# Europeiska unionens C 195/2011

| | ISSN 1725-2504
  doi:10.3000/17252504.C_2011.195.swe |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 195 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 54 årgången2 juli 2011 |

ISSN 1725-2504

doi:10.3000/17252504.C_2011.195.swe

Europeiska unionens

officiella tidning

C 195

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

54 årgången2 juli 2011

---

| Informationsnummer | Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden |
| | YTTRANDEN |
| | Revisionsrätten |
| 2011/C 195/01 | Yttrande nr 4/2011 över kommissionens grönbok om en modernisering av EU:s politik för offentlig upphandling (i enlighet med artikel 287.4 i EUF-fördraget) | 1 |

Informationsnummer

Innehållsförteckning

Sida

I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden

YTTRANDEN

Revisionsrätten

2011/C 195/01

Yttrande nr 4/2011 över kommissionens grönbok om en modernisering av EU:s politik för offentlig upphandling (i enlighet med artikel 287.4 i EUF-fördraget)

(i enlighet med artikel 287.4 i EUF-fördraget)

1

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

I Resolutioner, rekommendationer och yttranden

YTTRANDEN

Revisionsrätten

| 2.7.2011 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 195/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2.7.2011

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 195/1

---

YTTRANDE nr 4/2011

över kommissionens grönbok om en modernisering av EU:s politik för offentlig upphandling

(i enlighet med artikel 287.4 i EUF-fördraget)

2011/C 195/01

Revisionsrätten välkomnar möjligheten att få bidra till den öppna diskussion som grundar sig på kommissionens grönbok om en modernisering av EU:s politik för offentlig upphandling, både som extern revisor av Europeiska unionens budget och som offentlig institution som är en upphandlande myndighet.

Revisionsrättens erfarenheter som granskare av offentliga upphandlingar har visat att återkommande problem med bristande efterlevnad hänger ihop med att befintliga regler tillämpas dåligt och att det fortfarande finns utrymme för förbättringar på genomförandenivå.

Revisionsrätten noterar ambitionen i grönboken i fråga om målen, som är många och ibland motstridande. Ett så stort antal mål kräver att man gör ett genomtänkt val och tar hänsyn till att ökande kostnader och större komplexitet kan medföra ytterligare risker när det gäller kostnadseffektivitet och regelefterlevnad.

Revisionsrätten noterar att vissa förbättringar kan göras som minskar den administrativa bördan för såväl upphandlande myndigheter som företag, men det får inte ske på bekostnad av de centrala principerna om likvärdig tillgång, konkurrens på lika villkor och effektiv användning av offentliga medel. En del kryphål och otydliga eller tvetydiga områden i den nuvarande rättsliga ramen medför risker när det gäller alla aktörers rättssäkerhet och förfarandets integritet. Detta kan komma att kräva att reglerna specificeras bättre.

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS UNIONENS REVISIONSRÄTT HAR ANTAGIT DETTA YTTRANDE

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 287.4,

med beaktande av kommissionens grönbok om en modernisering av EU:s politik för offentlig upphandling (1), och

av följande skäl:

Kommissionen har på grundval av en grönbok inlett ett vittomfattande offentligt samråd om en modernisering av EU:s politik för offentlig upphandling med syftet att anpassa denna politik till Europa 2020-strategin för smart och hållbar tillväxt för alla (2).

Revisionsrättens erfarenheter som granskare av offentliga upphandlingar har visat att återkommande problem med bristande efterlevnad (3), som leder till betydande fel när det gäller transaktionernas laglighet och korrekthet, hänger ihop med att befintliga regler tillämpas dåligt och att det fortfarande finns stort utrymme för förbättringar på genomförandenivå.

Revisionsrätten välkomnar ändå möjligheten att få bidra till diskussionen och dela med sig av sina erfarenheter på detta område både som extern revisor av Europeiska unionens budget och som offentlig institution som själv är som en upphandlande myndighet.

HÄRIGENOM FRAMFÖRS FÖLJANDE.

Fastställa tydliga och realistiska mål

| 1. | Revisionsrätten noterar att man i Europa 2020-strategin anger att offentlig upphandling ska a) förbättra företagens ramvillkor för innovation för att fullt ut utnyttja åtgärder på efterfrågesidan, b) stödja övergången till en resurseffektiv och koldioxidsnål ekonomi, till exempel genom främjande av mer omfattande användning av miljöanpassad offentlig upphandling, och c) förbättra företagsklimatet, särskilt för innovativa små och medelstora företag. Europa 2020-strategin betonar också att den offentliga upphandlingspolitiken måste säkerställa att offentliga medel används på effektivast möjliga sätt och att upphandlingsmarknader måste förbli öppna i hela EU. Revisionsrätten noterar också att ovanstående mål kompletteras eller förklaras i grönboken där det anges att reglerna för offentlig upphandling bör a) öka effektiviteten i de offentliga utgifterna genom skapande av största möjliga konkurrens och strömlinjeformade upphandlingsförfaranden med målinriktade förenklingsåtgärder som uppfyller upphandlingsmyndigheters behov, b) göra det möjligt för upphandlare att bättre använda offentlig upphandling för att nå gemensamma sociala mål som skyddet av miljön, främjande av innovation och social delaktighet samt säkerställande av bästa möjliga villkor för att tillhandahålla offentliga tjänster av hög kvalitet, c) förhindra och bekämpa korruption och favorisering, d) ta itu med frågan om hur de europeiska företagens tillträde till tredjelandsmarknader kan förbättras och e) ge bättre garantier för upphandlande myndigheters och företags rättssäkerhet. |
| --- | --- |

1.

Revisionsrätten noterar att man i Europa 2020-strategin anger att offentlig upphandling ska a) förbättra företagens ramvillkor för innovation för att fullt ut utnyttja åtgärder på efterfrågesidan, b) stödja övergången till en resurseffektiv och koldioxidsnål ekonomi, till exempel genom främjande av mer omfattande användning av miljöanpassad offentlig upphandling, och c) förbättra företagsklimatet, särskilt för innovativa små och medelstora företag. Europa 2020-strategin betonar också att den offentliga upphandlingspolitiken måste säkerställa att offentliga medel används på effektivast möjliga sätt och att upphandlingsmarknader måste förbli öppna i hela EU. Revisionsrätten noterar också att ovanstående mål kompletteras eller förklaras i grönboken där det anges att reglerna för offentlig upphandling bör a) öka effektiviteten i de offentliga utgifterna genom skapande av största möjliga konkurrens och strömlinjeformade upphandlingsförfaranden med målinriktade förenklingsåtgärder som uppfyller upphandlingsmyndigheters behov, b) göra det möjligt för upphandlare att bättre använda offentlig upphandling för att nå gemensamma sociala mål som skyddet av miljön, främjande av innovation och social delaktighet samt säkerställande av bästa möjliga villkor för att tillhandahålla offentliga tjänster av hög kvalitet, c) förhindra och bekämpa korruption och favorisering, d) ta itu med frågan om hur de europeiska företagens tillträde till tredjelandsmarknader kan förbättras och e) ge bättre garantier för upphandlande myndigheters och företags rättssäkerhet.

| 2. | Revisionsrätten noterar att kommissionen är medveten om att det kan finnas konflikter i de mål som grönboken sätter upp för reformen och att dessa olika mål ibland ”omsätts [...] i politiska handlingsalternativ som kan peka i olika riktningar, och som kommer att kräva ett motiverat val på ett senare stadium”. Revisionsrätten anser att kommissionens anmärkning är av yttersta vikt för att den process som har startat ska bli framgångsrik. Den anser att det är av största vikt att kommissionen först tydligt och klart fastställer sina mål, sedan formulerar dem väl och om möjligt rangordnar dem. Revisionsrätten noterar i detta avseende att införandet av nya mål i EU:s politik för offentlig upphandling, såsom fastställs i Europa 2020-strategin, kan leda till att den rättsliga ramen blir komplexare, vilket också kan medföra ytterligare svårigheter när det gäller att uppnå andra mål i reformen, till exempel bättre garantier för upphandlande myndigheters och företags rättsäkerhet. |
| --- | --- |

2.

Revisionsrätten noterar att kommissionen är medveten om att det kan finnas konflikter i de mål som grönboken sätter upp för reformen och att dessa olika mål ibland ”omsätts [...] i politiska handlingsalternativ som kan peka i olika riktningar, och som kommer att kräva ett motiverat val på ett senare stadium”. Revisionsrätten anser att kommissionens anmärkning är av yttersta vikt för att den process som har startat ska bli framgångsrik. Den anser att det är av största vikt att kommissionen först tydligt och klart fastställer sina mål, sedan formulerar dem väl och om möjligt rangordnar dem. Revisionsrätten noterar i detta avseende att införandet av nya mål i EU:s politik för offentlig upphandling, såsom fastställs i Europa 2020-strategin, kan leda till att den rättsliga ramen blir komplexare, vilket också kan medföra ytterligare svårigheter när det gäller att uppnå andra mål i reformen, till exempel bättre garantier för upphandlande myndigheters och företags rättsäkerhet.

| 3. | Revisionsrätten understryker att de medel som används för att uppnå de fastställda målen visserligen är lämpliga för vissa av dem men att de kan leda till oönskade effekter som förhindrar att en del andra mål uppnås. I detta avseende måste det noteras att den generalisering av förhandlade förfaranden som tas upp i grönboken, som visserligen är ett lämpligt verktyg som bidrar till att marknaderna öppnas och till att förfarandena effektiviseras, kan leda till negativa effekter när det gäller målet att förhindra och bekämpa bedrägerier och korruption eftersom de upphandlande myndigheterna får större utrymme för skönsmässig bedömning. På samma sätt är utökandet av gemensam upphandling som främst syftar till att spara den tid och de kostnader som flera olika anbudsförfaranden medför för de upphandlande myndigheterna, inte lätt att förena med den föreslagna åtgärden att dela upp anbuden i flera mindre delar för att göra det lättare för små och medelstora företag att få tillträde till offentliga upphandlingar. |
| --- | --- |

3.

Revisionsrätten understryker att de medel som används för att uppnå de fastställda målen visserligen är lämpliga för vissa av dem men att de kan leda till oönskade effekter som förhindrar att en del andra mål uppnås. I detta avseende måste det noteras att den generalisering av förhandlade förfaranden som tas upp i grönboken, som visserligen är ett lämpligt verktyg som bidrar till att marknaderna öppnas och till att förfarandena effektiviseras, kan leda till negativa effekter när det gäller målet att förhindra och bekämpa bedrägerier och korruption eftersom de upphandlande myndigheterna får större utrymme för skönsmässig bedömning. På samma sätt är utökandet av gemensam upphandling som främst syftar till att spara den tid och de kostnader som flera olika anbudsförfaranden medför för de upphandlande myndigheterna, inte lätt att förena med den föreslagna åtgärden att dela upp anbuden i flera mindre delar för att göra det lättare för små och medelstora företag att få tillträde till offentliga upphandlingar.

| 4. | Lagstiftningsåtgärder för att uppnå ett av målen kan leda till oönskade effekter när det gäller att uppnå en del andra mål. Här understryker revisionsrätten att det inte räcker med att uppskatta de risker som ny lagstiftning medför eller hitta ett sätt för att minska dem. Riskerna bör även bedömas både med avseende på hur allvarliga de är och hur sannolikt det är att de blir verklighet, och om sättet att minska dem kräver oproportionerliga insatser måste alternativa lösningar undersökas. |
| --- | --- |

4.

Lagstiftningsåtgärder för att uppnå ett av målen kan leda till oönskade effekter när det gäller att uppnå en del andra mål. Här understryker revisionsrätten att det inte räcker med att uppskatta de risker som ny lagstiftning medför eller hitta ett sätt för att minska dem. Riskerna bör även bedömas både med avseende på hur allvarliga de är och hur sannolikt det är att de blir verklighet, och om sättet att minska dem kräver oproportionerliga insatser måste alternativa lösningar undersökas.

| 5. | Det är inte revisionsrättens sak att ifrågasätta de politiska mål som kommissionen har fastställt genom den reformprocess som nu har inletts. Revisionsrätten påminner dock om att oavsett vilka dessa mål är bör de inte påverka de grundläggande målen i den rättsliga ramen för offentlig upphandling, nämligen respekten för principerna om icke-diskriminering, likabehandling och öppenhet, eller motverka att de upphandlande myndigheterna och skattebetalarna uppnår bästa möjliga upphandlingsresultat med minsta möjliga insats i termer av tid och offentliga medel. I detta sammanhang sätter revisionsrätten stort värde på att målet om rättssäkerhet uppnås, vilket förutsätter stabilitet i den rättsliga ram som reglerar offentlig upphandling. Den anser därför att eventuella reformer måste styrkas av tvingande och motiverade behov. |
| --- | --- |

5.

Det är inte revisionsrättens sak att ifrågasätta de politiska mål som kommissionen har fastställt genom den reformprocess som nu har inletts. Revisionsrätten påminner dock om att oavsett vilka dessa mål är bör de inte påverka de grundläggande målen i den rättsliga ramen för offentlig upphandling, nämligen respekten för principerna om icke-diskriminering, likabehandling och öppenhet, eller motverka att de upphandlande myndigheterna och skattebetalarna uppnår bästa möjliga upphandlingsresultat med minsta möjliga insats i termer av tid och offentliga medel. I detta sammanhang sätter revisionsrätten stort värde på att målet om rättssäkerhet uppnås, vilket förutsätter stabilitet i den rättsliga ram som reglerar offentlig upphandling. Den anser därför att eventuella reformer måste styrkas av tvingande och motiverade behov.

| 6. | Även om det inte är revisionsrättens sak att uttala sig om i vilken utsträckning förfarandena för offentlig upphandling ska kunna användas bättre till stöd för politiken på andra områden och sociala mål (t.ex. skyddet av miljön, ett mer effektivt resurs- och energiutnyttjande och insatser för att motverka klimatförändringar, främjande av innovation och social delaktighet) anser den att fler villkor för lagligheten i ett förfarande för offentlig upphandling kan öka kostnaderna och komplexiteten och därmed medföra ytterligare risker när det gäller kostnadseffektivitet och regelefterlevnad. Vidare noterar revisionsrätten att de aktuella reglerna, inbegripet begreppet ”det ekonomiskt mest fördelaktiga anbudet”, ger ett visst spelrum och gör att man kan tillgodose kvalitativa långsiktiga delar (t.ex. livstidscykel och driftskostnader), och begränsa användningen av priskriteriet utan att bortse från behovet att grunda beslut på förhållandet mellan pris och kvalitet. |
| --- | --- |

6.

Även om det inte är revisionsrättens sak att uttala sig om i vilken utsträckning förfarandena för offentlig upphandling ska kunna användas bättre till stöd för politiken på andra områden och sociala mål (t.ex. skyddet av miljön, ett mer effektivt resurs- och energiutnyttjande och insatser för att motverka klimatförändringar, främjande av innovation och social delaktighet) anser den att fler villkor för lagligheten i ett förfarande för offentlig upphandling kan öka kostnaderna och komplexiteten och därmed medföra ytterligare risker när det gäller kostnadseffektivitet och regelefterlevnad. Vidare noterar revisionsrätten att de aktuella reglerna, inbegripet begreppet ”det ekonomiskt mest fördelaktiga anbudet”, ger ett visst spelrum och gör att man kan tillgodose kvalitativa långsiktiga delar (t.ex. livstidscykel och driftskostnader), och begränsa användningen av priskriteriet utan att bortse från behovet att grunda beslut på förhållandet mellan pris och kvalitet.

| 7. | Revisionsrätten förstår att särskild uppmärksamhet bör ägnas åt små och medelstora företags möjligheter att delta i offentliga upphandlingar. Den har noterat att dessa generellt har en låg svarsfrekvens på anbuden och en begränsad europeisk täckning. Otillräcklig tillgång till information och även administrativa kostnader utgör ett stort hinder för att de faktiskt ska kunna delta. Att erbjuda utbildning och information eller regionala hjälpcentraler skulle kunna främja medelstora företags deltagande. Revisionsrätten tycker dock inte att man ska ålägga den anbudsgivare som tilldelas kontraktet att lägga ut en viss andel av huvudkontraktet på tredje part eftersom de rättsliga och praktiska svårigheterna med detta skulle överstiga fördelarna. |
| --- | --- |

7.

Revisionsrätten förstår att särskild uppmärksamhet bör ägnas åt små och medelstora företags möjligheter att delta i offentliga upphandlingar. Den har noterat att dessa generellt har en låg svarsfrekvens på anbuden och en begränsad europeisk täckning. Otillräcklig tillgång till information och även administrativa kostnader utgör ett stort hinder för att de faktiskt ska kunna delta. Att erbjuda utbildning och information eller regionala hjälpcentraler skulle kunna främja medelstora företags deltagande. Revisionsrätten tycker dock inte att man ska ålägga den anbudsgivare som tilldelas kontraktet att lägga ut en viss andel av huvudkontraktet på tredje part eftersom de rättsliga och praktiska svårigheterna med detta skulle överstiga fördelarna.

Förtydliga den rättsliga ramen och lätta på den administrativa bördan

| 8. | Revisionsrätten anser att det är nödvändigt att vissa grundläggande begrepp och koncept förfinas för att garantera ökad rättslig förutsebarhet för upphandlande myndigheter och företag. Regler kan förenklas och också förtydligas med hjälp av en mer fullständig och detaljerad ram. |
| --- | --- |

8.

Revisionsrätten anser att det är nödvändigt att vissa grundläggande begrepp och koncept förfinas för att garantera ökad rättslig förutsebarhet för upphandlande myndigheter och företag. Regler kan förenklas och också förtydligas med hjälp av en mer fullständig och detaljerad ram.

| 9. | Revisionsrätten anser att den nya rättsliga ramen bör inbegripa ”regler” som härrör från EU:s rättspraxis eftersom många förslag i grönboken härstammar från domstolens rättspraxis. Revisionsrätten anser att upphandlande myndigheter behöver tydlig vägledning som bygger på regler som är lättillgängliga för alla. För detta krävs dock en analys, såsom kommissionen har gjort, innan någon ny ”regel” för offentlig upphandling som härstammar från domstolens rättspraxis kan införlivas i lagstiftningen. |
| --- | --- |

9.

Revisionsrätten anser att den nya rättsliga ramen bör inbegripa ”regler” som härrör från EU:s rättspraxis eftersom många förslag i grönboken härstammar från domstolens rättspraxis. Revisionsrätten anser att upphandlande myndigheter behöver tydlig vägledning som bygger på regler som är lättillgängliga för alla. För detta krävs dock en analys, såsom kommissionen har gjort, innan någon ny ”regel” för offentlig upphandling som härstammar från domstolens rättspraxis kan införlivas i lagstiftningen.

| 10. | Revisionsrätten tycker att de aktuella direktivens tillämpningsområde påverkar alla parters rättssäkerhet, särskilt när det gäller privata företag som får offentliga bidrag. Den tycker att det är viktigt att man i kommande regler om EU:s upphandling förtydligar reglernas tillämplighet och inte suddar ut skillnaden mellan offentlig upphandling och bidrag. På samma sätt vore det bra med ett förtydligande av definitionen av dem som är underställda reglerna om offentlig upphandling och även tillämpningsområdet och kriterierna för samarbetet mellan olika offentliga myndigheter. Vidare skulle det vara möjligt att se över olika distinktioner i lagstiftningen (t.ex. mellan kontrakt om bygg- och anläggningsarbeten, leveranser och tjänster), begränsningar (A- eller B-tjänster) eller uteslutning, om de bedöms vara onödiga. |
| --- | --- |

10.

Revisionsrätten tycker att de aktuella direktivens tillämpningsområde påverkar alla parters rättssäkerhet, särskilt när det gäller privata företag som får offentliga bidrag. Den tycker att det är viktigt att man i kommande regler om EU:s upphandling förtydligar reglernas tillämplighet och inte suddar ut skillnaden mellan offentlig upphandling och bidrag. På samma sätt vore det bra med ett förtydligande av definitionen av dem som är underställda reglerna om offentlig upphandling och även tillämpningsområdet och kriterierna för samarbetet mellan olika offentliga myndigheter. Vidare skulle det vara möjligt att se över olika distinktioner i lagstiftningen (t.ex. mellan kontrakt om bygg- och anläggningsarbeten, leveranser och tjänster), begränsningar (A- eller B-tjänster) eller uteslutning, om de bedöms vara onödiga.

| 11. | Revisionsrätten anser att det nuvarande antal valmöjligheter i fråga om förfaranden som anges i direktiven generellt sett är tillfredsställande. Det är viktigt att undvika förfaranden som kan leda till diskriminering, minskad insyn eller som skulle kunna underminera principen om en effektiv konkurrens på lika villkor. I detta avseende medför påskyndade förfaranden och även en eventuell mer generell användning av det förhandlade förfarandet helt klart stora risker som det skulle krävas oproportionerligt stora ansträngningar att kontrollera. Å andra sidan är det viktigt att man beaktar leveransstrukturen och förhållandena på marknaden när man väljer upphandlingsförfarande. Därför är det kanske inte lämpligt att använda ett öppet förfarande när konkurrensen i praktiken är begränsad av olika skäl (tekniska specifikationer, exklusivitetsrättigheter, avtal som krävs, strukturen på marknaderna för särskilda varor, situationen på den lokala marknaden m.m.). |
| --- | --- |

11.

Revisionsrätten anser att det nuvarande antal valmöjligheter i fråga om förfaranden som anges i direktiven generellt sett är tillfredsställande. Det är viktigt att undvika förfaranden som kan leda till diskriminering, minskad insyn eller som skulle kunna underminera principen om en effektiv konkurrens på lika villkor. I detta avseende medför påskyndade förfaranden och även en eventuell mer generell användning av det förhandlade förfarandet helt klart stora risker som det skulle krävas oproportionerligt stora ansträngningar att kontrollera. Å andra sidan är det viktigt att man beaktar leveransstrukturen och förhållandena på marknaden när man väljer upphandlingsförfarande. Därför är det kanske inte lämpligt att använda ett öppet förfarande när konkurrensen i praktiken är begränsad av olika skäl (tekniska specifikationer, exklusivitetsrättigheter, avtal som krävs, strukturen på marknaderna för särskilda varor, situationen på den lokala marknaden m.m.).

| 12. | Enligt revisionsrättens uppfattning pekar man i grönboken korrekt ut vissa kryphål i den rättsliga ramen som kan medföra risker för rättssäkerheten, särskilt under den tid som kontraktet genomförs. Revisionsrätten anser att förtydliganden som grundar sig på domstolens rättspraxis bör införlivas i EU:s rättsliga ram och reglerar fall av ”väsentliga förändringar” i ett gällande kontrakt och även förändringar som rör den kontraktsslutande parten och hävande av kontrakt. I ett sådant fall, det vill säga när ett nytt anbudsförfarande anordnas, är det dock inte motiverat att tillämpa ett mer flexibelt förfarande. Upphandlingsreglerna bör även ge upphandlande myndigheter möjlighet att i viss utsträckning begränsa utnyttjandet av underleverantörer så att de undviker de rättsliga och praktiska svårigheter som kan uppstå när en stor del av eller hela kontraktet genomförs av underleverantörer. |
| --- | --- |

12.

Enligt revisionsrättens uppfattning pekar man i grönboken korrekt ut vissa kryphål i den rättsliga ramen som kan medföra risker för rättssäkerheten, särskilt under den tid som kontraktet genomförs. Revisionsrätten anser att förtydliganden som grundar sig på domstolens rättspraxis bör införlivas i EU:s rättsliga ram och reglerar fall av ”väsentliga förändringar” i ett gällande kontrakt och även förändringar som rör den kontraktsslutande parten och hävande av kontrakt. I ett sådant fall, det vill säga när ett nytt anbudsförfarande anordnas, är det dock inte motiverat att tillämpa ett mer flexibelt förfarande. Upphandlingsreglerna bör även ge upphandlande myndigheter möjlighet att i viss utsträckning begränsa utnyttjandet av underleverantörer så att de undviker de rättsliga och praktiska svårigheter som kan uppstå när en stor del av eller hela kontraktet genomförs av underleverantörer.

| 13. | Revisionsrätten anser att en minskning av den administrativa bördan med hjälp av en åtgärd som innebär att det bara är anbudsgivare som är kvar i slutomgången som måste lämna in styrkande handlingar, egen försäkran (om anbudsgivarens egna risker) eller proportionerliga krav på bevis om ekonomisk kapacitet skulle gynna såväl ekonomiska aktörer (särskilt små och medelstora företag) som upphandlande myndigheter. Andra åtgärder för att minska den administrativa bördan och mer effektivt tillgodose upphandlande myndigheters behov kan vara användning av förenklade förfaranden för inköp till lägsta pris för så kallade handelsvaror och handelstjänster, större flexibilitet vid granskningen av urvals- och tilldelningskriterier, främjande av redan tillgängliga förfaranden (inköpscentraler, ramavtal), framför allt för mindre upphandlande myndigheter, eller utveckling av flexiblare verktyg, till exempel ett förhandlat förfarande inom ett visst tak som är kopplat till ett riktmärke. För stor flexibilitet i förfarandena kan dock medföra risk för missbruk och diskriminering. |
| --- | --- |

13.

Revisionsrätten anser att en minskning av den administrativa bördan med hjälp av en åtgärd som innebär att det bara är anbudsgivare som är kvar i slutomgången som måste lämna in styrkande handlingar, egen försäkran (om anbudsgivarens egna risker) eller proportionerliga krav på bevis om ekonomisk kapacitet skulle gynna såväl ekonomiska aktörer (särskilt små och medelstora företag) som upphandlande myndigheter. Andra åtgärder för att minska den administrativa bördan och mer effektivt tillgodose upphandlande myndigheters behov kan vara användning av förenklade förfaranden för inköp till lägsta pris för så kallade handelsvaror och handelstjänster, större flexibilitet vid granskningen av urvals- och tilldelningskriterier, främjande av redan tillgängliga förfaranden (inköpscentraler, ramavtal), framför allt för mindre upphandlande myndigheter, eller utveckling av flexiblare verktyg, till exempel ett förhandlat förfarande inom ett visst tak som är kopplat till ett riktmärke. För stor flexibilitet i förfarandena kan dock medföra risk för missbruk och diskriminering.

| 14. | När det gäller förfarandenas integritet är revisionsrätten väl medveten om att offentlig upphandling är ett riskfyllt område där illojala metoder och osunda förfaranden, som intressekonflikter, favorisering, bedrägeri och bestickning, kan förekomma på alla stadier, snedvrida den lojala konkurrensen och avskräcka anbudsgivare. För att minska dessa risker måste gemensamma ansträngningar göras på EU-nivå och nationellt. Ett förtydligande på EU-nivå av vissa definitioner (t.ex. ”intressekonflikt” och ”allvarligt fel i yrkesutövningen”) och åtgärder för att förebygga, upptäcka och förhindra osunda metoder (utbildning, egen försäkran, uppförandekod, automatiska sanktioner, skydd för uppgiftslämnare, utbyte av information mellan medlemsstaterna om uteslutning av ”oseriösa” anbudsgivare m.m.) skulle kunna vara ett viktigt bidrag till mer likvärdiga villkor inom offentlig upphandling över hela Europa. |
| --- | --- |

14.

När det gäller förfarandenas integritet är revisionsrätten väl medveten om att offentlig upphandling är ett riskfyllt område där illojala metoder och osunda förfaranden, som intressekonflikter, favorisering, bedrägeri och bestickning, kan förekomma på alla stadier, snedvrida den lojala konkurrensen och avskräcka anbudsgivare. För att minska dessa risker måste gemensamma ansträngningar göras på EU-nivå och nationellt. Ett förtydligande på EU-nivå av vissa definitioner (t.ex. ”intressekonflikt” och ”allvarligt fel i yrkesutövningen”) och åtgärder för att förebygga, upptäcka och förhindra osunda metoder (utbildning, egen försäkran, uppförandekod, automatiska sanktioner, skydd för uppgiftslämnare, utbyte av information mellan medlemsstaterna om uteslutning av ”oseriösa” anbudsgivare m.m.) skulle kunna vara ett viktigt bidrag till mer likvärdiga villkor inom offentlig upphandling över hela Europa.

Detta yttrande har antagits av revisionsrätten vid dess sammanträde i Luxemburg den 26 maj 2011.

För revisionsrätten

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

Ordförande

---

(1)  KOM(2011) 15 slutlig av den 27 januari 2011.

1

(2)  KOM(2010) 2020 slutlig av den 3 mars 2010 och del I av rådets slutsatser av den 17 juni 2010.

2

(3)  Sådana överträdelser kan vara bristande efterlevnad av kravet på en lämplig grad av offentliggörande och öppenhet, tilldelning av kontrakt utan konkurrens trots att det inte är ett extremt brådskande fall, tillämpning av otillåtna urvals- eller tilldelningskriterier, brott mot principen om likabehandling (genom förhandlande med en av anbudsgivarna under tilldelningsförfarandet), direkt tilldelning av ytterligare arbeten eller tjänster som överskrider de gränser som fastställts i direktiven.

3

---