že vključena na seznam sestavin; ali |
| --- | --- |

(b)

je sestavina iz Priloge II, iz katere izvira snov, že vključena na seznam sestavin; ali

| (c) | živilo ni predpakirano; v tem primeru mora biti v prodajnem prostoru ali na jedilnem listu na vidnem mestu izrecno navedeno, da:








  — | lahko stranke dobijo informacije o alergenih snoveh v pogovoru s prodajalcem in/ali v razstavljenem informacijskem materialu; |
| --- | --- | --- |

(c)

živilo ni predpakirano; v tem primeru mora biti v prodajnem prostoru ali na jedilnem listu na vidnem mestu izrecno navedeno, da:

—

lahko stranke dobijo informacije o alergenih snoveh v pogovoru s prodajalcem in/ali v razstavljenem informacijskem materialu;

| — | možnost navzkrižne kontaminacije ni izključena. |
| --- | --- |

—

možnost navzkrižne kontaminacije ni izključena.

2.   Komisija sistematično ponovno preuči seznam iz Priloge II ter ga po potrebi
  z delegiranimi akti v skladu s členom 42 in pod pogoji, določenimi v členih 43 in 44
  posodobi na podlagi najnovejšega znanstvenega in tehničnega znanja.

▐

3.   Po potrebi se lahko izdajo tehnične smernice za razlago seznama iz Priloge II v skladu z regulativnim postopkom iz člena 41(2).

Člen 23

Količinska navedba sestavin

1.   Navedba količine sestavine ali kategorije sestavin, ki se uporabljajo v proizvodnji ali pri pripravi živila, je potrebna, kadar:

| (a) | se zadevna sestavina ali kategorija sestavin navede v imenu živila
  , pod katerim se prodaja,
  ali jo potrošnik običajno povezuje z navedenim imenom ali |
| --- | --- |

(a)

se zadevna sestavina ali kategorija sestavin navede v imenu živila
  , pod katerim se prodaja,
  ali jo potrošnik običajno povezuje z navedenim imenom ali

| (b) | je zadevna sestavina ali kategorija sestavin poudarjena na oznaki z besedami, slikami ali grafiko ali |
| --- | --- |

(b)

je zadevna sestavina ali kategorija sestavin poudarjena na oznaki z besedami, slikami ali grafiko ali

| (c) | je zadevna sestavina ali kategorija sestavin bistvena za opredelitev živila in razlikovanje od proizvodov, s katerimi bi jo bilo možno zamenjati zaradi njenega imena ali videza. |
| --- | --- |

(c)

je zadevna sestavina ali kategorija sestavin bistvena za opredelitev živila in razlikovanje od proizvodov, s katerimi bi jo bilo možno zamenjati zaradi njenega imena ali videza.

▐

2.   Tehnična pravila za uporabo odstavka 1, vključno s posebnimi primeri, v katerih količinska navedba za nekatere sestavine ni potrebna, so določena v Prilogi VII.

Člen 24

Neto količina

1.   Neto količina živila se izrazi v litrih, centilitrih, mililitrih, kilogramih ali gramih, kot je primerno:

| (a) | v enotah za merjenje prostornine pri tekočinah
  v smislu Direktive Sveta 85/339/EGS z dne 27. junija 1985 o posodah za tekočine za prehrano ljudi (35)

  ; |
| --- | --- |

(a)

v enotah za merjenje prostornine pri tekočinah
  v smislu Direktive Sveta 85/339/EGS z dne 27. junija 1985 o posodah za tekočine za prehrano ljudi (35)

  ;

| (b) | v enotah za merjenje mase pri drugih proizvodih. |
| --- | --- |

(b)

v enotah za merjenje mase pri drugih proizvodih.

2.   Komisija lahko
  z delegiranimi akti v skladu s členom 42 in pod pogoji, določenimi v členih 43 in 44
  določi, da se neto količina za nekatera določena živila navede na drugačen način, kot je opisan v odstavku 1. ▐

3.   Tehnična pravila za uporabo odstavka 1, vključno s posebnimi primeri, v katerih navedba neto količine ni potrebna, so določena v Prilogi VIII.

Člen 25

Datum minimalnega roka trajanja, datum uporabe
  in datum proizvodnje

1.   Pri živilih, ki so z mikrobiološkega vidika hitro pokvarljiva in zato lahko po krajšem obdobju predstavljajo neposredno nevarnost za zdravje ljudi, se datum minimalnega roka trajanja zamenja z datumom uporabe.

2.   Ustrezen datum se
  enostavno najde in ni skrit. Navede se kot sledi:

| (a) | datum minimalnega roka trajanja:










  (i) | pred datumom se navede naslednje besedilo:








  — | „Uporabno do ...“, kadar se datum navede z dnevom; ali |
| --- | --- | --- | --- |

(a)

datum minimalnega roka trajanja:

(i)

pred datumom se navede naslednje besedilo:

—

„Uporabno do ...“, kadar se datum navede z dnevom; ali

| — | „Uporabno do konca ...“ v drugih primerih; |
| --- | --- |

—

„Uporabno do konca ...“ v drugih primerih;

| (ii) | besedilu iz točke (i) se doda:








  — | sam datum; ali |
| --- | --- | --- |

(ii)

besedilu iz točke (i) se doda:

—

sam datum; ali

| — | napotek, kje na označbi je datum naveden. |
| --- | --- |

—

napotek, kje na označbi je datum naveden.

| (iii) | datum sestavljajo navedba dneva, meseca in leta v nekodirani kronološki obliki.



  Vendar pri živilih:







  — | katerih trajnost je manj kot tri mesece: navede se dan in mesec; |
| --- | --- | --- |

(iii)

datum sestavljajo navedba dneva, meseca in leta v nekodirani kronološki obliki.

—

katerih trajnost je manj kot tri mesece: navede se dan in mesec;

| — | katerih trajnost je več kot tri mesece, vendar ne več kot 18 mesecev, navede se mesec in leto; |
| --- | --- |

—

katerih trajnost je več kot tri mesece, vendar ne več kot 18 mesecev, navede se mesec in leto;

| — | katerih trajnost je več kot 18 mesecev, zadostuje navedba leta. |
| --- | --- |

—

katerih trajnost je več kot 18 mesecev, zadostuje navedba leta.

| (iv) | datum minimalnega roka trajanja je označen na vsakem posameznem predpakiranem obroku; |
| --- | --- |

(iv)

datum minimalnega roka trajanja je označen na vsakem posameznem predpakiranem obroku;

| (v) | ob upoštevanju določb Unije, ki določajo druge vrste navedbe datuma, se navedba datuma minimalnega roka trajanja ne zahteva za:








  — | sveže sadje in zelenjavo, vključno s krompirjem, ki ni bil olupljen, rezan ali podobno obdelan; to odstopanje se ne uporablja za kaleča semena in podobne proizvode, kot so kalčki stročnic; |
| --- | --- | --- |

(v)

ob upoštevanju določb Unije, ki določajo druge vrste navedbe datuma, se navedba datuma minimalnega roka trajanja ne zahteva za:

—

sveže sadje in zelenjavo, vključno s krompirjem, ki ni bil olupljen, rezan ali podobno obdelan; to odstopanje se ne uporablja za kaleča semena in podobne proizvode, kot so kalčki stročnic;

| — | vina, likerska vina, peneča vina, aromatizirana vina in podobne izdelke, pridobljene iz sadja, razen grozdja, in pijače, ki spadajo pod oznake KN 2206 00 91, 2206 00 93 in 2206 00 99 ter so proizvedene iz grozdja ali grozdnega mošta; |
| --- | --- |

—

vina, likerska vina, peneča vina, aromatizirana vina in podobne izdelke, pridobljene iz sadja, razen grozdja, in pijače, ki spadajo pod oznake KN 2206 00 91, 2206 00 93 in 2206 00 99 ter so proizvedene iz grozdja ali grozdnega mošta;

| — | pijače, ki vsebujejo 10 ali več volumenskih odstotkov alkohola; |
| --- | --- |

—

pijače, ki vsebujejo 10 ali več volumenskih odstotkov alkohola;

| — | brezalkoholne pijače, sadni sokovi, sadni nektarji in alkoholne pijače, ki vsebujejo več kot 1,2 volumenskega odstotka alkohola, v posameznih posodah z več kot pet litri, namenjenih dobavi obratom javne prehrane; |
| --- | --- |

—

brezalkoholne pijače, sadni sokovi, sadni nektarji in alkoholne pijače, ki vsebujejo več kot 1,2 volumenskega odstotka alkohola, v posameznih posodah z več kot pet litri, namenjenih dobavi obratom javne prehrane;

| — | pekovsko ali slaščičarsko pecivo, ki se glede na vrsto običajno zaužije v 24 urah po izdelavi; |
| --- | --- |

—

pekovsko ali slaščičarsko pecivo, ki se glede na vrsto običajno zaužije v 24 urah po izdelavi;

| — | kis; |
| --- | --- |

—

kis;

| — | kuhinjska sol; |
| --- | --- |

—

kuhinjska sol;

| — | kristalni sladkor; |
| --- | --- |

—

kristalni sladkor;

| — | slaščičarske izdelke, ki jih sestavlja skoraj samo aromatiziran in/ali obarvan sladkor; |
| --- | --- |

—

slaščičarske izdelke, ki jih sestavlja skoraj samo aromatiziran in/ali obarvan sladkor;

| — | žvečilni gumi in podobne izdelke za žvečenje; |
| --- | --- |

—

žvečilni gumi in podobne izdelke za žvečenje;

| (b) | datum uporabe:










  (i) | pred datumom se navede besedilo „datum uporabe“; |
| --- | --- | --- |

(b)

datum uporabe:

(i)

pred datumom se navede besedilo „datum uporabe“;

| (ii) | besedilu iz točke (i) se doda:








  — | sam datum; ali |
| --- | --- | --- |

(ii)

besedilu iz točke (i) se doda:

—

sam datum; ali

| — | napotek, kje na označbi je datum naveden. |
| --- | --- |

—

napotek, kje na označbi je datum naveden.

| (iii) | datum sestavljajo navedbe dneva, meseca in po možnosti leta, v tem zaporedju in v nekodirani obliki; |
| --- | --- |

(iii)

datum sestavljajo navedbe dneva, meseca in po možnosti leta, v tem zaporedju in v nekodirani obliki;

| (c) | datum proizvodnje:










  (i) | pred datumom se navede besedilo „Datum proizvodnje:“; |
| --- | --- | --- |

(c)

datum proizvodnje:

(i)

pred datumom se navede besedilo „Datum proizvodnje:“;

| (ii) | besedilu iz točke (i) se doda:








  — | sam datum; ali |
| --- | --- | --- |

(ii)

besedilu iz točke (i) se doda:

—

sam datum; ali

| — | napotek, kje na označbi je datum naveden; |
| --- | --- |

—

napotek, kje na označbi je datum naveden;

| (iii) | datum sestavljajo navedbe dneva, meseca in po možnosti leta, v tem zaporedju in v nekodirani obliki. |
| --- | --- |

(iii)

datum sestavljajo navedbe dneva, meseca in po možnosti leta, v tem zaporedju in v nekodirani obliki.

▐

Člen 26

Navodila za uporabo

1.   Navodila za uporabo živila se navedejo na način, ki omogoča njegovo ustrezno uporabo.
  Po potrebi se navedejo navodila o pogojih zamrzovanja in shranjevanja ter obdobje uporabe po odprtju embalaže.

2.   Komisija lahko
  z delegiranimi akti v skladu s členom 42 in pod pogoji, določenimi v členih 43 in 44
  določi pravila, kako naj so navedena navodila navedena v primeru nekaterih živil. ▐

Člen 27

Delež alkohola

1.   Pravila o navedbi volumenskega deleža alkohola so pri proizvodih, razvrščenih pod skupne tarifne številke 22.04 in 22.05, pravila, določena v posebnih določbah Unije, ki se uporabljajo za takšne proizvode.

2.   Dejanski volumenski delež alkohola v pijačah, ki vsebujejo več kot 1,2 volumenskega odstotka alkohola, razen tistih iz odstavka 1, se navede v skladu s Prilogo IX.

ODDELEK 3

OZNAČEVANJE
  HRANILNE VREDNOSTI

Člen 28

Povezava z drugo zakonodajo

1.   Določbe tega oddelka se ne uporabljajo za živila na področju uporabe naslednje zakonodaje:

| (a) | Direktive 2002/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. junija 2002 o približevanju zakonodaj držav članic o prehranskih dopolnilih (36); |
| --- | --- |

(a)

Direktive 2002/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. junija 2002 o približevanju zakonodaj držav članic o prehranskih dopolnilih (36);

| (b) | Direktive Sveta 80/777/EGS z dne 15. julija 1980 o približevanju zakonodaje držav članic o izkoriščanju in trženju naravnih mineralnih vod (37). |
| --- | --- |

(b)

Direktive Sveta 80/777/EGS z dne 15. julija 1980 o približevanju zakonodaje držav članic o izkoriščanju in trženju naravnih mineralnih vod (37).

2.   Določbe tega oddelka se uporabljajo brez poseganja v Direktivo Sveta 89/398/EGS z dne 3. maja 1989 o približevanju zakonodaje držav članic, ki se nanaša na živila za posebne prehranske namene (38), in posebne direktive iz člena 4(1) navedene direktive.

Člen 29

Vsebina

1.   Označba hranilne vrednosti vključuje (v nadaljnjem besedilu „obvezna označba hranilne vrednosti“):

| (a) | energijsko vrednost; |
| --- | --- |

(a)

energijsko vrednost;

| (b) | količine maščob, nasičenih maščobnih kislin, ▐ sladkorjev, in soli
  ; |
| --- | --- |

(b)

količine maščob, nasičenih maščobnih kislin, ▐ sladkorjev, in soli
  ;

| (c) | količine beljakovin, ogljikovih hidratov, vlaknin ter naravnih in umetnih transmaščob. |
| --- | --- |

(c)

količine beljakovin, ogljikovih hidratov, vlaknin ter naravnih in umetnih transmaščob.

Ta odstavek se ne uporablja za
  alkoholne pijače
  . Komisija pripravi poročilo po ... (39) v zvezi z uporabo tega odstavka o teh izdelkih, temu poročilu pa lahko priloži posebne ukrepe
  , sprejete z delegiranimi akti v skladu s členom 42 in pod pogoji, določenimi v členih 43 in 44, s katerimi potrošniki dobijo informacije o hranilnih vrednostih
  za te izdelke. ▐

2.   Označba hranilne vrednosti lahko
  poleg tega
  vključuje tudi količine ene ali več naslednjih snovi:

| ▐ (a) | enkrat nenasičene maščobne kisline; |
| --- | --- |

▐ (a)

enkrat nenasičene maščobne kisline;

| (b) | večkrat nenasičene maščobne kisline; |
| --- | --- |

(b)

večkrat nenasičene maščobne kisline;

| (c) | poliole; |
| --- | --- |

(c)

poliole;

| (d) | holesterol; |
| --- | --- |

(d)

holesterol;

| (e) | škrob;
  ▐ |
| --- | --- |

(e)

škrob;

▐

| (f) | minerale ali vitamine
  , prisotne v znatnih količinah glede na točko
  1 dela A Priloge X,
  v skladu z vrednostmi, navedenimi
  v točki 2 dela A Priloge X
  ; |
| --- | --- |

(f)

minerale ali vitamine
  , prisotne v znatnih količinah glede na točko
  1 dela A Priloge X,
  v skladu z vrednostmi, navedenimi
  v točki 2 dela A Priloge X
  ;

| (g) | druge snovi v smislu dela A Priloge XII in sestavne dele teh hranilnih snovi; |
| --- | --- |

(g)

druge snovi v smislu dela A Priloge XII in sestavne dele teh hranilnih snovi;

| (h) | druge snovi, kakor so opredeljene v Uredbi (ES) št. 1925/2006. |
| --- | --- |

(h)

druge snovi, kakor so opredeljene v Uredbi (ES) št. 1925/2006.

3.   Označba količine snovi, ki spadajo v eno od kategorij hranilnih snovi iz odstavka 2 ali so njeni sestavni deli, je potrebna, kadar je prisotna prehranska in/ali zdravstvena trditev.

▐

Člen 30

Izračun

1.   Količina energije se izračuna s pretvorbenimi dejavniki iz Priloge XI.

2.   Komisija
  z delegiranimi akti v skladu s členom 42 in pod pogoji, določenimi v členih 43 in 44
  določi in v Prilogo XI vključi pretvorbene dejavnike za vitamine in minerale iz točke 1 dela A Priloge X, zato da se njihova vsebnost v živilih natančneje izračuna. ▐

3.   Količine energije in hranilnih snovi iz člena 29(1) in (2) so količine v živilu, kakršno se prodaja.

Informacije se po potrebi lahko nanašajo na živilo po pripravi, pod pogojem, da so predložena dovolj natančna navodila za pripravo in se informacije nanašajo na živilo, pripravljeno za uživanje.

4.   Navedene vrednosti so, glede na posamezen primer, povprečne vrednosti
  ob izteku minimalnega roka trajanja z upoštevanjem ustrezne tolerance
  , ki temeljijo na:

| (a) | proizvajalčevi analizi živila; ali |
| --- | --- |

(a)

proizvajalčevi analizi živila; ali

| (b) | izračunu iz znanih ali dejanskih povprečnih vrednosti uporabljenih sestavin; ali |
| --- | --- |

(b)

izračunu iz znanih ali dejanskih povprečnih vrednosti uporabljenih sestavin; ali

| (c) | izračunu iz splošno veljavnih in sprejetih podatkov. |
| --- | --- |

(c)

izračunu iz splošno veljavnih in sprejetih podatkov.

Pravila za izvajanje označbe energijske vrednosti in hranilnih snovi v zvezi z natančnostjo navedenih vrednosti, kot so razlike med navedenimi vrednostmi ter vrednostmi, ugotovljenimi pri uradnih pregledih, se
  sprejmejo po tem, ko je agencija podala mnenje, z delegiranimi akti v skladu s postopkom iz člena 42 in pod pogoji, določenimi v členih 43 in 44
  .

Člen 31

Oblike navajanja

1.   Količina energije in hranilnih snovi ali njihovih sestavnih delov iz člena 29(1) in (2) se izrazi z merskimi enotami iz ▐ Priloge XII.

2.   
  „Obvezna označba hranilne vrednosti na sprednji strani“ vključuje količino energijske vrednosti v kcal, kakor je določeno v členu 29(1)(a), in obvezne hranilne vrednosti iz člena 29(1)(b), izražene v gramih.

Navedena je v jasni obliki po naslednjem vrstnem redu: energijska vrednost, maščobe, nasičene maščobne kisline, sladkorji in sol.

3.
     
  „Obvezna označba hranilne vrednosti na zadnji strani“ vključuje količino energijske vrednosti v kcal in vse obvezne hranilne snovi iz člena 29(1), po potrebi pa tudi hranilne snovi iz člena 29(2), katerih označba je neobvezna.

Navede se, kot je primerno, po vrstnem redu, ki je določen v delu C Priloge XII, in sicer na 100 g/ml in na obrok.

Navede se v obliki tabele s poravnanimi številkami.

4.   Obvezna označba hranilne vrednosti se izrazi, kot je primerno, v odstotkih referenčnih vnosov iz dela B Priloge X v razmerju do vrednosti na 100 g ali na 100 ml ali na obrok. Kadar je označba za vitamine in minerale na voljo, je prav tako izražena kot odstotek referenčnih vnosov iz točke 1 dela A Priloge X.

5.
     
  Če so izraženi podatki na podlagi odstavka 4, se neposredno ob tabeli doda: „Povprečne dnevne potrebe odrasle ženske srednjih let. Vaše dnevne potrebe so lahko drugačne.“

6.   Označba poliolov in/ali škroba in označba vrste maščobnih kislin, razen obvezne označbe nasičenih maščobnih kislin
  in transmaščob
  iz člena 29(1)(b), je navedena v skladu
  s Prilogo
  XII.

▐

Člen 32

Dodatne oblike navedbe

Poleg oblik navedbe iz člena 31(2) do (4) se označba hranilne vrednosti lahko
  dodatno, torej kot ponovitev,
  predloži v drugih oblikah navedbe,
  in po potrebi na drugem mestu na embalaži, na primer z grafičnimi prikazi ali simboli,
  če so izpolnjene naslednje osnovne zahteve:

| (a) | takšne oblike navedbe ne zavajajo potrošnika ali odvračajo pozornosti od obvezne označbe hranilne vrednosti; |
| --- | --- |

(a)

takšne oblike navedbe ne zavajajo potrošnika ali odvračajo pozornosti od obvezne označbe hranilne vrednosti;

| (b) | temeljijo na ▐ referenčnih vnosih
  v skladu z delom B Priloge X
  ali ▐ na
  veljavnih
  znanstvenih
  spoznanjih
  glede vnosa energijskih ali hranilnih snovi; |
| --- | --- |

(b)

temeljijo na ▐ referenčnih vnosih
  v skladu z delom B Priloge X
  ali ▐ na
  veljavnih
  znanstvenih
  spoznanjih
  glede vnosa energijskih ali hranilnih snovi;

| (c) | so podprte z
  znanstvenimi
  dokazi o razumevanju in uporabi navedbe informacij pri povprečnem potrošniku
  ; in |
| --- | --- |

(c)

so podprte z
  znanstvenimi
  dokazi o razumevanju in uporabi navedbe informacij pri povprečnem potrošniku
  ; in

| (d) | jih podpirajo dokazi neodvisnih potrošniških raziskav, ki kažejo, da povprečni potrošnik razume obliko navedbe.


  ▐ |
| --- | --- |

(d)

jih podpirajo dokazi neodvisnih potrošniških raziskav, ki kažejo, da povprečni potrošnik razume obliko navedbe.

▐

Člen 33

Prikaz

1.
     
  Poleg navedbe hranilne vrednosti v skladu s členoma 29 in 31 mora biti obvezno označevanje energijske vrednosti iz člena 29(1)(a) in dela B Priloge X vidno v okvirčku na spodnji desni strani prednje strani embalaže v velikosti pisave 3 mm.

2.
     
  Darilna embalaža je izvzeta iz obvezne ponovitve energijske vrednosti na prednji strani embalaže v skladu z odstavkom 1.

3.   
  Prostovoljno razširjena označba
  hranilne vrednosti v zvezi s hranilnimi snovmi iz člena 29(2) se navede skupaj na enem mestu in po potrebi v vrstnem redu, ki je določen v
  Prilogi
  XII.
  Smiselno se uporablja odstavek 1.
  ▐

4.
     
  Če je označba hranilne vrednosti za živila iz Priloge IV obvezna, ker se navaja prehranska ali zdravstvena trditev, ni nujno, da se pojavi v osrednjem vidnem polju.

5.
     
  Odstavek 1 se ne uporablja za živila, opredeljena v Direktivi 89/398/EGS in v posebnih direktivah iz člena 4(1) navedene direktive.

▐

6.   Kadar je energetska vrednost ali količina hranilnih snovi v proizvodu zanemarljiva, se lahko označba hranilne vrednosti o navedenih elementih nadomesti z izjavo, kot je „Vsebuje zanemarljivo količino ...“, v neposredni bližini označbe hranilne vrednosti.

▐

7.   Pravila v zvezi z drugimi vidiki navedbe označbe hranilne vrednosti, lahko določi Komisija
  z delegiranimi akti
  v skladu
  s členom 42 pod pogoji, določenimi v členih 43 in 44
  .

8.
     
  Komisija ... (40) predstavi ocenjevalno poročilo o obliki prikaza, opisanega v odstavkih od 1 do 7.

POGLAVJE V

PROSTOVOLJNO NAVAJANJE INFORMACIJ O ŽIVILIH

Člen 34

Zahteve

1.
     
  Prostovoljno navedene informacije se ne navedejo tako, da zavzemajo prostor, namenjen obveznim informacijam.

2.
     
  Vse pomembne informacije v zvezi s prostovoljnimi shemami informiranja o živilih, kot so veljavna merila in znanstvene študije, so dostopne javnosti.

3.
     
  Še naprej se lahko navajajo dodatne prostovoljne informacije o hranilni vrednosti za nekatere ciljne skupine, na primer otroke, če so te specifične referenčne vrednosti znanstveno dokazane, če ne zavajajo potrošnika in so v skladu s splošnimi zahtevami te uredbe.

4.   Brez poseganja v označevanje v skladu s posebno zakonodajo Unije se odstavek 5 uporabljata, kadar se država izvora ali kraj porekla živila navede prostovoljno, da se potrošnike obvesti, da živilo izvira ali ima poreklo v Uniji ali v dani državi ali kraju.

▐

5.   Za meso, razen za govedino in teletino, se država izvora ali kraj porekla lahko navede kot en sam kraj samo, kadar so živali rojene, vzrejene in zaklane v isti državi ali kraju. V drugih primerih se navedejo informacije o vsakem različnem kraju rojstva, vzreje in zakola.

▐

6.
     
  Izraz „vegetarijanski“ se ne uporablja za živila, ki so pridobljena iz živali, ki so umrle, bile zaklane ali ki umrejo kot rezultat človekovega prehranjevanja, ter za živila, ki so narejena iz takšnih proizvodov ali z njihovo pomočjo. Izraz „veganski“ se ne uporablja za živila, ki so ali so pridobljena iz ali s pomočjo živali ali živalskih proizvodov (vključno s proizvodi iz živih živali).

▐ POGLAVJE VI

NACIONALNE DOLOČBE

Člen 35

Načelo

Država članica lahko sprejme le določbe na področju informacij o živilih za potrošnike, kadar to določa ta uredba.

Člen 36

Nacionalne določbe o dodatnih obveznih podatkih

Poleg obveznih podatkov iz člena 9(1) in člena 11 lahko države članice, v skladu s postopkom iz člena 39, zahtevajo dodatne obvezne podatke za posebne vrste ali kategorije živil zaradi:

| (a) | varovanja javnega zdravja; |
| --- | --- |

(a)

varovanja javnega zdravja;

| (b) | varstva potrošnikov; |
| --- | --- |

(b)

varstva potrošnikov;

| (c) | preprečitve goljufij; |
| --- | --- |

(c)

preprečitve goljufij;

| (d) | varstva pravic industrijske in poslovne lastnine, navedb
  regionalnega
  porekla, registriranih označb porekla in preprečevanja nepoštene konkurence. |
| --- | --- |

(d)

varstva pravic industrijske in poslovne lastnine, navedb
  regionalnega
  porekla, registriranih označb porekla in preprečevanja nepoštene konkurence.

Taki ukrepi ne smejo ovirati prostega pretoka blaga na notranjem trgu.

Člen 37

Mleko in mlečni proizvodi

Države članice lahko sprejemajo ukrepe, ki odstopajo od člena 9(1) in člena 11(2), v primeru mleka in mlečnih proizvodov, ki se prodajajo v steklenicah, namenjenih za ponovno uporabo.

Komisiji nemudoma sporočijo besedilo teh ukrepov.

▐

Člen 38

Živila, ki niso predpakirana

1.   
  Kar zadeva živila, ki niso predpakirana se zagotovijo podatki iz člena 9(1)(c).

2.   
  Zagotavljanje drugih podatkov iz členov 9 in 11 je neobvezno.

3.
     
  Države članice lahko sprejmejo podrobna pravila o načinu prikazovanja podatkov iz odstavkov 1 in 2.

4.   Države članice Komisiji nemudoma sporočijo besedilo ukrepov iz odstavkov 1 in 3.

Člen 39

Postopek priglasitve

1.   Ob sklicevanju na ta člen država članica, ki meni, da je treba sprejeti novo zakonodajo o informacijah o živilih, vnaprej obvesti Komisijo in druge države članice o predvidenih ukrepih ter navede razloge za njihovo utemeljitev.

2.   Komisija se posvetuje s Stalnim odborom za prehranjevalno verigo in zdravje živali, ustanovljenim s členom 58(1) Uredbe (ES) št. 178/2002, če meni, da bi bil tak posvet koristen, ali če tako zahteva država članica.
  Komisije uvede tudi uradni postopek obveščanja vseh zainteresiranih strani v skladu z določbami iz Direktive 98/34/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. junija 1998 o določitvi postopka za zbiranje informacij na področju tehničnih standardov in tehničnih predpisov o storitvah informacijske družbe (41).

3.   Zadevna država članica lahko predvidene ukrepe sprejme šele tri mesece po obvestilu iz odstavka 1, če Komisija ne predloži negativnega mnenja.

4.   Če je mnenje Komisije negativno, sproži regulativni postopek iz člena 41(2) pred iztekom navedenega trimesečnega obdobja, da ugotovi, ali je predvidene ukrepe mogoče izvesti. Komisija lahko zahteva nekatere spremembe predvidenih ukrepov. Zadevna država članica lahko predvidene ukrepe sprejme šele, ko Komisija sprejme končno odločitev.

▐

POGLAVJE VII

IZVEDBENE DOLOČBE, DOLOČBE O SPREMEMBAH IN KONČNE DOLOČBE

Člen 40

Tehnične prilagoditve

Na podlagi določb v zvezi s spremembami Prilog II in III iz člena 11(2) in člena 22(2) lahko Komisija Prilogi spremeni. Ti ukrepi, namenjeni spreminjanju nebistvenih določb te uredbe z njenim dopolnjevanjem, se sprejmejo
  z delegiranimi akti
  v skladu
  s členom 42 in pod pogoji, določenimi v členih 43 in 44
  .

Člen 41

Odbor

1.   Komisiji pomaga Stalni odbor za prehranjevalno verigo in zdravje živali.

2.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člena 5 in 7 Sklepa 1999/468/ES, ob upoštevanju določb člena 8 Sklepa.

Rok iz člena 5(6) Sklepa 1999/468/ES je tri mesece.

▐

Člen 42

Izvajanje pooblastila

1.
     
  Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz členov 9(1)(k), 11(2), 14(1), 20(e), 22(2), 24(2), 26(2), 29(1), 30(2) in (4) ter 33(7) in 40 se prenese na Komisijo za obdobje petih let po ... (42). Komisija pripravi poročilo o pooblastilu najpozneje šest mesecev pred koncem petletnega obdobja. Prenos pooblastila se samodejno podaljša za enako obdobje, razen če Evropski parlament ali Svet pooblastilo prekliče v skladu s členom 43.

2.
     
  Takoj ko Komisija sprejeme delegirani akt, o tem istočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.

3.
     
  Pooblastilo se na Komisijo prenese pod pogoji, določenimi v členih 43 in 44.

Člen 43

Preklic pooblastila

1.
     
  Pooblastila iz členov 9(1)(k), 11(2), 14(1), 20(e), 22(2), 24(2), 26(2), 29(1), 30(2) in (4) ter 33(7) in 40 lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet.

2.
     
  Institucija, ki je začela notranji postopek o morebitnem preklicu pooblastila, si prizadeva o tem obvestiti drugo institucijo in Komisijo v razumnem roku pred sprejetjem končne odločitve, pri čemer navede pooblastila, ki bi lahko bila preklicana, ter morebitne razloge za preklic.

3.
     
  Z odločitvijo o preklicu pooblastil prenehajo veljati pooblastila, navedena v tej odločitvi. Odločitev začne veljati takoj ali na dan, ki je v njej določen. Odločitev ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov. Objavi se v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 44

Nasprotovanje delegiranim aktom

1.
     
  Evropski parlament ali Svet lahko nasprotujeta delegiranemu aktu v dveh mesecih od datuma uradnega obvestila.

Na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta se navedeni rok podaljšati za dva meseca.

2.
     
  Če do izteka tega roka niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje delegiranemu aktu, se akt objavi v Uradnem listu Evropske unije in začne veljati na dan, ki je v njem določen.

Delegirani akt se lahko objavi v Uradnem listu Evropske unije in začne veljati pred iztekom tega obdobja, če sta Evropski parlament in Svet obvestita Komisijo o nameri, da delegiranemu aktu ne bosta nasprotovala.

3.
     
  Če Evropski parlament ali Svet nasprotuje delegiranemu aktu, akt ne začne veljati. Institucija, ki nasprotuje, navede razloge za nasprotovanje delegiranemu aktu.

Člen 45

Spremembe Uredbe (ES) št. 1924/2006

V členu 7 Uredbe (ES) št. 1924/2006 se prvi in drugi odstavek nadomestita z naslednjim:

„Obveznost in načini zagotavljanja informacij na podlagi [poglavja IV, oddelek 3 Uredbe (EU) št. .../... Evropskega parlamenta in Sveta o zagotavljanju informacij o živilih potrošnikom] (43) v primeru podane zdravstvene in/ali prehranske trditve se uporabljajo smiselno, razen pri splošnem oglaševanju.

Poleg tega in odvisno od primera, se količina(-e) snovi, na katero oziroma na katere se nanašajo prehranske ali zdravstvene trditve, ki niso navedene v oznaki hranilne vrednosti, navede v istem vidnem polju kot označba hranilne vrednosti in na način, ki je v skladu s členi 30 in 31 Uredbe (EU) št. .../... [o zagotavljanju informacij o živilih potrošnikom].

Člen 46

Člen 46

Spremembe Uredbe (ES) št. 1925/2006

Spremembe Uredbe (ES) št. 1925/2006

Uredba (ES) št. 1925/2006 se spremeni:

| (1) | v členu 6 se odstavek 6 nadomesti z naslednjim:
  „6.   Živilu dodan vitamin ali mineral je prisoten v živilu vsaj v taki količini, če je ta določena, v skladu s točko 2 dela A Priloge X k Uredbi (EU) št. .../... Evropskega parlamenta in Sveta z dne ... o zagotavljanju informacij o živilih potrošnikom (44). Najmanjše količine, vključno z vsemi manjšimi količinami, se z odstopanjem od znatnih količin, navedenih zgoraj, za določena živila ali kategorije živil sprejmejo v skladu s postopkom iz člena 14(2). |
| --- | --- |

(1)

v členu 6 se odstavek 6 nadomesti z naslednjim:

„6.   Živilu dodan vitamin ali mineral je prisoten v živilu vsaj v taki količini, če je ta določena, v skladu s točko 2 dela A Priloge X k Uredbi (EU) št. .../... Evropskega parlamenta in Sveta z dne ... o zagotavljanju informacij o živilih potrošnikom (44). Najmanjše količine, vključno z vsemi manjšimi količinami, se z odstopanjem od znatnih količin, navedenih zgoraj, za določena živila ali kategorije živil sprejmejo v skladu s postopkom iz člena 14(2).

44

| (2) | v členu 7 se odstavek 3 nadomesti z naslednjim:
  „3.   Označevanje hranilne vrednosti izdelkov, ki so jim bili dodani vitamini in minerali, in ki jih zajema ta uredba, je obvezno. Informacije, ki jih je treba navesti, zajemajo informacije, določene v členu 29(1) Uredbe (EU) št. .../... [o zagotavljanju informacij o živilih potrošnikom], in skupne količine vitaminov in mineralov, kadar so dodani živilom.“ |
| --- | --- |

(2)

v členu 7 se odstavek 3 nadomesti z naslednjim:

„3.   Označevanje hranilne vrednosti izdelkov, ki so jim bili dodani vitamini in minerali, in ki jih zajema ta uredba, je obvezno. Informacije, ki jih je treba navesti, zajemajo informacije, določene v členu 29(1) Uredbe (EU) št. .../... [o zagotavljanju informacij o živilih potrošnikom], in skupne količine vitaminov in mineralov, kadar so dodani živilom.“

Člen 47

Člen 47

Razveljavitev

Razveljavitev

1.   Direktive 87/250/EGS, 94/54/ES, 1999/10/ES, 2000/13/ES, 2002/67/ES, 2004/77/ES in Uredba (ES) št. 608/2004 se razveljavijo na ... (45).

45

2.   Direktiva 90/496/EGS se razveljavi ... (46).

46

3.   Sklicevanja na razveljavljene akte se štejejo kot sklicevanja na to uredbo.

Člen 48

Člen 48

Začetek veljavnosti

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Člen 14(1) se uporablja od ... (47).

47

Členi 29 do 33 se uporabljajo od ... (47), razen v primeru živil, ki jih označijo nosilci živilske dejavnosti, ki imajo dne ... (48) manj kot
  100
  zaposlenih ter imajo letni promet in/ali letno bilančno vsoto, ki ne presega
  5 milijonov
  EUR, za katera se uporabljajo od ... (49).

47

48

100

5 milijonov

49

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V,

Za Evropski parlament

Predsednik

Za Svet

Predsednik

---

(1)  UL C 77, 31.3.2009, str. 81.

1

(2)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 16. junija 2010.

2

(3)  UL L 31, 1.2.2002, str. 1.

3

(4)  UL L 149, 11.6.2005, str. 22.

4

(5)  UL L 109, 6.5.2000, str. 29.

5

(6)  UL L 276, 6.10.1990, str. 40.

6

(7)  UL L 113, 30.4.1987, str. 57.

7

(8)  UL L 300, 23.11.1994, str. 14.

8

(9)  UL L 69, 16.3.1999, str. 22.

9

(10)  UL L 191, 19.7.2002, str. 20.

10

(11)  UL L 97, 1.4.2004, str. 44.

11

(12)  UL L 162, 30.4.2004, str. 76.

12

(13)  

  UL C 187 E, 24.7.2008, str. 160.

13

UL C 187 E, 24.7.2008, str. 160.

(14)  UL L 179, 14.7.1999, str. 1.

14

(15)  UL L 39, 13.2.2008, str. 16.

15

(16)  UL L 302, 19.10.1993, str. 1.

16

(17)  UL L 253, 11.10.1993, str. 1.

17

(18)  UL L 404, 30.12.2006, str. 9.

18

(19)  UL L 165, 30.4.2004, str. 1.

19

(20)  UL L 404, 30.12.2006, str. 26.

20

(21)  

  UL L 184, 17.7.1999, str. 23.

21

UL L 184, 17.7.1999, str. 23.

(22)  
  Datum začetka veljavnosti te uredbe.

22

Datum začetka veljavnosti te uredbe.

(23)  
  18 mesecev po datumu začetka veljavnosti te uredbe.

23

18 mesecev po datumu začetka veljavnosti te uredbe.

(24)  UL L 139, 30.4.2004, str. 1.

24

(25)  UL L 40, 11.2.1989, str. 27.

25

(26)  UL L 184, 15.7.1988, str. 61.

26

(27)  UL L 139, 30.4.2004, str. 55.

27

(28)  UL L 178, 17.7.2000, str. 1.

28

(29)  

  UL L 247, 21.9.2007, str. 17.

29

UL L 247, 21.9.2007, str. 17.

(30)  

  UL L 91, 7.4.1999, str. 29.

30

UL L 91, 7.4.1999, str. 29.

(31)  

  UL L 401, 30.12.2006, str. 1.

31

UL L 401, 30.12.2006, str. 1.

(32)  

  UL L 339, 6.12.2006, str. 16.

32

UL L 339, 6.12.2006, str. 16.

(33)  UL L 144, 4.6.1997, str. 19.

33

(34)  
  Pet let po datumu začetka veljavnosti te uredbe.

34

Pet let po datumu začetka veljavnosti te uredbe.

(35)  

  UL L 176, 6.7.1985, str. 18.

35

UL L 176, 6.7.1985, str. 18.

(36)  UL L 183, 12.7.2002, str. 51.

36

(37)  UL L 229, 30.8.1980, str. 1.

37

(38)  UL L 186, 30.6.1989, str. 27.

38

(39)  Pet let od začetka veljavnosti te uredbe.

39

(40)  
  Pet let po datumu začetka veljavnosti te uredbe.

40

Pet let po datumu začetka veljavnosti te uredbe.

(41)  

  UL L 204, 21.7.1998, str. 37.

41

UL L 204, 21.7.1998, str. 37.

(42)  
  Datum začetka veljavnosti te uredbe.

42

Datum začetka veljavnosti te uredbe.

(43)  UL L ...“.

43

(44)  UL L ...“;

44

(45)  Datum začetka veljavnosti te uredbe.

45

(46)  Pet let po datumu začetka veljavnosti te uredbe.

46

(47)  Datum prvega dne v mesecu 36 mesecev po datumu začetka veljavnosti te uredbe.

47

(48)  Datum začetka veljavnosti te uredbe.

48

(49)  Datum prvega dne v mesecu 60 mesecev po datumu začetka veljavnosti te uredbe.

49

Sreda, 16. junij 2010PRILOGA I

POSEBNA OPREDELITEV POJMOV

Iz člena 2(4)

| 1. | „Označba hranilne vrednosti“ ali „označevanje hranilne vrednosti“ pomeni informacije, ki
  določajo
  :






  (a) | energijsko vrednost; ali |
| --- | --- | --- |

1.

„Označba hranilne vrednosti“ ali „označevanje hranilne vrednosti“ pomeni informacije, ki
  določajo
  :

(a)

energijsko vrednost; ali

| (b) | energijsko vrednost ter eno ali več od naslednjih hranilnih snovi
  in njihovih sestavin:







  — | maščobe; |
| --- | --- | --- |

(b)

energijsko vrednost ter eno ali več od naslednjih hranilnih snovi
  in njihovih sestavin:

—

maščobe;

| — | ogljikove hidrate; |
| --- | --- |

—

ogljikove hidrate;

| — | vlaknine; |
| --- | --- |

—

vlaknine;

| — | beljakovine; |
| --- | --- |

—

beljakovine;

| — | sol; |
| --- | --- |

—

sol;

| — | vitamine in minerale iz točke 1 dela A Priloge X, navedene v znatnih količinah, kakor je določeno v točki 2 dela A Priloge X; |
| --- | --- |

—

vitamine in minerale iz točke 1 dela A Priloge X, navedene v znatnih količinah, kakor je določeno v točki 2 dela A Priloge X;

| 2. | „maščobe“ pomeni vsi lipidi, vključno s fosfolipidi; |
| --- | --- |

2.

„maščobe“ pomeni vsi lipidi, vključno s fosfolipidi;

| 3. | „nasičene maščobne kisline“ pomeni maščobne kisline brez dvojne vezi; |
| --- | --- |

3.

„nasičene maščobne kisline“ pomeni maščobne kisline brez dvojne vezi;

| 4. | „transmaščobe“ pomeni maščobne kisline z vsaj eno nekonjugirano dvojno vezjo ogljik-ogljik, in sicer prekinjeno z vsaj eno metilno skupino, v transkonfiguraciji; |
| --- | --- |

4.

„transmaščobe“ pomeni maščobne kisline z vsaj eno nekonjugirano dvojno vezjo ogljik-ogljik, in sicer prekinjeno z vsaj eno metilno skupino, v transkonfiguraciji;

| 5. | „enkrat nenasičene maščobne kisline“ pomeni maščobne kisline z eno cis dvojno vezjo; |
| --- | --- |

5.

„enkrat nenasičene maščobne kisline“ pomeni maščobne kisline z eno cis dvojno vezjo;

| 6. | „večkrat nenasičene maščobne kisline“ pomeni maščobne kisline s cis, cis-metilen prekinjenimi dvojnimi vezmi; |
| --- | --- |

6.

„večkrat nenasičene maščobne kisline“ pomeni maščobne kisline s cis, cis-metilen prekinjenimi dvojnimi vezmi;

| 7. | „ogljikov hidrat“ pomeni vsak ogljikov hidrat, ki ga človek presnavlja in vključuje poliole; |
| --- | --- |

7.

„ogljikov hidrat“ pomeni vsak ogljikov hidrat, ki ga človek presnavlja in vključuje poliole;

| 8. | „sladkorji“ pomeni vsi monosaharidi in disaharidi, ki jih vsebujejo živila, ne vključujejo pa poliolov
  , izomaltuloze in D-tagatoze
  ; |
| --- | --- |

8.

„sladkorji“ pomeni vsi monosaharidi in disaharidi, ki jih vsebujejo živila, ne vključujejo pa poliolov
  , izomaltuloze in D-tagatoze
  ;

| 9. | „polioli“ pomeni alkoholi, ki vsebujejo več kot dve hidroksilni skupini; |
| --- | --- |

9.

„polioli“ pomeni alkoholi, ki vsebujejo več kot dve hidroksilni skupini;

| 10 | „beljakovina“ pomeni vsebnost beljakovin, izračunana po formuli: beljakovina = celoten dušik po Kjeldahlu × 6,25
  oziroma celoten dušik po Kjeldahlu x 6,38 pri mlečnih beljakovinah; |
| --- | --- |

10

„beljakovina“ pomeni vsebnost beljakovin, izračunana po formuli: beljakovina = celoten dušik po Kjeldahlu × 6,25
  oziroma celoten dušik po Kjeldahlu x 6,38 pri mlečnih beljakovinah;

| 11. | „sol“ pomeni vsebnost soli, izračunana po formuli: sol = natrij × 2,5; |
| --- | --- |

11.

„sol“ pomeni vsebnost soli, izračunana po formuli: sol = natrij × 2,5;

| 12. | „jedilni zlati lističi“ pomeni užitno dekoracijo živil in pijač iz zlate folije v obliki kosmičev debeline okoli 0,000125 mm ali v prahu; |
| --- | --- |

12.

| 13 | „povprečna vrednost“ pomeni vrednost, ki najbolje predstavlja količino hranilne snovi, ki jo vsebuje dano živilo, in ki upošteva količine hranila v živilu glede na sezonske spremembe, način prehrane in druge dejavnike, ki lahko povzročijo spremembo dejanske vrednosti; |
| --- | --- |

13

„povprečna vrednost“ pomeni vrednost, ki najbolje predstavlja količino hranilne snovi, ki jo vsebuje dano živilo, in ki upošteva količine hranila v živilu glede na sezonske spremembe, način prehrane in druge dejavnike, ki lahko povzročijo spremembo dejanske vrednosti;

| 14. | „
  prednja stran embalaže
  “ pomeni
  stran ali površina embalaže živila
  , ki se najverjetneje prikaže ali je vidno pri normalnih ali običajnih pogojih prodaje ali uporabe. |
| --- | --- |

14.

„
  prednja stran embalaže
  “ pomeni
  stran ali površina embalaže živila
  , ki se najverjetneje prikaže ali je vidno pri normalnih ali običajnih pogojih prodaje ali uporabe.

Sreda, 16. junij 2010PRILOGA II

SESTAVINE, KI
  LAHKO POVZROČIJO
  ALERGIJE ALI PREOBČUTLJIVOSTI

| 1. | Žita, ki vsebujejo gluten (tj. pšenica, rž, ječmen, oves, pira, kamut ali njihove križane vrste), in proizvodi iz njih, razen:






  (a) | glukoznih sirupov na osnovi pšenice, vključno z dekstrozo (1); |
| --- | --- | --- |

1.

Žita, ki vsebujejo gluten (tj. pšenica, rž, ječmen, oves, pira, kamut ali njihove križane vrste), in proizvodi iz njih, razen:

(a)

glukoznih sirupov na osnovi pšenice, vključno z dekstrozo (1);

| (b) | maltodekstrinov na osnovi pšenice (1); |
| --- | --- |

(b)

maltodekstrinov na osnovi pšenice (1);

| (c) | glukoznih sirupov na osnovi ječmena; |
| --- | --- |

(c)

glukoznih sirupov na osnovi ječmena;

| (d) | žit, ki se uporabljajo za
  alkoholne
  destilate ▐. |
| --- | --- |

(d)

žit, ki se uporabljajo za
  alkoholne
  destilate ▐.

| 2. | Raki in proizvodi iz njih. |
| --- | --- |

2.

Raki in proizvodi iz njih.

| 3. | Jajca in proizvodi iz njih. |
| --- | --- |

3.

Jajca in proizvodi iz njih.

| 4. | Ribe in proizvodi iz njih, razen:






  (a) | ribje želatine, ki se uporablja kot nosilna snov za vitamine ali karotenoide; |
| --- | --- | --- |

4.

Ribe in proizvodi iz njih, razen:

(a)

ribje želatine, ki se uporablja kot nosilna snov za vitamine ali karotenoide;

| (b) | ribje želatine ali želatine iz ribjih mehurjev, ki se uporablja kot sredstvo za bistrenje piva in vina. |
| --- | --- |

(b)

ribje želatine ali želatine iz ribjih mehurjev, ki se uporablja kot sredstvo za bistrenje piva in vina.

| 5. | Arašidi in proizvodi iz njih. |
| --- | --- |

5.

Arašidi in proizvodi iz njih.

| 6. | Zrnje soje in proizvodi iz njega, razen:






  (a) | popolnoma rafiniranega sojinega olja in maščob (1); |
| --- | --- | --- |

6.

Zrnje soje in proizvodi iz njega, razen:

(a)

popolnoma rafiniranega sojinega olja in maščob (1);

| (b) | naravnih zmesi tokoferola (E306), naravnega D-alfa-tokoferola, naravnega D-alfa-tokoferol acetata, naravnega D-alfa-tokoferol sukcinata iz soje; |
| --- | --- |

(b)

naravnih zmesi tokoferola (E306), naravnega D-alfa-tokoferola, naravnega D-alfa-tokoferol acetata, naravnega D-alfa-tokoferol sukcinata iz soje;

| (c) | rastlinskih sterolov in estrov rastlinskih sterolov iz sojinega olja; |
| --- | --- |

(c)

rastlinskih sterolov in estrov rastlinskih sterolov iz sojinega olja;

| (d) | rastlinskih estrov stanola, proizvedenih iz sterolov iz sojinega olja. |
| --- | --- |

(d)

rastlinskih estrov stanola, proizvedenih iz sterolov iz sojinega olja.

| 7. | Mleko in mlečni proizvodi (ki vsebujejo laktozo), razen:






  (a) | sirotke, ki se uporablja za
  alkoholne
  destilate ▐; |
| --- | --- | --- |

7.

Mleko in mlečni proizvodi (ki vsebujejo laktozo), razen:

(a)

sirotke, ki se uporablja za
  alkoholne
  destilate ▐;

| (b) | laktitola. |
| --- | --- |

(b)

laktitola.

| 8. | Oreški, in sicer mandlji (Amygdalus communis L.), lešniki (Corylus avellana), orehi (Juglans regia), indijski oreščki (Anacardium occidentale), ameriški orehi (Carya illinoinensis (Wangenh.) K. Koch), brazilski oreščki (Bertholletia excelsa), pistacija (Pistacia vera), makadamija in orehi Queensland (Macadamia ternifolia), ter proizvodi iz njih, razen:






  (a) | oreškov, ki se uporabljajo za
  alkoholne
  destilate ▐. |
| --- | --- | --- |

8.

Oreški, in sicer mandlji (Amygdalus communis L.), lešniki (Corylus avellana), orehi (Juglans regia), indijski oreščki (Anacardium occidentale), ameriški orehi (Carya illinoinensis (Wangenh.) K. Koch), brazilski oreščki (Bertholletia excelsa), pistacija (Pistacia vera), makadamija in orehi Queensland (Macadamia ternifolia), ter proizvodi iz njih, razen:

(a)

oreškov, ki se uporabljajo za
  alkoholne
  destilate ▐.

| 9. | Listna zelena in proizvodi iz nje. |
| --- | --- |

9.

Listna zelena in proizvodi iz nje.

| 10. | Gorčično seme in proizvodi iz njega. |
| --- | --- |

10.

Gorčično seme in proizvodi iz njega.

| 11. | Sezamovo seme in proizvodi iz njega. |
| --- | --- |

11.

Sezamovo seme in proizvodi iz njega.

| 12. | Žveplov dioksid in sulfiti v koncentraciji več kot 10 mg/kg ali 10 mg/l, izraženi kot SO2

  v izdelku, ki je namenjen zaužitju
  . |
| --- | --- |

12.

Žveplov dioksid in sulfiti v koncentraciji več kot 10 mg/kg ali 10 mg/l, izraženi kot SO2

  v izdelku, ki je namenjen zaužitju
  .

| 13. | Volčji bob in proizvodi iz njega. |
| --- | --- |

13.

Volčji bob in proizvodi iz njega.

| 14. | Mehkužci in proizvodi iz njih. |
| --- | --- |

14.

Mehkužci in proizvodi iz njih.

---

(1)  In proizvodov iz njih, če ni verjetno, da bi se zaradi postopka njihove predelave povečala stopnja alergenosti, kakršna po ocenah EFSA velja za ustrezni proizvod, iz katerega ti izhajajo.

Sreda, 16. junij 2010PRILOGA III

ŽIVILA, ZA KATERA JE TREBA PRI OZNAČEVANJU VKLJUČITI ENEGA ALI VEČ DODATNIH PODATKOV

| VRSTA ALI KATEGORIJA ŽIVILA | PODATKI |
| --- | --- |
| 1.   ŽIVILA, PAKIRANA Z NEKATERIMI PLINI |
| 1.1 | Živila, katerih rok uporabnosti je podaljšan z uporabo plinov za pakiranje, dovoljenih v skladu z Direktivo 89/107/EGS. |

VRSTA ALI KATEGORIJA ŽIVILA

PODATKI

ŽIVILA, PAKIRANA Z NEKATERIMI PLINI

1.1

Živila, katerih rok uporabnosti je podaljšan z uporabo plinov za pakiranje, dovoljenih v skladu z Direktivo 89/107/EGS.

„pakirano v kontrolirani atmosferi“

2.
     
  MESNI IZDELKI IZ POSEBNEGA ZAKOLA

| 2.1 | Meso in mesni izdelki iz živali, ki pred zakolom niso bile omamljene oziroma so bile obredno zaklane. |
| --- | --- |

2.1

„meso iz zakola brez omamljenja“

ŽIVILA, KI VSEBUJEJO SLADILA

| 3.1 | Živila, ki vsebujejo sladilo ali sladila, dovoljena v skladu z Direktivo 89/107/EGS. |
| --- | --- |

3.1

Živila, ki vsebujejo sladilo ali sladila, dovoljena v skladu z Direktivo 89/107/EGS.

„s sladilom(-i)“, ta navedba je navedena ob imenu živila
  v osrednjem vidnem polju

| 3.2 | Živila, ki vsebujejo dodan sladkor ali sladkorje in sladilo ali sladila, dovoljena v skladu z Direktivo 89/107/EGS. |
| --- | --- |

3.2

Živila, ki vsebujejo dodan sladkor ali sladkorje in sladilo ali sladila, dovoljena v skladu z Direktivo 89/107/EGS.

„s sladkorjem(-i) in sladilom(-i)“, ta navedba je navedena ob imenu živila

| 3.3 | Živila, ki vsebujejo aspartam, dovoljen v skladu z Direktivo 89/107/EGS. |
| --- | --- |

3.3

Živila, ki vsebujejo aspartam, dovoljen v skladu z Direktivo 89/107/EGS.

„vsebuje
  aspartam
  “

| 3.4 | Živila, ki vsebujejo več kot 10 % dodanih poliolov, dovoljenih v skladu z Direktivo 89/107/EGS. |
| --- | --- |

3.4

Živila, ki vsebujejo več kot 10 % dodanih poliolov, dovoljenih v skladu z Direktivo 89/107/EGS.

„prekomerno uživanje lahko ima odvajalni učinek“

ŽIVILA, KI VSEBUJEJO GLICIRIZINSKO KISLINO ALI AMONIJEVO SOL TE KISLINE

| 4.1 | Slaščice ali pijače, ki vsebujejo glicirizinsko kislino ali amonijevo sol te kisline zaradi dodajanja snovi kot take ali sladkega korena Glycyrrhiza glabra pri koncentraciji 100 mg/kg ali 10 mg/l ali več. |
| --- | --- |

4.1

Slaščice ali pijače, ki vsebujejo glicirizinsko kislino ali amonijevo sol te kisline zaradi dodajanja snovi kot take ali sladkega korena Glycyrrhiza glabra pri koncentraciji 100 mg/kg ali 10 mg/l ali več.

Navedba „vsebuje sladki koren“ se doda takoj za seznamom sestavin, razen če je izraz „sladki koren“ že na seznamu sestavin ali v imenu živila. Če seznama sestavin ni, se navedba doda imenu živila.

| 4.2 | Slaščice, ki vsebujejo glicirizinsko kislino ali amonijevo sol te kisline zaradi dodajanja snovi kot take ali sladkega korena Glycyrrhiza glabra pri koncentraciji 4 g/kg ali več. |
| --- | --- |

4.2

Slaščice, ki vsebujejo glicirizinsko kislino ali amonijevo sol te kisline zaradi dodajanja snovi kot take ali sladkega korena Glycyrrhiza glabra pri koncentraciji 4 g/kg ali več.

Navedba „vsebuje sladki koren – ljudje s povišanim krvnim tlakom naj se izogibajo prekomernemu uživanju“ se doda takoj po seznamu sestavin. Če seznama sestavin ni, se navedba doda imenu živila.

| 4.3 | Pijače, ki vsebujejo glicirizinsko kislino ali amonijevo sol te kisline zaradi dodajanja snovi kot take ali sladkega korena Glycyrrhiza glabra pri koncentraciji 50 mg/l ali več, ali 300 mg/l ali več v primeru pijač, ki vsebujejo več kot 1,2 volumenskega odstotka alkohola (1). |
| --- | --- |

4.3

Pijače, ki vsebujejo glicirizinsko kislino ali amonijevo sol te kisline zaradi dodajanja snovi kot take ali sladkega korena Glycyrrhiza glabra pri koncentraciji 50 mg/l ali več, ali 300 mg/l ali več v primeru pijač, ki vsebujejo več kot 1,2 volumenskega odstotka alkohola (1).

Navedba „vsebuje sladki koren – ljudje s povišanim krvnim tlakom naj se izogibajo prekomernemu uživanju“ se doda takoj po seznamu sestavin. Če seznama sestavin ni, se navedba doda imenu živila.

5.
     
  ŽIVILA, KI VSEBUJEJO GLUTAMINSKE KISLINE ALI NJIHOVE SOLI

| 5.1 | Živila, ki vsebujejo enega ali več naslednjih aditivov: E620, E621, E622, E623, E624 in E625 |
| --- | --- |

5.1

„vsebuje sestavine, ki povečujejo tek“

6.
     
  MESO IZ KOMBINIRANIH DELOV MESA

| 6.1 | Meso iz kombiniranih delov mesa, ki lahko daje vtis, da je narejeno iz enega kosa |
| --- | --- |

6.1

„vsebuje kombinirane dele mesa“, ta navedba je navedena ob imenu živila

PIJAČE Z VISOKO VSEBNOSTJO KOFEINA

| 7.1 | Pijače, razen tistih na podlagi kave, čaja ali izvlečka kave ali čaja, pri katerih ime živila vključuje izraz „kava“ ali „čaj“, ki:






  — | so namenjene uživanju brez spremembe in vsebujejo kofein, iz katerega koli vira, v deležu, ki presega 150 miligramov na liter, ali |
| --- | --- | --- |

7.1

Pijače, razen tistih na podlagi kave, čaja ali izvlečka kave ali čaja, pri katerih ime živila vključuje izraz „kava“ ali „čaj“, ki:

—

so namenjene uživanju brez spremembe in vsebujejo kofein, iz katerega koli vira, v deležu, ki presega 150 miligramov na liter, ali

| — | so v zgoščeni obliki ali posušene in po rekonstituciji vsebujejo kofein iz katerega koli vira, v deležu, ki presega 150 miligramov na liter. |
| --- | --- |

—

so v zgoščeni obliki ali posušene in po rekonstituciji vsebujejo kofein iz katerega koli vira, v deležu, ki presega 150 miligramov na liter.

Navedba „visoka vsebnost kofeina“ je v istem vidnem polju kot ime pijače, sledi ji sklic v oklepaju in v skladu s členom 14(4) te uredbe na vsebnost kofeina, izraženo v mg/100 ml.

ŽIVILA Z DODANIMI FITOSTEROLI, ESTRI FITOSTEROLOV, FITOSTANOLI ALI ESTRI FITOSTANOLOV

| 8.1 | Živila ali živilske sestavine z dodanimi fitosteroli, estri fitosterolov, fitostanoli ali estri fitostanolov. |
| --- | --- |

8.1

Živila ali živilske sestavine z dodanimi fitosteroli, estri fitosterolov, fitostanoli ali estri fitostanolov.

| (1) | Navedba „z dodanimi rastlinskimi steroli“ ali „z dodanimi rastlinskimi stanoli“ v istem vidnem polju kot ime živila; |
| --- | --- |

(1)

Navedba „z dodanimi rastlinskimi steroli“ ali „z dodanimi rastlinskimi stanoli“ v istem vidnem polju kot ime živila;

| (2) | količina dodanih fitosterolov, estrov fitosterolov, fitostanolov ali estrov fitostanolov (izražena v odstotkih ali v gramih prostih rastlinskih sterolov/rastlinskih stanolov na 100 g ali 100 ml živila) se navede na seznamu sestavin; |
| --- | --- |

(2)

količina dodanih fitosterolov, estrov fitosterolov, fitostanolov ali estrov fitostanolov (izražena v odstotkih ali v gramih prostih rastlinskih sterolov/rastlinskih stanolov na 100 g ali 100 ml živila) se navede na seznamu sestavin;

| (3) | navede se izjava, da je živilo namenjeno izključno ljudem, ki si želijo znižati višino holesterola v krvi; |
| --- | --- |

(3)

navede se izjava, da je živilo namenjeno izključno ljudem, ki si želijo znižati višino holesterola v krvi;

| (4) | navede se izjava, da morajo bolniki, ki jemljejo zdravila za znižanje holesterola, proizvod uživati pod nadzorom zdravnika; |
| --- | --- |

(4)

navede se izjava, da morajo bolniki, ki jemljejo zdravila za znižanje holesterola, proizvod uživati pod nadzorom zdravnika;

| (5) | navede se zlahka vidna izjava, da živilo morda ni prehransko ustrezno za nosečnice ali doječe matere in otroke, mlajše od 5 let; |
| --- | --- |

(5)

navede se zlahka vidna izjava, da živilo morda ni prehransko ustrezno za nosečnice ali doječe matere in otroke, mlajše od 5 let;

| (6) | nasvet, da je treba živilo uporabljati kot del uravnotežene in raznolike prehrane, ki vključuje redno uživanje sadja in zelenjave, da se ohranja količina karotinoida; |
| --- | --- |

(6)

nasvet, da je treba živilo uporabljati kot del uravnotežene in raznolike prehrane, ki vključuje redno uživanje sadja in zelenjave, da se ohranja količina karotinoida;

| (7) | v istem vidnem polju kot izjava iz točke (3) se navede izjava, da se je treba izogibati uživanja več kakor 3 g dodanih rastlinskih sterolov/rastlinskih stanolov na dan; |
| --- | --- |

(7)

v istem vidnem polju kot izjava iz točke (3) se navede izjava, da se je treba izogibati uživanja več kakor 3 g dodanih rastlinskih sterolov/rastlinskih stanolov na dan;

| (8) | opredelitev zadevnega obroka živila ali živilske sestavine (po možnosti v g ali ml) s količino rastlinskega sterola/rastlinskega stanola, ki ga vsebuje vsak obrok. |
| --- | --- |

(8)

opredelitev zadevnega obroka živila ali živilske sestavine (po možnosti v g ali ml) s količino rastlinskega sterola/rastlinskega stanola, ki ga vsebuje vsak obrok.

9.
     
  PROIZVODI IZ MESA IN PERUTNINE

| 9.1 | Piščančji izdelki pri proizvodnji katerih so bile uporabljene goveje ali prašičje beljakovine |
| --- | --- |

9.1

Uporaba goveje ali prašičje beljakovine morajo biti vedno jasno označena na embalaži.

---

(1)  Ta koncentracija se uporablja za izdelke, ki so kot taki pripravljeni za uporabo ali rekonstituirani v skladu z navodili proizvajalcev.

Sreda, 16. junij 2010PRILOGA IV

ŽIVILA, KI SO IZVZETA IZ ZAHTEVE PO
  OBVEZNEM OZNAČEVANJU
  HRANILNE VREDNOSTI

| — | sveže sadje in sveža zelenjava ter nepredelani
  proizvodi, ki zajemajo eno sestavino ali kategorijo sestavin; |
| --- | --- |

—

sveže sadje in sveža zelenjava ter nepredelani
  proizvodi, ki zajemajo eno sestavino ali kategorijo sestavin;

| — | predelani proizvodi, ki so bili le v enem postopku predelave z dimljenjem ali zorenjem in zajemajo eno sestavino ali kategorijo sestavin; |
| --- | --- |

—

predelani proizvodi, ki so bili le v enem postopku predelave z dimljenjem ali zorenjem in zajemajo eno sestavino ali kategorijo sestavin;

| — | naravne mineralne vode ali druge
  vode za prehranjevanje ljudi, vključno s tistimi, v katerih so edine dodane sestavine ogljikov dioksid in/ali arome; |
| --- | --- |

—

naravne mineralne vode ali druge
  vode za prehranjevanje ljudi, vključno s tistimi, v katerih so edine dodane sestavine ogljikov dioksid in/ali arome;

| — | zelišča,
  arome,
  začimbe,
  začimbna sredstva in
  njihove mešanice; |
| --- | --- |

—

zelišča,
  arome,
  začimbe,
  začimbna sredstva in
  njihove mešanice;

| — | sol in nadomestki soli; |
| --- | --- |

—

sol in nadomestki soli;

| — | sladkor in nove vrste sladkorjev; |
| --- | --- |

—

sladkor in nove vrste sladkorjev;

| — | različne vrste moke; |
| --- | --- |

—

različne vrste moke;

| — | proizvodi, ki jih zajema Direktiva 1999/4/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. februarja 1999 o kavnih in cikorijinih ekstraktih (1), cela ali mleta zrna kave in cela ali mleta dekofeinizirana zrna kave; |
| --- | --- |

—

proizvodi, ki jih zajema Direktiva 1999/4/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. februarja 1999 o kavnih in cikorijinih ekstraktih (1), cela ali mleta zrna kave in cela ali mleta dekofeinizirana zrna kave;

| — | zeliščni poparek, čaj, dekofeiniziran čaj, instant čaj ali čaj, topen v vodi, ali čajni ekstrakt, dekofeiniziran instant čaj ali čaj, topen v vodi, ali čajni ekstrakt, ki ne vsebujejo dodanih sestavin; |
| --- | --- |

—

zeliščni poparek, čaj, dekofeiniziran čaj, instant čaj ali čaj, topen v vodi, ali čajni ekstrakt, dekofeiniziran instant čaj ali čaj, topen v vodi, ali čajni ekstrakt, ki ne vsebujejo dodanih sestavin;

| — | fermentirani kisi in nadomestki kisov, vključno s tistimi, v katerih je edina dodana sestavina aroma; |
| --- | --- |

—

fermentirani kisi in nadomestki kisov, vključno s tistimi, v katerih je edina dodana sestavina aroma;

| — | arome; |
| --- | --- |

—

arome;

| — | aditivi za živila; |
| --- | --- |

—

aditivi za živila;

| — | pomožna tehnološka sredstva; |
| --- | --- |

—

pomožna tehnološka sredstva;

| — | živilski encimi; |
| --- | --- |

—

živilski encimi;

| — | živila – barvila; |
| --- | --- |

—

živila – barvila;

| — | jedilni zlati lističi; |
| --- | --- |

—

jedilni zlati lističi;

| — | želatina; |
| --- | --- |

—

želatina;

| — | želirne sestavine za džem; |
| --- | --- |

—

želirne sestavine za džem;

| — | kvas; |
| --- | --- |

—

kvas;

| — | izdelki žvečilnih gumijev |
| --- | --- |

—

izdelki žvečilnih gumijev

| — | živila s sezonskim, razkošnim in darilnim videzom ali embalažo; |
| --- | --- |

—

živila s sezonskim, razkošnim in darilnim videzom ali embalažo;

| — | sezonske slaščice in figure iz sladkorja in čokolade; |
| --- | --- |

—

sezonske slaščice in figure iz sladkorja in čokolade;

| — | mešani skupinski paketi; |
| --- | --- |

—

mešani skupinski paketi;

| — | izbori izdelkov; |
| --- | --- |

—

izbori izdelkov;

| — | živila v embalaži ali posodi, katere največja površina je manjša od
  75 cm2; energijska vrednost, kot je določena v členu 29(1)(a), se navede v osrednjem vidnem polju na oznaki; |
| --- | --- |

—

živila v embalaži ali posodi, katere največja površina je manjša od
  75 cm2; energijska vrednost, kot je določena v členu 29(1)(a), se navede v osrednjem vidnem polju na oznaki;

| — | živila, ki jih prodajajo posamezniki v okviru občasne dejavnosti in ne kot del podjetja, ki vključuje določeno stalno dejavnost in stopnjo organizacije; |
| --- | --- |

—

živila, ki jih prodajajo posamezniki v okviru občasne dejavnosti in ne kot del podjetja, ki vključuje določeno stalno dejavnost in stopnjo organizacije;

| — | živila, ki niso predpakirana, vključno z izdelki iz obratov javne prehrane, namenjena neposrednemu zaužitju; |
| --- | --- |

—

živila, ki niso predpakirana, vključno z izdelki iz obratov javne prehrane, namenjena neposrednemu zaužitju;

| — | ročno narejeni proizvodi; |
| --- | --- |

—

ročno narejeni proizvodi;

| — | živila v neposredni kmetijski prodaji; |
| --- | --- |

—

živila v neposredni kmetijski prodaji;

| — | živila, ki jih
  mala podjetja v
  majhnih
  količinah
  proizvodov neposredno
  dobavljajo
  končnemu potrošniku ali lokalnim maloprodajnim podjetjem, ki neposredno dobavljajo končnemu potrošniku; |
| --- | --- |

—

živila, ki jih
  mala podjetja v
  majhnih
  količinah
  proizvodov neposredno
  dobavljajo
  končnemu potrošniku ali lokalnim maloprodajnim podjetjem, ki neposredno dobavljajo končnemu potrošniku;

| — | živila v notranji embalaži, ki niso namenjena prodaji brez zunanje embalaže (informacije o hranilni vrednosti se zagotovijo na zunanji embalaži, razen če spadajo v kategorijo živil, ki so izključena iz te priloge); |
| --- | --- |

—

živila v notranji embalaži, ki niso namenjena prodaji brez zunanje embalaže (informacije o hranilni vrednosti se zagotovijo na zunanji embalaži, razen če spadajo v kategorijo živil, ki so izključena iz te priloge);

| — | živila v količinah, manjših od 5 g/ml; |
| --- | --- |

—

živila v količinah, manjših od 5 g/ml;

| — | neizbrisno označene steklenice. |
| --- | --- |

—

neizbrisno označene steklenice.

---

(1)  UL L 66, 13.3.1999, str. 26.

Sreda, 16. junij 2010PRILOGA V

IME ŽIVILA IN POSEBNI SPREMNI PODATKI

DEL A –   IME ŽIVILA

| 1. | V državi članici trženja je dovoljena uporaba imena živila, pod katerim se proizvod zakonito proizvaja in trži v državi članici proizvodnje.
  Kadar pa uporaba drugih določb te uredbe, zlasti tistih iz člena 9, potrošnikom v državi članici trženja ne bi omogočila razpoznavanja dejanske narave živila in njegovega razlikovanja od živil, s katerim bi ga lahko zamenjali, ime živila spremljajo druge opisne informacije, ki se navedejo v
  istem vidnem polju kot ime živila in so zapisane v jasni in lahko čitljivi pisavi
  . |
| --- | --- |

1.

V državi članici trženja je dovoljena uporaba imena živila, pod katerim se proizvod zakonito proizvaja in trži v državi članici proizvodnje.

Kadar pa uporaba drugih določb te uredbe, zlasti tistih iz člena 9, potrošnikom v državi članici trženja ne bi omogočila razpoznavanja dejanske narave živila in njegovega razlikovanja od živil, s katerim bi ga lahko zamenjali, ime živila spremljajo druge opisne informacije, ki se navedejo v
  istem vidnem polju kot ime živila in so zapisane v jasni in lahko čitljivi pisavi
  .

| 2. | V izjemnih primerih se ime živila države članice proizvodnje ne uporablja v državi članici trženja, kadar se tako poimenovano živilo glede sestave ali proizvodnje tako razlikuje od živila, znanega pod tem imenom, da določbe točke 1 ne zadostujejo za zagotovitev pravilne obveščenosti potrošnika v državi članici trženja. |
| --- | --- |

2.

V izjemnih primerih se ime živila države članice proizvodnje ne uporablja v državi članici trženja, kadar se tako poimenovano živilo glede sestave ali proizvodnje tako razlikuje od živila, znanega pod tem imenom, da določbe točke 1 ne zadostujejo za zagotovitev pravilne obveščenosti potrošnika v državi članici trženja.

| 3. | Ime, zaščiteno kot intelektualna lastnina, blagovna znamka ali izmišljeno ime, ne sme nadomestiti imena živila. |
| --- | --- |

3.

Ime, zaščiteno kot intelektualna lastnina, blagovna znamka ali izmišljeno ime, ne sme nadomestiti imena živila.

DEL B –   OBVEZNI SPREMNI PODATKI OB IMENU ŽIVILA

| 1. | Ime živila vključuje ali ga spremljajo navedbe o fizikalnem stanju živila ali posebni obdelavi živila (na primer v prahu,
  ponovno zamrznjeno,
  zamrznjeno sušeno, globoko zamrznjeno, hitro zamrznjeno,
  odtajano,
  koncentrirano, dimljeno), v vsakem primeru, v katerem bi opustitev take navedbe lahko zavedla kupca. |
| --- | --- |

1.

Ime živila vključuje ali ga spremljajo navedbe o fizikalnem stanju živila ali posebni obdelavi živila (na primer v prahu,
  ponovno zamrznjeno,
  zamrznjeno sušeno, globoko zamrznjeno, hitro zamrznjeno,
  odtajano,
  koncentrirano, dimljeno), v vsakem primeru, v katerem bi opustitev take navedbe lahko zavedla kupca.

| 2. | Živila, ki so bila obdelana z ionizirajočim sevanjem, morajo nositi eno od naslednjih navedb:
  „obsevano“ ali „obdelano z ionizirajočim sevanjem“. |
| --- | --- |

2.

Živila, ki so bila obdelana z ionizirajočim sevanjem, morajo nositi eno od naslednjih navedb:

„obsevano“ ali „obdelano z ionizirajočim sevanjem“.

| 3. | Pri mesnih izdelkih v obliki kosa, rezine, dela, porcije mesa ali soljenega mesa ter pri ribjih izdelkih so v imenu živila navedene vse dodane sestavine živalskega izvora, ki niso enake večini osnovnega živalskega izdelka. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Ime živila na oznaki mesnega izdelka v obliki kosa, rezine, dela, porcije mesa ali soljenega mesa vsebuje navedbo:









  (a) | vseh dodanih sestavin drugačnega živalskega izvora od preostalega mesa; in |
| --- | --- | --- |

4.

(a)

vseh dodanih sestavin drugačnega živalskega izvora od preostalega mesa; in

| (b) | dodane vode v naslednjih primerih:








  — | pri kuhanem in nekuhanem mesu ali kuhanem soljenem mesu dodano vodo, ki presega 5 % teže izdelka, |
| --- | --- | --- |

(b)

dodane vode v naslednjih primerih:

—

pri kuhanem in nekuhanem mesu ali kuhanem soljenem mesu dodano vodo, ki presega 5 % teže izdelka,

| — | pri nekuhanem soljenem mesu dodano vodo, ki presega 10 % teže izdelka. |
| --- | --- |

—

pri nekuhanem soljenem mesu dodano vodo, ki presega 10 % teže izdelka.

| 5. | Pri imenu živila na oznaki izdelka iz ribjega mesa v obliki kosa, fileta, rezine ali porcije ribe je treba navesti:









  (a) | dodane sestavine iz zelenjave ali mesa, ki ni ribjega izvora; in |
| --- | --- | --- |

5.

(a)

dodane sestavine iz zelenjave ali mesa, ki ni ribjega izvora; in

| (b) | dodano vodo, ki presega 5 % teže izdelka. |
| --- | --- |

(b)

dodano vodo, ki presega 5 % teže izdelka.

DEL C –   POSEBNE ZAHTEVE V ZVEZI S POIMENOVANJEM „MLETEGA MESA“

| 1. | Merila glede sestavin, preverjena na podlagi dnevnega povprečja: | Vsebnost maščob | Razmerje med vezivnim tkivom in
  mesnimi beljakovinami |
| --- | --- | --- | --- |
| – | pusto mleto meso |

1.

Merila glede sestavin, preverjena na podlagi dnevnega povprečja:

Vsebnost maščob

Razmerje med vezivnim tkivom in

mesnimi beljakovinami

–

pusto mleto meso

≤ 7 %

≤ 12

| – | mleto čisto goveje meso |
| --- | --- |

–

mleto čisto goveje meso

≤ 20 %

≤ 15

| – | mleto meso, ki vsebuje prašičje meso |
| --- | --- |

–

mleto meso, ki vsebuje prašičje meso

≤ 30 %

≤ 18

| – | mleto meso drugih vrst |
| --- | --- |

–

mleto meso drugih vrst

≤ 25 %

≤ 15

| 2. | Z odstopanjem od zahtev iz poglavja IV oddelka V Priloge III k Uredbi (ES) št. 853/2004 oznaka vsebuje tudi naslednje besede: | „odstotek maščob manjši od ...“, |
| --- | --- | --- |

2.

Z odstopanjem od zahtev iz poglavja IV oddelka V Priloge III k Uredbi (ES) št. 853/2004 oznaka vsebuje tudi naslednje besede:

„odstotek maščob manjši od ...“,

| | „razmerje med vezivnim tkivom in mesnimi beljakovinami manjše od...“ |
| --- | --- |

„razmerje med vezivnim tkivom in mesnimi beljakovinami manjše od...“

| 3. | Države članice lahko dovolijo dajanje mletega mesa, ki ni skladno z merili iz točke 1 tega dela, na svoj nacionalni trg pod nacionalno oznako, ki je ni mogoče zamenjati z oznakami iz člena 5(1) Uredbe (ES) št. 853/2004. |
| --- | --- |

3.

Države članice lahko dovolijo dajanje mletega mesa, ki ni skladno z merili iz točke 1 tega dela, na svoj nacionalni trg pod nacionalno oznako, ki je ni mogoče zamenjati z oznakami iz člena 5(1) Uredbe (ES) št. 853/2004.

DEL D –
     
  POSEBNE ZAHTEVE V ZVEZI S POIMENOVANJEM ČREV ZA KLOBASE

Na seznamu sestavin se črevo za klobase navede takole:

| — | „naravno črevo“, če izvira iz prebavnega trakta parkljarjev in se uporablja za izdelavo klobas; |
| --- | --- |

—

„naravno črevo“, če izvira iz prebavnega trakta parkljarjev in se uporablja za izdelavo klobas;

| — | „umetno črevo“ v drugih primerih. |
| --- | --- |

—

„umetno črevo“ v drugih primerih.

Če umetno črevo ni užitno, mora biti to označeno.

DEL E –
     
  PRODAJNA IMENA ZA ŽIVILA, KI DAJEJO VTIS DRUGIH ŽIVIL (SPODNJI SEZNAM VSEBUJE PRIMERE)

Živila, ki dajejo vtis drugih živil, ali pri katerih je bila ena od sestavin nadomeščena s ponaredkom, se označijo tako:

| Razlika v vrsti, kakovosti in sestavi | Prodajno ime |
| --- | --- |
| V primerjavi s sirom, nadomestitev mlečne maščobe z rastlinsko maščobo deloma ali v celoti | „ponarejen sir“ |
| V primerjavi s šunko, spremenjena sestava, ki vsebuje sesekljane sestavine s precej nižjo vsebnostjo mesa; | „ponarejena šunka“ |

Razlika v vrsti, kakovosti in sestavi

Prodajno ime

V primerjavi s sirom, nadomestitev mlečne maščobe z rastlinsko maščobo deloma ali v celoti

„ponarejen sir“

V primerjavi s šunko, spremenjena sestava, ki vsebuje sesekljane sestavine s precej nižjo vsebnostjo mesa;

„ponarejena šunka“

Sreda, 16. junij 2010PRILOGA VI

NAVEDBA IN POIMENOVANJE SESTAVIN

DEL A –   POSEBNE DOLOČBE V ZVEZI Z NAVEDBO SESTAVIN V PADAJOČEM ZAPOREDJU GLEDE NA TEŽO

| Kategorija sestavine | Določba v zvezi z navedbo glede na težo |
| --- | --- |
| 1. | Dodana voda in hitro hlapljivi izdelki. |

Kategorija sestavine

Določba v zvezi z navedbo glede na težo

1.

Dodana voda in hitro hlapljivi izdelki.

Navedejo se v zaporedju glede na svojo težo v končnem proizvodu. Količina dodane vode kot sestavine v živilu se izračuna tako, da se od skupne količine končnega proizvoda odšteje skupna količina drugih uporabljenih sestavin. Te količine ni treba upoštevati, če po masi ne presega 5 % teže končnega proizvoda.

| 2. | Sestavine, uporabljene v zgoščeni ali dehidrirani obliki in rekonstituirane med proizvodnjo. |
| --- | --- |

2.

Sestavine, uporabljene v zgoščeni ali dehidrirani obliki in rekonstituirane med proizvodnjo.

Lahko se navedejo v zaporedju glede na svojo težo pred koncentracijo ali dehidracijo.

| 3. | Sestavine, uporabljene v zgoščenih ali dehidriranih živilih, ki so namenjena rekonstituciji z dodatkom vode. |
| --- | --- |

3.

Sestavine, uporabljene v zgoščenih ali dehidriranih živilih, ki so namenjena rekonstituciji z dodatkom vode.

Navedejo se lahko glede na zaporedje deležev v rekonstituiranem proizvodu, če seznam sestavin spremlja navedba „sestavine v rekonstituiranem proizvodu“ ali „sestavine proizvoda, pripravljenega za uporabo“.

| 4. | Sadje, zelenjava ali gobe, pri čemer nobena sestavina ne prevladuje v deležu teže in ki se uporablja v verjetno spremenljivem deležu v mešanici kot sestavina živila. |
| --- | --- |

4.

Sadje, zelenjava ali gobe, pri čemer nobena sestavina ne prevladuje v deležu teže in ki se uporablja v verjetno spremenljivem deležu v mešanici kot sestavina živila.

Navedejo se skupaj na seznamu sestavin kot „sadje“, „zelenjava“ ali „gobe“, ki jim sledi navedba „v spremenljivem deležu“, takoj za njo pa seznam vsebovanega sadja, zelenjave ali gob. V takšnih primerih se mešanica vključi na seznam sestavin v skladu s členom 19(1) na podlagi skupne teže vsebovanega sadja, zelenjave ali gob.

| 5. | Mešanice
  ali pripravki
  začimb ali zelišč, pri čemer nobena sestavina ne prevladuje bistveno v deležu teže. |
| --- | --- |

5.

Mešanice
  ali pripravki
  začimb ali zelišč, pri čemer nobena sestavina ne prevladuje bistveno v deležu teže.

Navedejo se lahko v drugačnem zaporedju, če seznam sestavin spremlja navedba „v spremenljivem deležu“.

| 6. | Sestavine, ki sestavljajo manj od 2 % končnega proizvoda. |
| --- | --- |

6.

Sestavine, ki sestavljajo manj od 2 % končnega proizvoda.

Navedejo se lahko v drugačnem zaporedju za drugimi sestavinami.

| 7. | Sestavine, ki so istovrstne ali medsebojno nadomestljive, se verjetno uporabljajo v proizvodnji ali pripravi živila brez spreminjanja njegove sestave, narave ali njegove zaznavne vrednosti in če sestavljajo manj kot 2 % končnega proizvoda. |
| --- | --- |

7.

Sestavine, ki so istovrstne ali medsebojno nadomestljive, se verjetno uporabljajo v proizvodnji ali pripravi živila brez spreminjanja njegove sestave, narave ali njegove zaznavne vrednosti in če sestavljajo manj kot 2 % končnega proizvoda.

Navedejo se lahko na seznamu sestavin z navedbo „vsebuje ... in/ali ...“; kadar je najmanj ena od ne več kot dveh sestavin prisotna v končnem proizvodu. Ta določba se ne uporablja za aditive za živila ali sestavine iz dela C te priloge.

DEL B –   POIMENOVANJE NEKATERIH SESTAVIN Z IMENOM KATEGORIJE IN NE S POSEBNIM IMENOM

Sestavine, ki spadajo v eno od spodaj navedenih kategorij živil in so sestavine drugega živila, je treba poimenovati le z imenom navedene kategorije.

| Opredelitev kategorije živila | Poimenovanje |
| --- | --- |
| 1. | Rafinirana olja, razen olivnega olja. |

Opredelitev kategorije živila

Poimenovanje

1.

Rafinirana olja, razen olivnega olja.

„Olje“, skupaj s pridevnikom ▐„živalsko“
  (ali z navedbo značilnega živalskega izvora), ali
  , kot je primerno ▐navedbo značilnega rastlinskega ▐izvora.

V primerih, ko ni možno zagotoviti odsotnosti nekaterih rastlinskih olj, je treba uporabiti „Lahko vsebuje ...“.

Pridevnik „hidrogenirano“ mora spremljati navedbo hidrogeniranega olja ▐.

| 2. | Rafinirane maščobe. |
| --- | --- |

2.

Rafinirane maščobe.

„Maščoba“, skupaj z ▐navedbo značilnega rastlinskega ali živalskega izvora.

Pridevnik „hidrogenirano“ mora spremljati navedbo hidrogenirane maščobe, razen če je količina nasičenih maščob in transmaščob vključena v označbo hranilne vrednosti.

| 3. | Mešanice moke, dobljene iz dveh ali več vrst žit. |
| --- | --- |

3.

Mešanice moke, dobljene iz dveh ali več vrst žit.

„Moka“, čemur sledi seznam vrst žita, iz katerih je bila dobljena, v padajočem zaporedju glede na težo.

| 4. | Škrobi, škrobi, modificirani s fizikalnim postopkom ali encimi
  , pražen ali dekstriniran škrob, modificiran s kislinsko ali alkalno obdelavo in beljen škrob |
| --- | --- |

4.

Škrobi, škrobi, modificirani s fizikalnim postopkom ali encimi
  , pražen ali dekstriniran škrob, modificiran s kislinsko ali alkalno obdelavo in beljen škrob

„Škrob“

| 5. | Vse vrste rib, kadar so ribe sestavina drugega živila ter pod pogojem, da se ime in predstavitev takšnega živila ne nanašata na posebno vrsto rib. |
| --- | --- |

5.

Vse vrste rib, kadar so ribe sestavina drugega živila ter pod pogojem, da se ime in predstavitev takšnega živila ne nanašata na posebno vrsto rib.

„Ribe“

| 6. | Vse vrste sira, kadar je sir ali mešanica sirov sestavina drugega živila in pod pogojem, da se ime in predstavitev takega živila ne nanaša na posebno vrsto sira |
| --- | --- |

6.

Vse vrste sira, kadar je sir ali mešanica sirov sestavina drugega živila in pod pogojem, da se ime in predstavitev takega živila ne nanaša na posebno vrsto sira

„Sir“

| 7. | Vse začimbe, ki po masi ne presegajo 2 % teže živila. |
| --- | --- |

7.

Vse začimbe, ki po masi ne presegajo 2 % teže živila.

„Začimba(-e)“ ali „mešane začimbe“

| 8. | Vsa zelišča ali deli zelišča, ki po masi ne presegajo 2 % teže živila. |
| --- | --- |

8.

Vsa zelišča ali deli zelišča, ki po masi ne presegajo 2 % teže živila.

„Zelišče(-a)“ ali „mešana zelišča“

| 9. | Vse vrste gumijevih pripravkov, ki se uporabljajo pri proizvodnji gumijeve baze za žvečilni gumi. |
| --- | --- |

9.

Vse vrste gumijevih pripravkov, ki se uporabljajo pri proizvodnji gumijeve baze za žvečilni gumi.

„Gumijeva baza“

| 10. | Vse vrste drobljenih pečenih žitnih proizvodov. |
| --- | --- |

10.

Vse vrste drobljenih pečenih žitnih proizvodov.

„Drobtine“ ali „prepečenec“, kot je primerno.

| 11. | Vse vrste saharoze. |
| --- | --- |

11.

Vse vrste saharoze.

„Sladkor“

| 12. | Brezvodna dekstroza ali monohidrat dekstroze. |
| --- | --- |

12.

Brezvodna dekstroza ali monohidrat dekstroze.

„Dekstroza“

| 13. | Glukozni sirup in brezvodni glukozni sirup. |
| --- | --- |

13.

Glukozni sirup in brezvodni glukozni sirup.

„Glukozni sirup“

| 14. | Vse vrste mlečnih beljakovin (kazeini, kazeinati in beljakovine sirotke) in njihove mešanice. |
| --- | --- |

14.

Vse vrste mlečnih beljakovin (kazeini, kazeinati in beljakovine sirotke) in njihove mešanice.

„Mlečne beljakovine“

| 15. | Stisnjeno, ekstrahirano ali rafinirano kakavovo maslo. |
| --- | --- |

15.

Stisnjeno, ekstrahirano ali rafinirano kakavovo maslo.

„Kakavovo maslo“

| 16. | Naravni izvlečki sadja, zelenjave in užitnih rastlin oziroma rastlinskih delov, ki se pridobivajo z mehansko-fizikalnimi postopki in se uporabljajo v koncentrirani obliki |
| --- | --- |

16.

„Živilo – barvilo“

| 17. | Vse vrste vina, kot so opredeljene v Uredbi (ES) št. 1493/1999 |
| --- | --- |

17.

Vse vrste vina, kot so opredeljene v Uredbi (ES) št. 1493/1999

„Vino“

| 18. | Skeletno mišičevje (1) vrst sesalcev in perutnine, za katero je bilo ugotovljeno, da je primerno za prehrano ljudi, z naravno vsebovanim ali priraslim tkivom, pri katerem vsebnosti skupne maščobe in vezivnega tkiva ne presegata vrednosti, navedenih spodaj, in kadar je meso sestavina drugega živila.


  Ta opredelitev vključuje meso, ki se mehansko odstrani s kosti, in ni zajeto v opredelitev mehansko izkoščenega mesa v smislu Uredbe (ES) št. 853/2004.

  Najvišja vsebnost maščobnega in vezivnega tkiva za sestavine pod imenovanjem „... meso“ |
| --- | --- |

18.

Skeletno mišičevje (1) vrst sesalcev in perutnine, za katero je bilo ugotovljeno, da je primerno za prehrano ljudi, z naravno vsebovanim ali priraslim tkivom, pri katerem vsebnosti skupne maščobe in vezivnega tkiva ne presegata vrednosti, navedenih spodaj, in kadar je meso sestavina drugega živila.

Ta opredelitev vključuje meso, ki se mehansko odstrani s kosti, in ni zajeto v opredelitev mehansko izkoščenega mesa v smislu Uredbe (ES) št. 853/2004.

Najvišja vsebnost maščobnega in vezivnega tkiva za sestavine pod imenovanjem „... meso“

„... meso“ in ime(-na) (2) vrste živali, iz katere je meso.

| Vrsta | Maščoba (%) | Vezivno tkivo (3) (%) |
| --- | --- | --- |
| Sesalci (razen kunčjega in svinjskega mesa) in vrste mešanega mesa, pri katerem prevladuje meso sesalcev. | 25 | 25 |
| Svinjsko meso | 30 | 25 |
| Perutninsko in kunčje meso | 15 | 10 |

Vrsta

Maščoba (%)

Vezivno tkivo (3) (%)

Sesalci (razen kunčjega in svinjskega mesa) in vrste mešanega mesa, pri katerem prevladuje meso sesalcev.

25

25

Svinjsko meso

30

25

Perutninsko in kunčje meso

15

10

Če so te najvišje vrednosti presežene, vendar so vsa druga merila za opredelitev „mesa“ izpolnjena, je treba vsebnost „... mesa“ ustrezno znižati, seznam sestavin pa mora poleg izraza „... meso“ navesti prisotnost maščob in/ali vezivnega tkiva.

| 19. | Vse vrste proizvodov, ki jih zajema opredelitev „mehansko izkoščeno meso“. |
| --- | --- |

19.

Vse vrste proizvodov, ki jih zajema opredelitev „mehansko izkoščeno meso“.

Opredelitev „mehansko izkoščeno meso“ in ime(-na) (2) vrste živali, iz katere je meso dobljeno.

DEL C –   POIMENOVANJE NEKATERIH SESTAVIN Z IMENOM NJIHOVE KATEGORIJE, KI MU SLEDI ZNAČILNO IME ALI ŠTEVILKA ES

Aditivi za živila in encimi, razen tistih iz člena 21(b), ki spadajo v eno od kategorij iz tega dela, je treba imenovati z imenom navedene kategorije, ki mu po potrebi sledi značilno ime ali številka ES. Če sestavina spada v več kot eno kategorijo, se navede kategorija, ki ustreza glavni funkciji tega živila. Vendar mora ime „modificirani škrob“ vedno dopolnjevati navedba njegovega značilnega rastlinskega izvora, kadar ta sestavina lahko vsebuje gluten.

| | Kislina |
| --- | --- |

Kislina

| | Regulator kislosti |
| --- | --- |

Regulator kislosti

| | Sredstvo proti sprijemanju |
| --- | --- |

Sredstvo proti sprijemanju

| | Sredstvo proti penjenju |
| --- | --- |

Sredstvo proti penjenju

| | Antioksidant |
| --- | --- |

Antioksidant

| | Sredstvo za povečanje prostornine |
| --- | --- |

Sredstvo za povečanje prostornine

| | Barvilo |
| --- | --- |

Barvilo

| | Emulgator |
| --- | --- |

Emulgator

| | Emulgirne soli (4) |
| --- | --- |

Emulgirne soli (4)

| | Encimi

   (5) |
| --- | --- |

Encimi

   (5)

| | Utrjevalec |
| --- | --- |

Utrjevalec

| | Sredstvo za ojačanje arome (ojačevalec arome) |
| --- | --- |

Sredstvo za ojačanje arome (ojačevalec arome)

| | Sredstvo za obdelavo moke |
| --- | --- |

Sredstvo za obdelavo moke

| | Želirno sredstvo |
| --- | --- |

Želirno sredstvo

| | Glazirno sredstvo |
| --- | --- |

Glazirno sredstvo

| | Sredstvo za ohranjanje vlage |
| --- | --- |

Sredstvo za ohranjanje vlage

| | Modificiran škrob (5) |
| --- | --- |

Modificiran škrob (5)

| | Ekstrakt celuloze

   (5) |
| --- | --- |

Ekstrakt celuloze

   (5)

| | Konzervans |
| --- | --- |

Konzervans

| | Potisni plin |
| --- | --- |

Potisni plin

| | Sredstvo za vzhajanje |
| --- | --- |

Sredstvo za vzhajanje

| | Stabilizator |
| --- | --- |

Stabilizator

| | Sladilo |
| --- | --- |

Sladilo

| | Sredstvo za zgostitev (gostila) |
| --- | --- |

Sredstvo za zgostitev (gostila)

DEL D –   IMENOVANJE AROM NA SEZNAMU SESTAVIN

| 1. | Arome se poimenujejo z besedo „aroma(-e)“ ali z bolj natančnim imenom ali opisom arome. |
| --- | --- |

1.

Arome se poimenujejo z besedo „aroma(-e)“ ali z bolj natančnim imenom ali opisom arome.

| 2. | Kinin in/ali kofein, ki se uporabljata kot aroma pri proizvodnji ali pripravi živil, se poimensko navedeta na seznamu sestavin takoj za besedo „aroma(-e)“. |
| --- | --- |

2.

Kinin in/ali kofein, ki se uporabljata kot aroma pri proizvodnji ali pripravi živil, se poimensko navedeta na seznamu sestavin takoj za besedo „aroma(-e)“.

| 3. | Besedo „naravna“ ali kateri koli drug izraz bistveno enakega pomena se lahko uporabi le za arome, katerih aromatične komponente vsebujejo izključno aromatične snovi iz člena 1(2)(b)(i) Direktive 88/388/EGS in/ali aromatične pripravke iz člena 1(2)(c) navedene direktive. |
| --- | --- |

3.

Besedo „naravna“ ali kateri koli drug izraz bistveno enakega pomena se lahko uporabi le za arome, katerih aromatične komponente vsebujejo izključno aromatične snovi iz člena 1(2)(b)(i) Direktive 88/388/EGS in/ali aromatične pripravke iz člena 1(2)(c) navedene direktive.

| 4. | Če ime arome vsebuje sklic na rastlinsko ali živalsko naravo ali izvor uporabljene snovi, se beseda „naravna“ ali druga beseda z bistveno enakim pomenom sme uporabiti le v primeru, kadar je aromatična komponenta izolirana z ustreznim fizikalnim postopkom, encimatskim ali mikrobiološkim postopkom ali s tradicionalnim postopkom priprave živil izključno ali skoraj izključno iz živila ali zadevnega nosilca arome. |
| --- | --- |

4.

Če ime arome vsebuje sklic na rastlinsko ali živalsko naravo ali izvor uporabljene snovi, se beseda „naravna“ ali druga beseda z bistveno enakim pomenom sme uporabiti le v primeru, kadar je aromatična komponenta izolirana z ustreznim fizikalnim postopkom, encimatskim ali mikrobiološkim postopkom ali s tradicionalnim postopkom priprave živil izključno ali skoraj izključno iz živila ali zadevnega nosilca arome.

DEL E –   POIMENOVANJE SESTAVLJENIH SESTAVIN

| 1. | Sestavljena sestavina se lahko vključi na seznam sestavin pod svojim lastnim imenom, če je to z zakonom določeno ali je običajno, in sicer glede na njeno skupno težo, in če takoj sledi seznam njenih sestavin. |
| --- | --- |

1.

Sestavljena sestavina se lahko vključi na seznam sestavin pod svojim lastnim imenom, če je to z zakonom določeno ali je običajno, in sicer glede na njeno skupno težo, in če takoj sledi seznam njenih sestavin.

| 2. | Seznam sestavin za sestavljene sestavine ni obvezen:






  (a) | kadar je sestava sestavljene sestavine opredeljena v veljavni zakonodaji Unije in če sestavljena sestavina predstavlja manj kot 2 % končnega proizvoda; vendar se ta določba ne uporablja za aditive, za katere veljajo določbe iz člena 21(a) do (d); ali |
| --- | --- | --- |

2.

Seznam sestavin za sestavljene sestavine ni obvezen:

(a)

kadar je sestava sestavljene sestavine opredeljena v veljavni zakonodaji Unije in če sestavljena sestavina predstavlja manj kot 2 % končnega proizvoda; vendar se ta določba ne uporablja za aditive, za katere veljajo določbe iz člena 21(a) do (d); ali

| (b) | za sestavljene sestavine, ki vsebujejo mešanico začimb in/ali zelišč, ki predstavljajo manj kot 2 % končnega proizvoda, z izjemo aditivov, za katere veljajo določbe iz člena 21(a) do (d); ali |
| --- | --- |

(b)

za sestavljene sestavine, ki vsebujejo mešanico začimb in/ali zelišč, ki predstavljajo manj kot 2 % končnega proizvoda, z izjemo aditivov, za katere veljajo določbe iz člena 21(a) do (d); ali

| (c) | kadar je sestavljena sestavina živilo, za katero po zakonodaji Unije ni potreben seznam sestavin. |
| --- | --- |

(c)

kadar je sestavljena sestavina živilo, za katero po zakonodaji Unije ni potreben seznam sestavin.

---

(1)  Trebušna prepona in žvekalke so del skeletnega mišičevja, srce, jezik, mišičevje glave (z izjemo žvekalke), mišičevje zapestja, gleženj in rep pa so izključeni.

(2)  Za označevanje v angleškem jeziku se lahko to imenovanje nadomesti z generičnim imenom sestavine zadevne vrste živali.

(3)  Vsebnost vezivnega tkiva se izračuna na podlagi razmerja med vsebnostjo kolagena in vsebnostjo mesnih beljakovin. Vsebnost kolagena pomeni vsebnost hidroksiprolina, pomnožena s faktorjem 8.

(4)  Samo za topljene sire in proizvode na osnovi topljenih sirov.

(5)  Ni treba navesti značilnega imena ali številke ES.

Sreda, 16. junij 2010PRILOGA VII

KOLIČINSKA NAVEDBA SESTAVIN

| 1. | Količinska navedba ni potrebna:






  (a) | v zvezi s sestavino ali kategorijo sestavin:






  (i) | katerih odcejena neto teža je navedena v skladu s točko 5 Priloge VIII; ali |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Količinska navedba ni potrebna:

(a)

v zvezi s sestavino ali kategorijo sestavin:

(i)

katerih odcejena neto teža je navedena v skladu s točko 5 Priloge VIII; ali

| (ii) | katerih količine je že treba navesti na oznaki v skladu z določbami Unije; ali |
| --- | --- |

(ii)

katerih količine je že treba navesti na oznaki v skladu z določbami Unije; ali

| (iii) | ki se uporablja v majhnih količinah zaradi aromatiziranja; ali |
| --- | --- |

(iii)

ki se uporablja v majhnih količinah zaradi aromatiziranja; ali

| (iv) | ki, čeprav je navedena v imenu živila, ni taka, da bi vplivala na potrošnikovo izbiro v državi trženja, ker odstopanje v njeni količini ni bistveno za značilnost živila ali ga ne razlikuje od drugega podobnega živila; ali |
| --- | --- |

(iv)

ki, čeprav je navedena v imenu živila, ni taka, da bi vplivala na potrošnikovo izbiro v državi trženja, ker odstopanje v njeni količini ni bistveno za značilnost živila ali ga ne razlikuje od drugega podobnega živila; ali

| (b) | kadar posebne določbe Unije natančno določajo količino sestavine ali kategorije sestavin, ne da bi predvideli na oznaki njeno navedbo; ali |
| --- | --- |

(b)

kadar posebne določbe Unije natančno določajo količino sestavine ali kategorije sestavin, ne da bi predvideli na oznaki njeno navedbo; ali

| (c) | v primerih iz točk 4 in 5 dela A Priloge VI. |
| --- | --- |

(c)

v primerih iz točk 4 in 5 dela A Priloge VI.

| 2. | Člen 23(1)(a) in (b) se ne uporablja v primeru:






  (a) | vsake sestavine ali kategorije sestavin, ki jih zajema navedba „s sladilom(-i)“ ali „s sladkorjem(-i) in sladilom(-i)“, če to navedbo spremlja ime živila v skladu s Prilogo III, ali |
| --- | --- | --- |

2.

Člen 23(1)(a) in (b) se ne uporablja v primeru:

(a)

vsake sestavine ali kategorije sestavin, ki jih zajema navedba „s sladilom(-i)“ ali „s sladkorjem(-i) in sladilom(-i)“, če to navedbo spremlja ime živila v skladu s Prilogo III, ali

| (b) | vsakega dodanega vitamina in minerala, če je navedeno snov treba vključiti v označbo hranilne vrednosti. |
| --- | --- |

(b)

vsakega dodanega vitamina in minerala, če je navedeno snov treba vključiti v označbo hranilne vrednosti.

| 3. | Navedba količine sestavine ali kategorije sestavin:






  (a) | se izrazi kot odstotek, ki ustreza količini sestavine ali sestavin v času njene/njihove uporabe, in |
| --- | --- | --- |

3.

Navedba količine sestavine ali kategorije sestavin:

(a)

se izrazi kot odstotek, ki ustreza količini sestavine ali sestavin v času njene/njihove uporabe, in

| (b) | se pojavi v imenu živila ali takoj poleg njega ali na seznamu sestavin v zvezi z zadevno sestavino ali kategorijo sestavin. |
| --- | --- |

(b)

se pojavi v imenu živila ali takoj poleg njega ali na seznamu sestavin v zvezi z zadevno sestavino ali kategorijo sestavin.

| 4. | Z odstopanjem od točke 3:






  (a) | za živila z odvzeto vlago po toplotni ali drugi obdelavi je količina izražena v odstotku, ki ustreza navedeni količini uporabljene sestavine ali sestavin v končnem proizvodu, razen kadar ta količina ali celotna količina vseh sestavin, navedenih na oznaki, presega 100 % in se navedba količine nadomesti s težo sestavine/sestavin, uporabljenih za pripravo 100 g končnega proizvoda; |
| --- | --- | --- |

4.

Z odstopanjem od točke 3:

(a)

za živila z odvzeto vlago po toplotni ali drugi obdelavi je količina izražena v odstotku, ki ustreza navedeni količini uporabljene sestavine ali sestavin v končnem proizvodu, razen kadar ta količina ali celotna količina vseh sestavin, navedenih na oznaki, presega 100 % in se navedba količine nadomesti s težo sestavine/sestavin, uporabljenih za pripravo 100 g končnega proizvoda;

| (b) | količina hlapljivih sestavin se navede na podlagi njihovega utežnega deleža v končnem proizvodu; |
| --- | --- |

(b)

količina hlapljivih sestavin se navede na podlagi njihovega utežnega deleža v končnem proizvodu;

| (c) | količina sestavin, uporabljenih v koncentrirani ali dehidrirani obliki in rekonstituiranih med proizvodnjo, se lahko navede na podlagi njihovega utežnega deleža pred koncentracijo ali dehidracijo; |
| --- | --- |

(c)

količina sestavin, uporabljenih v koncentrirani ali dehidrirani obliki in rekonstituiranih med proizvodnjo, se lahko navede na podlagi njihovega utežnega deleža pred koncentracijo ali dehidracijo;

| (d) | pri koncentriranih ali dehidriranih živilih, ki so namenjena rekonstituciji z dodajanjem vode, se količina sestavin lahko navede na podlagi njihovega utežnega deleža v rekonstituiranem proizvodu. |
| --- | --- |

(d)

pri koncentriranih ali dehidriranih živilih, ki so namenjena rekonstituciji z dodajanjem vode, se količina sestavin lahko navede na podlagi njihovega utežnega deleža v rekonstituiranem proizvodu.

Sreda, 16. junij 2010PRILOGA VIII

OZNAČBA NETO KOLIČINE

| 1. | Označba neto količine ni obvezna v primeru živil:






  (a) | ki lahko v precejšnji meri izgubijo prostornino ali maso
  ali
  se prodajajo
  nepredpakirani in
  po kosih ali stehtajo v prisotnosti kupca; ali |
| --- | --- | --- |

1.

Označba neto količine ni obvezna v primeru živil:

(a)

ki lahko v precejšnji meri izgubijo prostornino ali maso
  ali
  se prodajajo
  nepredpakirani in
  po kosih ali stehtajo v prisotnosti kupca; ali

| (b) | katerih neto količina je manjša od 5 g ali 5 ml; vendar ta določba ne velja za začimbe in zelišča; ali |
| --- | --- |

(b)

katerih neto količina je manjša od 5 g ali 5 ml; vendar ta določba ne velja za začimbe in zelišča; ali

| (c) | za katere so odstopanja določena v drugih določbah. |
| --- | --- |

(c)

za katere so odstopanja določena v drugih določbah.

| 2. | Kadar določbe Unije ali, kadar teh ni, nacionalne določbe zahtevajo navedbo določene vrste količine (kot so nazivna količina, minimalna količina, povprečna količina), ta količina za namene te uredbe velja za neto količino. |
| --- | --- |

2.

Kadar določbe Unije ali, kadar teh ni, nacionalne določbe zahtevajo navedbo določene vrste količine (kot so nazivna količina, minimalna količina, povprečna količina), ta količina za namene te uredbe velja za neto količino.

| 3. | Kadar je predpakiran predmet sestavljen iz dveh ali več posameznih predpakiranih predmetov, ki vsebujejo enako količino enakega proizvoda, se neto količina navede z neto količino, vsebovano v vsakem posameznem paketu, in skupnim številom takšnih paketov. Navedba navedenih podatkov pa ni obvezna, kadar je skupno število posameznih paketov jasno razvidno od zunaj in se jih da zlahka prešteti ter kadar je od zunaj zlahka vidna vsaj ena navedba neto količine, vsebovane v vsakem posameznem paketu. |
| --- | --- |

3.

Kadar je predpakiran predmet sestavljen iz dveh ali več posameznih predpakiranih predmetov, ki vsebujejo enako količino enakega proizvoda, se neto količina navede z neto količino, vsebovano v vsakem posameznem paketu, in skupnim številom takšnih paketov. Navedba navedenih podatkov pa ni obvezna, kadar je skupno število posameznih paketov jasno razvidno od zunaj in se jih da zlahka prešteti ter kadar je od zunaj zlahka vidna vsaj ena navedba neto količine, vsebovane v vsakem posameznem paketu.

| 4. | Kadar je predpakiran predmet sestavljen iz dveh ali več posameznih predpakiranih paketov, ki ne veljajo za prodajne enote, se neto količina navede s skupno neto količino in skupnim številom posameznih paketov. |
| --- | --- |

4.

Kadar je predpakiran predmet sestavljen iz dveh ali več posameznih predpakiranih paketov, ki ne veljajo za prodajne enote, se neto količina navede s skupno neto količino in skupnim številom posameznih paketov.

| 5. | Kadar se trdno živilo pojavlja v tekočem mediju, se prav tako navede odcejena neto teža živila.
  Za namene te točke „tekoči medij“ pomeni naslednje proizvode, po možnosti v mešanicah in tudi kadar so zamrznjeni ali na hitro zamrznjeni, če je tekočina samo dodatek bistvenim elementom navedenega pripravka in tako ni odločilen dejavnik za nakup: voda, vodne raztopine soli, slanica, vodne raztopine živilskih kislin, kis, vodne raztopine sladkorjev, vodne raztopine drugih snovi za sladkanje, sadni ali zelenjavni sokovi pri sadju ali zelenjavi.
  ▐ |
| --- | --- |

5.

Kadar se trdno živilo pojavlja v tekočem mediju, se prav tako navede odcejena neto teža živila.

Za namene te točke „tekoči medij“ pomeni naslednje proizvode, po možnosti v mešanicah in tudi kadar so zamrznjeni ali na hitro zamrznjeni, če je tekočina samo dodatek bistvenim elementom navedenega pripravka in tako ni odločilen dejavnik za nakup: voda, vodne raztopine soli, slanica, vodne raztopine živilskih kislin, kis, vodne raztopine sladkorjev, vodne raztopine drugih snovi za sladkanje, sadni ali zelenjavni sokovi pri sadju ali zelenjavi.

▐

Sreda, 16. junij 2010PRILOGA IX

DELEŽ ALKOHOLA

Dejanski volumenski delež alkohola v pijačah, ki vsebujejo več kot 1,2 volumenskega odstotka alkohola, se označi s številko na največ eno decimalno mesto natančno. Številki sledi simbol „vol. %“, pred njo pa je lahko navedena beseda „alkohol“ ali okrajšava „alk“.

Delež alkohola se določi pri 20oC.

Pozitivno in negativno dovoljeno odstopanje glede navedbe volumenskega deleža alkohola, izraženega v absolutnih vrednostih, je navedeno v naslednji tabeli. Uporablja se ne glede na odstopanje, ki izhaja iz analizne metode za določanje deleža alkohola.

| Opis pijače | Pozitivno ali negativno odstopanje |
| --- | --- |
| 1. | Pivo z volumenskim deležem alkohola, ki ni večji od 5,5 vol %; pijače, razvrščene v tarifno podštevilko 22.07 B II skupne carinske tarife in proizvedene iz grozdja: |

Opis pijače

Pozitivno ali negativno odstopanje

1.

Pivo z volumenskim deležem alkohola, ki ni večji od 5,5 vol %; pijače, razvrščene v tarifno podštevilko 22.07 B II skupne carinske tarife in proizvedene iz grozdja:

0,5 vol. %;

| 2. | Pivo z volumenskim deležem alkohola, ki je večji od 5,5 vol %; pijače, razvrščene v tarifno podštevilko 22.07 B I skupne carinske tarife in proizvedene iz grozdja; jabolčni in hruškovi mošti, sadno vino in podobno, proizvedeni iz drugega sadja razen grozdja, ki so ali niso polpeneči ali peneči; pijače na osnovi fermentiranega medu: |
| --- | --- |

2.

Pivo z volumenskim deležem alkohola, ki je večji od 5,5 vol %; pijače, razvrščene v tarifno podštevilko 22.07 B I skupne carinske tarife in proizvedene iz grozdja; jabolčni in hruškovi mošti, sadno vino in podobno, proizvedeni iz drugega sadja razen grozdja, ki so ali niso polpeneči ali peneči; pijače na osnovi fermentiranega medu:

1 vol. %;

| 3. | Pijače, ki vsebujejo macerirano sadje in dele rastlin: |
| --- | --- |

3.

Pijače, ki vsebujejo macerirano sadje in dele rastlin:

1,5 vol. %;

| 4. | Vse ostale pijače, ki vsebujejo več kot 1,2 volumenskega odstotka alkohola: |
| --- | --- |

4.

Vse ostale pijače, ki vsebujejo več kot 1,2 volumenskega odstotka alkohola:

0,3 vol. %.

Sreda, 16. junij 2010PRILOGA X

PRIPOROČENI VNOSI

DEL A –   PRIPOROČENI
  DNEVNI
  VNOSI VITAMINOV IN MINERALOV (ODRASLI)

1.   Vitamini in minerali, ki se lahko navedejo, ter njihovi priporočeni dnevni vnosi (PDV)

| Vitamin A (μg) | 800 |
| --- | --- |
| Vitamin D (μg) | 5 |
| Vitamin E (mg) | 12 |
| Vitamin K (μg) | 75 |
| Vitamin C (mg) | 80 |
| Tiamin
  (Vitamin B1)
  (mg) | 1,1 |
| Riboflavin (mg) | 1,4 |
| Niacin (mg) | 16 |
| Vitamin B6 (mg) | 1,4 |
| Folna kislina
  (μg) | 200 |
| Vitamin B12 (μg) | 2,5 |
| Biotin
  (μg) | 50 |
| Pantotenska kislina (mg) | 6 |
| Kalij (mg) | 2 000 |
| Klorid (mg) | 800 |
| Kalcij (mg) | 800 |
| Fosfor (mg) | 700 |
| Železo (mg) | 14 |
| Magnezij (mg) | 375 |
| Cink (mg) | 10 |
| Baker (mg) | 1 |
| Mangan (mg) | 2 |
| Fluorid (mg) | 3,5 |
| Selen (μg) | 55 |
| Krom (μg) | 40 |
| Molibden (μg) | 50 |
| Jod (μg) | 150 |
| | |

Vitamin A (μg)

800

Vitamin D (μg)

5

Vitamin E (mg)

12

Vitamin K (μg)

75

Vitamin C (mg)

80

Tiamin
  (Vitamin B1)
  (mg)

1,1

Riboflavin (mg)

1,4

Niacin (mg)

16

Vitamin B6 (mg)

1,4

Folna kislina
  (μg)

200

Vitamin B12 (μg)

2,5

Biotin
  (μg)

50

Pantotenska kislina (mg)

6

Kalij (mg)

2 000

Klorid (mg)

800

Kalcij (mg)

800

Fosfor (mg)

700

Železo (mg)

14

Magnezij (mg)

375

Cink (mg)

10

Baker (mg)

1

Mangan (mg)

2

Fluorid (mg)

3,5

Selen (μg)

55

Krom (μg)

40

Molibden (μg)

50

Jod (μg)

150

2.   Znatna količina vitaminov in mineralov

Pri določitvi znatne količine je praviloma treba upoštevati 15 % priporočenega vnosa, navedenega v točki 1, na 100 g ali 100 ml ali na paket, če ta vsebuje en sam obrok.

DEL B –   PRIPOROČENI
  DNEVNI
  VNOSI ENERGIJE IN IZBRANIH HRANILNIH SNOVI RAZEN VITAMINOV IN MINERALOV (ODRASLI) (1)

| Energijska vrednost ali hranilna snov | Priporočeni vnos |
| --- | --- |
| Energijska vrednost | ▐2 000 kcal ▐ |
| Beljakovina | 80 g |
| Skupna maščoba | 70 g |
| Nasičene maščobne kisline | 20 g |
| Ogljikovi hidrati | 230 g |
| Sladkorji | 90 g |
| Sol | 6 g |

Energijska vrednost ali hranilna snov

Priporočeni vnos

Energijska vrednost

▐2 000 kcal ▐

Beljakovina

80 g

Skupna maščoba

70 g

Nasičene maščobne kisline

20 g

Ogljikovi hidrati

230 g

Sladkorji

90 g

Sol

6 g

---

(1)  
  Priporočeni vnosi energije so okvirni, natančneje pa jih bo določila Evropska agencija za varnost hrane.

Sreda, 16. junij 2010PRILOGA XI

DEJAVNIKI PRETVORBE

DEJAVNIKI PRETVORBE ZA IZRAČUN ENERGIJSKE VREDNOSTI

Energijska vrednost, ki se navede, se izračuna z naslednjimi dejavniki pretvorbe:

| — | ogljikovi hidrati (razen poliolov) |
| --- | --- |

—

ogljikovi hidrati (razen poliolov)

4 kcal/g ▐

| — | polioli |
| --- | --- |

—

polioli

2,4 kcal/g ▐

| — | beljakovine |
| --- | --- |

—

beljakovine

4 kcal/g ▐

| — | maščoba |
| --- | --- |

—

maščoba

9 kcal/g ▐

| — | salatrimi |
| --- | --- |

—

salatrimi

6 kcal/g ▐

| — | alkohol (etanol) |
| --- | --- |

—

alkohol (etanol)

7 kcal/g ▐

| — | organska kislina |
| --- | --- |

—

organska kislina

3 kcal/g ▐

Sreda, 16. junij 2010PRILOGA XII

NAVAJANJE IN PRIKAZ OZNAČBE HRANILNE VREDNOSTI

DEL A –   NAVAJANJE OZNAČBE HRANILNE VREDNOSTI

Enote, ki se uporabijo na označbi hranilne vrednosti, so naslednje:

| — | energijska vrednost |
| --- | --- |

—

energijska vrednost

kJ in kcal

| — | maščoba |
| --- | --- |

—

maščoba

grami (g)

| — | ogljikovi hidrati |
| --- | --- |

—

ogljikovi hidrati

| — | vlaknine |
| --- | --- |

—

vlaknine

| — | beljakovine |
| --- | --- |

—

beljakovine

| — | sol |
| --- | --- |

—

sol

| — | vitamini in minerali |
| --- | --- |

—

vitamini in minerali

enote, opredeljene v točki 1 dela A Priloge X

| — | druge snovi |
| --- | --- |

—

druge snovi

enote, ki ustrezajo posameznim zadevnim snovem

DEL B –   ZAPOREDJE ZAPISA SESTAVNIH DELOV OGLJIKOVIH HIDRATOV IN MAŠČOBE NA OZNAČBI HRANILNE VREDNOSTI

| 1. | Kadar se navajajo polioli in/ali škrob, se ta označba zapiše v naslednjem zaporedju:






  ogljikovi hidrati | g |
| --- | --- | --- |
| od tega: |
| — | sladkorji |

1.

Kadar se navajajo polioli in/ali škrob, se ta označba zapiše v naslednjem zaporedju:

ogljikovi hidrati

g

od tega:

—

sladkorji

g

| — | polioli |
| --- | --- |

—

polioli

g

| — | škrob |
| --- | --- |

—

škrob

g

| 2. | Kadar se navaja količina in/ali vrsta maščobnih kislin, se ta označba vključi v naslednjem zaporedju:






  maščoba | g |
| --- | --- | --- |
| od tega: |
| — | nasičene maščobne kisline |

2.

Kadar se navaja količina in/ali vrsta maščobnih kislin, se ta označba vključi v naslednjem zaporedju:

maščoba

g

od tega:

—

nasičene maščobne kisline

g

| — | transmaščobe |
| --- | --- |

—

transmaščobe

g

| — | mono-nenasičene maščobne kisline |
| --- | --- |

—

mono-nenasičene maščobne kisline

g

| — | poli-nenasičene maščobne kisline |
| --- | --- |

—

poli-nenasičene maščobne kisline

g

DEL C –   ZAPOREDJE ZAPISA ENERGIJSKE VREDNOSTI IN HRANILNIH SNOVI NA OZNAČBI HRANILNE VREDNOSTI

Zaporedje zapisa informacij o energijski vrednosti in hranilnih snoveh je naslednje, kakor je primerno:

| energijska vrednost | ▐ kcal |
| --- | --- |
| maščoba | g |
| ▐ |
| nasičene maščobne kisline | g |
| sladkor | g |
| sol | g |
| beljakovine | g |
| ogljikovi hidrati | g |
| ▐ |
| vlaknine | g |
| naravne transmaščobe | g |
| umetne transmaščobe | g |
| mono-nenasičene maščobne kisline | g |
| poli-nenasičene maščobne kisline | g |
| polioli | g |
| holesterol | g |
| škrob | g |
| vitamini in minerali | enote, opredeljene v točki 1 dela A Priloge X |
| druge snovi | enote, ki ustrezajo posameznim zadevnim snovem |

energijska vrednost

▐ kcal

maščoba

g

▐

nasičene maščobne kisline

g

sladkor

g

sol

g

beljakovine

g

ogljikovi hidrati

g

▐

vlaknine

g

naravne transmaščobe

g

umetne transmaščobe

g

mono-nenasičene maščobne kisline

g

poli-nenasičene maščobne kisline

g

polioli

g

holesterol

g

škrob

g

vitamini in minerali

enote, opredeljene v točki 1 dela A Priloge X

druge snovi

enote, ki ustrezajo posameznim zadevnim snovem

---

Četrtek, 17. junij 2010

| 12.8.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 236/235 |
| --- | --- | --- | --- |

12.8.2011

SL

Uradni list Evropske unije

CE 236/235

---

Četrtek, 17. junij 2010Javna ponudba vrednostnih papirjev in uskladitev zahtev v zvezi s preglednostjo (sprememba direktiv 2003/71/ES in 2004/109/ES) ***I

P7_TA(2010)0227

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. junija 2010 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembah direktiv 2003/71/ES o prospektu, ki se objavi ob javni ponudbi ali sprejemu vrednostnih papirjev v trgovanje in 2004/109/ES o uskladitvi zahtev v zvezi s preglednostjo informacij o izdajateljih, katerih vrednostni papirji so sprejeti v trgovanje na reguliranem trgu (KOM(2009)0491 – C7-0170/2009 – 2009/0132(COD))

2011/C 236 E/48

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

Evropski parlament,

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2009)0491),

ob upoštevanju člena 251(2) in členov 44 in 95 Pogodbe ES, v skladu s katerimi je Komisija Parlamentu podala predlog (C7-0170/2009),

ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu z naslovom „Posledice začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe za še nedokončane medinstitucionalne postopke odločanja“ (KOM(2009)0665),

ob upoštevanju člena 294(3) in členov 50 in 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju mnenja Evropske centralne banke (1),

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 18. februarja 2010 (2),

ob upoštevanju člena 55 Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A7-0102/2010),

| 1. | odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen; |
| --- | --- |

1.

odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali ga nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali ga nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroča svojemu predsedniku, naj to stališče posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

naroča svojemu predsedniku, naj to stališče posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL C 19, 26.1.2010, str. 1.

(2)  Še ni objavljeno v Uradnem listu.

---

Četrtek, 17. junij 2010P7_TC1-COD(2009)0132

Stališče Evropskega parlamenta sprejeto v prvi obravnavi dne 17. junija 2010 z namenom sprejetja Direktive 2010/.../EU Evropskega parlamenta in Sveta o spremembah direktiv 2003/71/ES o prospektu, ki se objavi ob javni ponudbi ali sprejemu vrednostnih papirjev v trgovanje, in 2004/109/ES o uskladitvi zahtev v zvezi s preglednostjo informacij o izdajateljih, katerih vrednostni papirji so sprejeti v trgovanje na reguliranem trgu

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Direktivi 2010/73/EU.)

---

| 12.8.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 236/236 |
| --- | --- | --- | --- |

12.8.2011

SL

Uradni list Evropske unije

CE 236/236

---

Četrtek, 17. junij 2010Program za dokumentacijo o ulovu tunov Thunnus thynnus ***I

P7_TA(2010)0228

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. junija 2010 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o uvedbi programa za dokumentacijo o ulovu tunov Thunnus thynnus in o spremembi Uredbe (ES) št. 1984/2003 (KOM(2009)0406 – C7-0124/2009 – 2009/0116(COD))

2011/C 236 E/49

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

Evropski parlament,

ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (KOM(2009)0406),

ob upoštevanju člena 37 Pogodbe ES, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C7-0124/2009),

ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu z naslovom „Posledice začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe za še nedokončane medinstitucionalne postopke odločanja“ (KOM(2009)0665),

ob upoštevanju člena 294(3) in člena 43(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 17. marca 2010 (1),

ob upoštevanju člena 55 Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za ribištvo (A7-0119/2010),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je opredeljeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je opredeljeno v nadaljevanju;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom.

---

(1)  Še ni objavljeno v Uradnem listu.

---

Četrtek, 17. junij 2010P7_TC1-COD(2009)0116

Stališče Evropskega parlamenta sprejeto v prvi obravnavi dne 17. junija 2010 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2010 Evropskega parlamenta in Sveta o uvedbi programa za dokumentacijo o ulovu modroplavutih tunov Thunnus thynnus in o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1984/2003

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) št. 640/2010.)

---

| 12.8.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 236/237 |
| --- | --- | --- | --- |

12.8.2011

SL

Uradni list Evropske unije

CE 236/237

---

Četrtek, 17. junij 2010Uporaba določb schengenskega pravnega reda, ki se navezujejo na schengenski informacijski sistem, v Bolgariji in Romuniji *

P7_TA(2010)0229

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. junija 2010 o predlogu sklepa Sveta o uporabi določb schengenskega pravnega reda, ki se navezujejo na schengenski informacijski sistem, v Republiki Bolgariji in Romuniji (06714/2010 – C7-0067/2010 – 2010/0814(NLE))

2011/C 236 E/50

(Posvetovanje)

Evropski parlament,

ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (06714/2010),

ob upoštevanju člena 4(2) Akta o pristopu z dne 25. aprila 2005, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C7-0067/2010),

ob upoštevanju člena 55 Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A7-0199/2010),

| 1. | odobri osnutek sklepa Sveta, kakor je bil spremenjen; |
| --- | --- |

1.

odobri osnutek sklepa Sveta, kakor je bil spremenjen;

| 2. | poziva Svet, naj obvesti Parlament, če namerava odstopati od besedila, ki ga je Parlament odobril; |
| --- | --- |

2.

poziva Svet, naj obvesti Parlament, če namerava odstopati od besedila, ki ga je Parlament odobril;

| 3. | poziva Svet, naj se s Parlamentom ponovno posvetuje, če namerava bistveno spremeniti besedilo, ki je predloženo v posvetovanje; |
| --- | --- |

3.

poziva Svet, naj se s Parlamentom ponovno posvetuje, če namerava bistveno spremeniti besedilo, ki je predloženo v posvetovanje;

| 4. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

4.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.

| OSNUTEK SVETA | SPREMEMBA |
| --- | --- |
| Sprememba 1 |
| Osnutek sklepa


  Uvodna izjava 3 |
| (3) | Svet je XXXX 2010 sklenil, da Republika Bolgarija in Romunija izpolnjujeta pogoje s tega področja. Zato je mogoče določiti datum, s katerim se schengenski pravni red, ki se navezuje na schengenski informacijski sistem (SIS), v teh dveh državah članicah lahko začne uporabljati. |

OSNUTEK SVETA

SPREMEMBA

Sprememba 1

Osnutek sklepa

Uvodna izjava 3

(3)

Svet je XXXX 2010 sklenil, da Republika Bolgarija in Romunija izpolnjujeta pogoje s tega področja. Zato je mogoče določiti datum, s katerim se schengenski pravni red, ki se navezuje na schengenski informacijski sistem (SIS), v teh dveh državah članicah lahko začne uporabljati.

| (3) | Svet je XXXX 2010 sklenil, da Republika Bolgarija in Romunija izpolnjujeta pogoje s tega področja. Zato je mogoče določiti datum, s katerim se schengenski pravni red, ki se navezuje na schengenski informacijski sistem (SIS), v teh dveh državah članicah lahko začne uporabljati.
  Vsaka od teh držav članic bi morala v obdobju šestih mesecev, ki se začne z datumom začetka veljavnosti tega sklepa, pisno obvestiti Evropski parlament in Svet o tem, kako nameravata ukrepati v odziv na priporočila, ki so vključena v ocenjevalna poročila in omenjena v odzivu ter jih je še treba izvesti. |
| --- | --- |

(3)

Svet je XXXX 2010 sklenil, da Republika Bolgarija in Romunija izpolnjujeta pogoje s tega področja. Zato je mogoče določiti datum, s katerim se schengenski pravni red, ki se navezuje na schengenski informacijski sistem (SIS), v teh dveh državah članicah lahko začne uporabljati.
  Vsaka od teh držav članic bi morala v obdobju šestih mesecev, ki se začne z datumom začetka veljavnosti tega sklepa, pisno obvestiti Evropski parlament in Svet o tem, kako nameravata ukrepati v odziv na priporočila, ki so vključena v ocenjevalna poročila in omenjena v odzivu ter jih je še treba izvesti.

---