# Официален вестник C 209/2011

| | ISSN 1830-365X
  doi:10.3000/1830365X.C_2011.209.bul |
| --- | --- |
| Официален вестник
  на Европейския съюз | C 209 |
| | |
| Издание на български език | Информация и известия | Година 5415 юли 2011 г. |

ISSN 1830-365X

doi:10.3000/1830365X.C_2011.209.bul

Официален вестник

на Европейския съюз

C 209

Издание на български език

Информация и известия

Година 5415 юли 2011 г.

---

| Известие No | Съдържание | Страница |
| --- | --- | --- |
| | I   Резолюции, препоръки и становища |
| | ПРЕПОРЪКИ |
| | Съвет |
| 2011/C 209/01 | Препоръка на Съвета от 12 юли 2011 година относно Националната програма за реформи на Белгия за 2011 г. и съдържаща становище на Съвета относно актуализираната Програма за стабилност на Белгия за периода 2011—2014 г. | 1 |
| 2011/C 209/02 | Препоръка на Съвета от 12 юли 2011 година относно Националната програма за реформи на България от 2011 г. и съдържаща становище на Съвета относно актуализираната Конвергентна програма на България за периода 2011—2014 г. | 5 |
| 2011/C 209/03 | Препоръка на Съвета от 12 юли 2011 година относно Националната програма за реформи на Унгария за 2011 г. и съдържаща становище на Съвета относно актуализираната Програма за конвергенция на Унгария за периода 2011—2015 г. | 10 |

Известие No

Съдържание

Страница

I   Резолюции, препоръки и становища

ПРЕПОРЪКИ

Съвет

2011/C 209/01

Препоръка на Съвета от 12 юли 2011 година относно Националната програма за реформи на Белгия за 2011 г. и съдържаща становище на Съвета относно актуализираната Програма за стабилност на Белгия за периода 2011—2014 г.

1

2011/C 209/02

Препоръка на Съвета от 12 юли 2011 година относно Националната програма за реформи на България от 2011 г. и съдържаща становище на Съвета относно актуализираната Конвергентна програма на България за периода 2011—2014 г.

5

2011/C 209/03

Препоръка на Съвета от 12 юли 2011 година относно Националната програма за реформи на Унгария за 2011 г. и съдържаща становище на Съвета относно актуализираната Програма за конвергенция на Унгария за периода 2011—2015 г.

10

| | II   Съобщения |
| --- | --- |
| | СЪОБЩЕНИЯ НА ИНСТИТУЦИИТЕ, ОРГАНИТЕ, СЛУЖБИТЕ И АГЕНЦИИТЕ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ |
| | Европейска комисия |
| 2011/C 209/04 | Непротивопоставяне на концентрация, за която е постъпило уведомление (Дело COMP/M.6229 — PAG/Mitsui/AMT JV) (
  1
  ) | 14 |
| 2011/C 209/05 | Непротивопоставяне на концентрация, за която е постъпило уведомление (Дело COMP/M.6242 — Lactalis/Parmalat) (
  1
  ) | 14 |
| 2011/C 209/06 | Непротивопоставяне на концентрация, за която е постъпило уведомление (Дело COMP/M.6282 — ERG/Lukoil/JV) (
  1
  ) | 15 |
| 2011/C 209/07 | Непротивопоставяне на концентрация, за която е постъпило уведомление (Дело COMP/M.6283 — Valero/Chevron) (
  1
  ) | 15 |
| 2011/C 209/08 | Непротивопоставяне на концентрация, за която е постъпило уведомление (Дело COMP/M.6253 — Talis International Holding/Raphael Valves Industries) (
  1
  ) | 16 |

II   Съобщения

СЪОБЩЕНИЯ НА ИНСТИТУЦИИТЕ, ОРГАНИТЕ, СЛУЖБИТЕ И АГЕНЦИИТЕ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ

Европейска комисия

2011/C 209/04

Непротивопоставяне на концентрация, за която е постъпило уведомление (Дело COMP/M.6229 — PAG/Mitsui/AMT JV) (
  1
  )

1

14

2011/C 209/05

Непротивопоставяне на концентрация, за която е постъпило уведомление (Дело COMP/M.6242 — Lactalis/Parmalat) (
  1
  )

1

14

2011/C 209/06

Непротивопоставяне на концентрация, за която е постъпило уведомление (Дело COMP/M.6282 — ERG/Lukoil/JV) (
  1
  )

1

15

2011/C 209/07

Непротивопоставяне на концентрация, за която е постъпило уведомление (Дело COMP/M.6283 — Valero/Chevron) (
  1
  )

1

15

2011/C 209/08

Непротивопоставяне на концентрация, за която е постъпило уведомление (Дело COMP/M.6253 — Talis International Holding/Raphael Valves Industries) (
  1
  )

1

16

| | IV   Информация |
| --- | --- |
| | ИНФОРМАЦИЯ ОТ ИНСТИТУЦИИТЕ, ОРГАНИТЕ, СЛУЖБИТЕ И АГЕНЦИИТЕ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ |
| | Съвет |
| 2011/C 209/09 | Решение на Съвета от 12 юли 2011 година за назначаване на заместник-председател на отделението по жалбите на Службата на Общността за сортовете растения | 17 |
| 2011/C 209/10 | Решение на Съвета от 12 юли 2011 година за назначаване на председател на Службата на Общността за сортовете растения | 18 |
| | Европейска комисия |
| 2011/C 209/11 | Обменен курс на еврото | 19 |
| | ИНФОРМАЦИЯ ОТ ДЪРЖАВИТЕ-ЧЛЕНКИ |
| 2011/C 209/12 | Съобщение от Комисията съгласно член 14, параграф 1 и член 3, параграф 3 от Регламент (ЕО) No 924/2009 на Европейския парламент и на Съвета относно презграничните плащания в рамките на Общността и за отмяна на Регламент (ЕО) No 2560/2001 | 20 |
| 2011/C 209/13 | Представяне с коментар на регулираните пазари и националните разпоредби за прилагане на съответните изисквания на ДПФИ (Директива 2004/39/ЕО на Европейския парламент и на Съвета) | 21 |

IV   Информация

ИНФОРМАЦИЯ ОТ ИНСТИТУЦИИТЕ, ОРГАНИТЕ, СЛУЖБИТЕ И АГЕНЦИИТЕ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ

Съвет

2011/C 209/09

Решение на Съвета от 12 юли 2011 година за назначаване на заместник-председател на отделението по жалбите на Службата на Общността за сортовете растения

17

2011/C 209/10

Решение на Съвета от 12 юли 2011 година за назначаване на председател на Службата на Общността за сортовете растения

18

Европейска комисия

2011/C 209/11

Обменен курс на еврото

19

ИНФОРМАЦИЯ ОТ ДЪРЖАВИТЕ-ЧЛЕНКИ

2011/C 209/12

Съобщение от Комисията съгласно член 14, параграф 1 и член 3, параграф 3 от Регламент (ЕО) No 924/2009 на Европейския парламент и на Съвета относно презграничните плащания в рамките на Общността и за отмяна на Регламент (ЕО) No 2560/2001

20

2011/C 209/13

Представяне с коментар на регулираните пазари и националните разпоредби за прилагане на съответните изисквания на ДПФИ (Директива 2004/39/ЕО на Европейския парламент и на Съвета)

21

| | V   Становища |
| --- | --- |
| | ПРОЦЕДУРИ, СВЪРЗАНИ С ИЗПЪЛНЕНИЕТО НА ПОЛИТИКАТА В ОБЛАСТТА НА КОНКУРЕНЦИЯТА |
| | Европейска комисия |
| 2011/C 209/14 | Предварително уведомление за концентрация (Дело COMP/M.6324 — Bain Capital/Hellman & Friedman/Securitas Direct) — Дело кандидат за опростена процедура (
  1
  ) | 29 |

V   Становища

ПРОЦЕДУРИ, СВЪРЗАНИ С ИЗПЪЛНЕНИЕТО НА ПОЛИТИКАТА В ОБЛАСТТА НА КОНКУРЕНЦИЯТА

Европейска комисия

2011/C 209/14

Предварително уведомление за концентрация (Дело COMP/M.6324 — Bain Capital/Hellman & Friedman/Securitas Direct) — Дело кандидат за опростена процедура (
  1
  )

1

29

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Текст от значение за ЕИП |

---

(1)   Текст от значение за ЕИП

1

| BG | |
| --- | --- |

BG

---

I Резолюции, препоръки и становища

ПРЕПОРЪКИ

Съвет

| 15.7.2011 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 209/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.7.2011

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 209/1

---

ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА

от 12 юли 2011 година

относно Националната програма за реформи на Белгия за 2011 г. и съдържаща становище на Съвета относно актуализираната Програма за стабилност на Белгия за периода 2011—2014 г.

2011/C 209/01

СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

Като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,

като взе предвид Регламент (ЕО) No 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическата политика (1) и по-специално член 5, параграф 3 от него,

като взе предвид препоръката на Европейската комисия,

като взе предвид заключенията на Европейския съвет,

като взе предвид становището на Комитета по заетостта,

след консултация с Икономическия и финансов комитет,

като има предвид, че:

| (1) | На 26 март 2010 г. Европейският съвет постигна съгласие по предложението на Комисията да се започне изпълнението на нова стратегия за работни места и растеж — стратегията „Европа 2020“ — въз основа на засилена координация на икономическата политика, съсредоточена върху ключовите области, в които е необходимо да се предприемат действия за повишаване на потенциала за устойчив растеж и конкурентоспособността на Европа. |
| --- | --- |

(1)

На 26 март 2010 г. Европейският съвет постигна съгласие по предложението на Комисията да се започне изпълнението на нова стратегия за работни места и растеж — стратегията „Европа 2020“ — въз основа на засилена координация на икономическата политика, съсредоточена върху ключовите области, в които е необходимо да се предприемат действия за повишаване на потенциала за устойчив растеж и конкурентоспособността на Европа.

| (2) | На 13 юли 2010 г. Съветът прие препоръка относно общите насоки за икономическите политики на държавите-членки и на Съюза (за периода 2010—2014 г.), а на 21 октомври 2010 г. прие решение относно насоките за политиката на държавите-членки по заетостта (2), като заедно двата акта представляват т. нар. „интегрирани насоки“. Държавите-членки бяха призовани да се съобразят с интегрираните насоки при провеждането на националните си икономически политики и политики по заетостта. |
| --- | --- |

(2)

На 13 юли 2010 г. Съветът прие препоръка относно общите насоки за икономическите политики на държавите-членки и на Съюза (за периода 2010—2014 г.), а на 21 октомври 2010 г. прие решение относно насоките за политиката на държавите-членки по заетостта (2), като заедно двата акта представляват т. нар. „интегрирани насоки“. Държавите-членки бяха призовани да се съобразят с интегрираните насоки при провеждането на националните си икономически политики и политики по заетостта.

| (3) | На 12 януари 2011 г. Комисията прие първия годишен обзор на растежа, с което постави началото на нов цикъл на икономическото управление в ЕС и на първия европейски семестър за предварителна интегрирана координация на политиката съгласно стратегията „Европа 2020“. |
| --- | --- |

(3)

На 12 януари 2011 г. Комисията прие първия годишен обзор на растежа, с което постави началото на нов цикъл на икономическото управление в ЕС и на първия европейски семестър за предварителна интегрирана координация на политиката съгласно стратегията „Европа 2020“.

| (4) | На 25 март 2011 г. Европейският съвет утвърди приоритетите за фискалната консолидация и структурната реформа (в съответствие със заключенията на Съвета от 15 февруари и 7 март 2011 г. и въз основа на годишния обзор на растежа, изготвен от Комисията). Той подчерта необходимостта да се даде приоритет на възстановяването на стабилността на бюджетите и фискалната устойчивост, намаляването на безработицата чрез реформи на пазара на труда и полагането на нови усилия за повишаване на растежа. Европейският съвет поиска от държавите-членки да превърнат тези приоритети в конкретни мерки, които да бъдат включени в техните програми за стабилност или в програмите за конвергенция и в националните програми за реформи. |
| --- | --- |

(4)

На 25 март 2011 г. Европейският съвет утвърди приоритетите за фискалната консолидация и структурната реформа (в съответствие със заключенията на Съвета от 15 февруари и 7 март 2011 г. и въз основа на годишния обзор на растежа, изготвен от Комисията). Той подчерта необходимостта да се даде приоритет на възстановяването на стабилността на бюджетите и фискалната устойчивост, намаляването на безработицата чрез реформи на пазара на труда и полагането на нови усилия за повишаване на растежа. Европейският съвет поиска от държавите-членки да превърнат тези приоритети в конкретни мерки, които да бъдат включени в техните програми за стабилност или в програмите за конвергенция и в националните програми за реформи.

| (5) | На 25 март 2011 г. Европейският съвет също така прикани държавите-членки, участващи в пакта „Евро плюс“, да представят своите задължения достатъчно рано, за да бъдат включени в програмите им за стабилност или в програмите им за конвергенция и в националните програми за реформи. |
| --- | --- |

(5)

На 25 март 2011 г. Европейският съвет също така прикани държавите-членки, участващи в пакта „Евро плюс“, да представят своите задължения достатъчно рано, за да бъдат включени в програмите им за стабилност или в програмите им за конвергенция и в националните програми за реформи.

| (6) | На 15 април 2011 г. Белгия представи актуализираната си програма за стабилност за 2011 г., обхващаща периода 2011—2014 г., и националната си програма за реформи за 2011 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях. |
| --- | --- |

(6)

На 15 април 2011 г. Белгия представи актуализираната си програма за стабилност за 2011 г., обхващаща периода 2011—2014 г., и националната си програма за реформи за 2011 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях.

| (7) | Белгия отбеляза силен растеж на БВП в десетилетието преди 2008 г. — около 2,3 % годишно. Последствията от световната икономическа рецесия бяха почувствани истински през 2009 г. и БВП на Белгия се сви с 2,8 %. Отражението на рецесията върху заетостта бе сравнително ограничено. Временният спад в отработените часове и спадът в почасовата производителност на труда подействаха като буфер. След спад от 0,4 % през 2009 г. заетостта се повиши отново през 2010 г. Безработицата обаче нарасна от 7 % преди рецесията до 8,3 % през 2010 г. Благодарение на благоприятния обрат в световната търговия възстановяването през 2010 г. надмина очакванията и БВП нарасна с 2,2 %. Въздействието на автоматичните стабилизатори и на дискреционните мерки в отговор на кризата доведе до нарастване на дефицита по консолидирания държавен бюджет — от 1,3 % през 2008 г. на 5,9 % от БВП през 2009 г. |
| --- | --- |

(7)

Белгия отбеляза силен растеж на БВП в десетилетието преди 2008 г. — около 2,3 % годишно. Последствията от световната икономическа рецесия бяха почувствани истински през 2009 г. и БВП на Белгия се сви с 2,8 %. Отражението на рецесията върху заетостта бе сравнително ограничено. Временният спад в отработените часове и спадът в почасовата производителност на труда подействаха като буфер. След спад от 0,4 % през 2009 г. заетостта се повиши отново през 2010 г. Безработицата обаче нарасна от 7 % преди рецесията до 8,3 % през 2010 г. Благодарение на благоприятния обрат в световната търговия възстановяването през 2010 г. надмина очакванията и БВП нарасна с 2,2 %. Въздействието на автоматичните стабилизатори и на дискреционните мерки в отговор на кризата доведе до нарастване на дефицита по консолидирания държавен бюджет — от 1,3 % през 2008 г. на 5,9 % от БВП през 2009 г.

| (8) | Въз основа на оценката на актуализираната програма за стабилност в съответствие с Регламент (ЕО) No 1466/97 Съветът е на мнение, че макроикономическият сценарий в основата на бюджетните прогнози на програмата за стабилност изглежда реалистичен. Макар и основан на слабо занижени очаквания за растежа през 2011 г., той съответства като цяло на последната прогноза на службите на Комисията от пролетта на 2011 г. След по-ниския от очакваното дефицит от 4,1 % през 2010 г. целта на бюджетната стратегия, заложена в програмата за стабилност, е той допълнително да се намали до 3,6 % през 2011 г. и под референтната стойност от 3 % до 2012 г. — определеният от Съвета срок за коригиране на прекомерния дефицит. Планираното за 2011 г. намаляване на дефицита изглежда достижимо предвид сравнително предпазливите икономически прогнози. Същевременно фискалната консолидация изглежда ще е под препоръчаното от Съвета ниво на средногодишна консолидация от 0,75 % от БВП, по-специално през 2011 г. и 2012 г., когато ще възлиза съответно едва на 0,4 % и 0,3 % от БВП в структурно изражение. Освен това целите относно дефицита за 2012 г. и последващите години не са подкрепени от конкретни коригиращи мерки. И накрая, средносрочната цел за структурен излишък в размер на 0,5 % от БВП не се очаква да бъде постигната в рамките на програмата за стабилност за периода 2011—2014 г. |
| --- | --- |

(8)

Въз основа на оценката на актуализираната програма за стабилност в съответствие с Регламент (ЕО) No 1466/97 Съветът е на мнение, че макроикономическият сценарий в основата на бюджетните прогнози на програмата за стабилност изглежда реалистичен. Макар и основан на слабо занижени очаквания за растежа през 2011 г., той съответства като цяло на последната прогноза на службите на Комисията от пролетта на 2011 г. След по-ниския от очакваното дефицит от 4,1 % през 2010 г. целта на бюджетната стратегия, заложена в програмата за стабилност, е той допълнително да се намали до 3,6 % през 2011 г. и под референтната стойност от 3 % до 2012 г. — определеният от Съвета срок за коригиране на прекомерния дефицит. Планираното за 2011 г. намаляване на дефицита изглежда достижимо предвид сравнително предпазливите икономически прогнози. Същевременно фискалната консолидация изглежда ще е под препоръчаното от Съвета ниво на средногодишна консолидация от 0,75 % от БВП, по-специално през 2011 г. и 2012 г., когато ще възлиза съответно едва на 0,4 % и 0,3 % от БВП в структурно изражение. Освен това целите относно дефицита за 2012 г. и последващите години не са подкрепени от конкретни коригиращи мерки. И накрая, средносрочната цел за структурен излишък в размер на 0,5 % от БВП не се очаква да бъде постигната в рамките на програмата за стабилност за периода 2011—2014 г.

| (9) | Предвид надминатите очаквания през 2010 г., би било уместно да се планира по-амбициозно намаляване на дефицита през 2011 г. и ускоряване на планираното приближаване до прага от 3 % от БВП. Освен това липсата на допълнителни мерки за консолидация ще попречи да се прекрати прекомерният дефицит до 2012 г. и да се отбележи допълнителен напредък към средносрочната цел. Данъчната тежест в Белгия е вече много висока, особено върху трудовите доходи и следователно мерките за консолидация ще са насочени главно към ограничаване на разходите. |
| --- | --- |

(9)

Предвид надминатите очаквания през 2010 г., би било уместно да се планира по-амбициозно намаляване на дефицита през 2011 г. и ускоряване на планираното приближаване до прага от 3 % от БВП. Освен това липсата на допълнителни мерки за консолидация ще попречи да се прекрати прекомерният дефицит до 2012 г. и да се отбележи допълнителен напредък към средносрочната цел. Данъчната тежест в Белгия е вече много висока, особено върху трудовите доходи и следователно мерките за консолидация ще са насочени главно към ограничаване на разходите.

| (10) | Икономическата и финансова криза преобърна предишната дългосрочна тенденция на намаляване на държавния дълг. Съотношението на дълга, следвало низходяща тенденция след 1993 г. (когато отбелязва най-високо равнище — 134 % от БВП, последвано от непрестанен спад до 84 % от БВП през 2007 г.), се е увеличило отново от 2008 г. насам и в края на 2010 г. е на ниво от 96,8 % от БВП. Високото равнище на публичен дълг остава основно предизвикателство, в частност заради застаряването на населението, чието дългосрочно въздействие върху бюджета е по-високо от средното за ЕС, вследствие главно на относително силното нарастване на разходите за пенсии, което ще окажа допълнителен натиск върху публичните финанси. В програмата за стабилност властите наблягат на тристранна стратегия за ограничаване на прогнозното значително увеличение в разходите, свързани със застаряването на населението (чрез намаляване на равнището на публичиния дълг, увеличаване на процентите на заетост и участие и осигуряване на силна и основана на солидарността система за социална сигурност). Осигуряването на достатъчно първични излишъци в средносрочен план и по-нататъшното реформиране на белгийската система за социална сигурност, по-специално на пенсионната система, би подобрило дългосрочната устойчивост на публичните финанси. Съгласно последната оценка на Комисията, рисковете по отношение на дългосрочната устойчивост на публичните финанси са високи. |
| --- | --- |

(10)

Икономическата и финансова криза преобърна предишната дългосрочна тенденция на намаляване на държавния дълг. Съотношението на дълга, следвало низходяща тенденция след 1993 г. (когато отбелязва най-високо равнище — 134 % от БВП, последвано от непрестанен спад до 84 % от БВП през 2007 г.), се е увеличило отново от 2008 г. насам и в края на 2010 г. е на ниво от 96,8 % от БВП. Високото равнище на публичен дълг остава основно предизвикателство, в частност заради застаряването на населението, чието дългосрочно въздействие върху бюджета е по-високо от средното за ЕС, вследствие главно на относително силното нарастване на разходите за пенсии, което ще окажа допълнителен натиск върху публичните финанси. В програмата за стабилност властите наблягат на тристранна стратегия за ограничаване на прогнозното значително увеличение в разходите, свързани със застаряването на населението (чрез намаляване на равнището на публичиния дълг, увеличаване на процентите на заетост и участие и осигуряване на силна и основана на солидарността система за социална сигурност). Осигуряването на достатъчно първични излишъци в средносрочен план и по-нататъшното реформиране на белгийската система за социална сигурност, по-специално на пенсионната система, би подобрило дългосрочната устойчивост на публичните финанси. Съгласно последната оценка на Комисията, рисковете по отношение на дългосрочната устойчивост на публичните финанси са високи.

| (11) | Сериозно предизвикателство пред Белгия ще е гарантирането на стабилен и добре функциониращ финансов сектор, способен да реши нуждите от финансиране на реалната икономика. Последните две години на финансова криза се отразиха особено неблагоприятно на белгийския финансов сектор, което доведе до намаляване в балансовите отчети, значителни държавни субсидии и изменение в банковия надзор. Финансовото състояние на банковия сектор остава нестабилно. Освен това в Белгия банковият сектор е с висока концентрация и заема относително голям дял в сравнение с размера на икономиката. |
| --- | --- |

(11)

Сериозно предизвикателство пред Белгия ще е гарантирането на стабилен и добре функциониращ финансов сектор, способен да реши нуждите от финансиране на реалната икономика. Последните две години на финансова криза се отразиха особено неблагоприятно на белгийския финансов сектор, което доведе до намаляване в балансовите отчети, значителни държавни субсидии и изменение в банковия надзор. Финансовото състояние на банковия сектор остава нестабилно. Освен това в Белгия банковият сектор е с висока концентрация и заема относително голям дял в сравнение с размера на икономиката.

| (12) | Законът от 1996 г. за „насърчаване на заетостта и относно предпазни мерки в защита на конкурентоспособността“ посочва, че възнагражденията в Белгия следват промените във възнагражденията в трите съседни държави (Франция, Германия, Нидерландия), с което се запазва контрол над разходите за труд. Същевременно, в периода 2005—2010 г., въпросният закон не успява да предотврати по-бързото нарастване на възнагражденията в Белгия, отколкото в трите съседни страни, при по-нисък ръст на производителността. Вследствие на това, разходите за труд на единица продукция са нараснали по-бързо в Белгия в сравнение със съседните ѝ държави и със средната стойност за еврозоната. Това е особено проблематично, тъй като Белгия е специализирана в стоки, за чието производство се използват сравнително прости технологии, и е изправена пред ожесточената конкуренция на страни с по-ниски разходи. Макар и режимът на възнагражденията да осигурява рамка за договарянето им, той може да бъде подобрен чрез отчитане на разликите в растежа на производителността и чрез осигуряване на по-ефективна система за въвеждане на последващи корекции, в случай че не се достигат заложените цели. |
| --- | --- |

(12)

Законът от 1996 г. за „насърчаване на заетостта и относно предпазни мерки в защита на конкурентоспособността“ посочва, че възнагражденията в Белгия следват промените във възнагражденията в трите съседни държави (Франция, Германия, Нидерландия), с което се запазва контрол над разходите за труд. Същевременно, в периода 2005—2010 г., въпросният закон не успява да предотврати по-бързото нарастване на възнагражденията в Белгия, отколкото в трите съседни страни, при по-нисък ръст на производителността. Вследствие на това, разходите за труд на единица продукция са нараснали по-бързо в Белгия в сравнение със съседните ѝ държави и със средната стойност за еврозоната. Това е особено проблематично, тъй като Белгия е специализирана в стоки, за чието производство се използват сравнително прости технологии, и е изправена пред ожесточената конкуренция на страни с по-ниски разходи. Макар и режимът на възнагражденията да осигурява рамка за договарянето им, той може да бъде подобрен чрез отчитане на разликите в растежа на производителността и чрез осигуряване на по-ефективна система за въвеждане на последващи корекции, в случай че не се достигат заложените цели.

| (13) | В някои отношения пазарът на труда се характеризира със сериозна скованост, която не осигурява стимули за започване на работа, а именно: неограничени във времето обезщетения при безработица, високи пределни ефективни данъчни ставки и висока данъчна тежест (особено при ниско платените работници), и комбинацията между прекратяване на социалните помощи и високо данъчно облагане при започване на работа. Освен това редица възможности мотивират възрастните работници да напускат пазара на труда преди законово определената пенсионна възраст от 65 години. По-нататъшната реформа на активните политики по заетостта и тяхното разширяване, така че да обхващат навършилите 50-годишна възраст, ще допринесе за повишаване на общото равнище на заетост и за подобряване на стимулите за търсене на работа. Освен това, по-нататъшни намаления на обезщетенията за безработица и на тяхната продължителност биха мотивирали допълнително по-младите работници да участват в пазара на труда. Въвеждането на по-строги критерии за ползване правото на ранно пенсиониране ще стимулира по-възрастните работници да останат част от активната работна сила, а по-възрастните работници — останали без работа за определен период от време — да се върнат на пазара на труда. На последно място, равнището на заетост при гражданите на държави извън ЕС (40,9 %) е далеч по-ниско от средното за ЕС. |
| --- | --- |

(13)

В някои отношения пазарът на труда се характеризира със сериозна скованост, която не осигурява стимули за започване на работа, а именно: неограничени във времето обезщетения при безработица, високи пределни ефективни данъчни ставки и висока данъчна тежест (особено при ниско платените работници), и комбинацията между прекратяване на социалните помощи и високо данъчно облагане при започване на работа. Освен това редица възможности мотивират възрастните работници да напускат пазара на труда преди законово определената пенсионна възраст от 65 години. По-нататъшната реформа на активните политики по заетостта и тяхното разширяване, така че да обхващат навършилите 50-годишна възраст, ще допринесе за повишаване на общото равнище на заетост и за подобряване на стимулите за търсене на работа. Освен това, по-нататъшни намаления на обезщетенията за безработица и на тяхната продължителност биха мотивирали допълнително по-младите работници да участват в пазара на труда. Въвеждането на по-строги критерии за ползване правото на ранно пенсиониране ще стимулира по-възрастните работници да останат част от активната работна сила, а по-възрастните работници — останали без работа за определен период от време — да се върнат на пазара на труда. На последно място, равнището на заетост при гражданите на държави извън ЕС (40,9 %) е далеч по-ниско от средното за ЕС.

| (14) | Общата данъчна тежест на трудовите доходи в Белгия е една от най-високите в ЕС и следователно намаляването ѝ ще спомогне упражняването на трудова дейност да стане по-привлекателно. Същевременно, като се има предвид предстоящата значителна фискална консолидация, това намаляване трябва да бъде компенсирано със съответно увеличение при данъците, които изкривяват растежа в по-малка степен, например върху потреблението или чрез пренасочване към екологосъобразни данъци. Белгия има много по-ниски имплицитни данъчни ставки върху енергопотреблението от съседите си. В съчетание с високата данъчна тежест върху труда Белгия има най-ниското съотношение между екологичните данъци и данъците върху трудовите доходи в целия ЕС. Това е допринесло за затвърждаване наличието на висока безработица редом с относително високо енергопотребление, което влошава перспективите за постигане на целите за заетост и за енергийна ефективност. |
| --- | --- |

(14)

Общата данъчна тежест на трудовите доходи в Белгия е една от най-високите в ЕС и следователно намаляването ѝ ще спомогне упражняването на трудова дейност да стане по-привлекателно. Същевременно, като се има предвид предстоящата значителна фискална консолидация, това намаляване трябва да бъде компенсирано със съответно увеличение при данъците, които изкривяват растежа в по-малка степен, например върху потреблението или чрез пренасочване към екологосъобразни данъци. Белгия има много по-ниски имплицитни данъчни ставки върху енергопотреблението от съседите си. В съчетание с високата данъчна тежест върху труда Белгия има най-ниското съотношение между екологичните данъци и данъците върху трудовите доходи в целия ЕС. Това е допринесло за затвърждаване наличието на висока безработица редом с относително високо енергопотребление, което влошава перспективите за постигане на целите за заетост и за енергийна ефективност.

| (15) | Цените на много стоки и услуги са по принцип по-високи, отколкото в други държави-членки, което е отражение на слаб конкурентен натиск — особено при търговията на дребно и мрежовите отрасли — и недостатъчен надзор. При търговията на дребно са налице сериозни пречки пред навлизането на пазара и упражняването на дейност. По-специално, препятстващи на конкуренцията правила все още ограничават работното време, защитават заварените участници на пазара срещу навлизането на нови участници и възпрепятстват разпространението на нови бизнес модели и технологии. Често срещан проблем пред конкуренцията в мрежовите отрасли в Белгия е силната позиция на заварените участници и високите изисквания за навлизане на пазара в сравнение с други държави-членки, което означава, че някои бивши монополисти в тези отрасли все още могат да осъществяват по-големи печалби, определяйки цени, по-високи отколкото един конкурентен пазар би позволил. |
| --- | --- |

(15)

Цените на много стоки и услуги са по принцип по-високи, отколкото в други държави-членки, което е отражение на слаб конкурентен натиск — особено при търговията на дребно и мрежовите отрасли — и недостатъчен надзор. При търговията на дребно са налице сериозни пречки пред навлизането на пазара и упражняването на дейност. По-специално, препятстващи на конкуренцията правила все още ограничават работното време, защитават заварените участници на пазара срещу навлизането на нови участници и възпрепятстват разпространението на нови бизнес модели и технологии. Често срещан проблем пред конкуренцията в мрежовите отрасли в Белгия е силната позиция на заварените участници и високите изисквания за навлизане на пазара в сравнение с други държави-членки, което означава, че някои бивши монополисти в тези отрасли все още могат да осъществяват по-големи печалби, определяйки цени, по-високи отколкото един конкурентен пазар би позволил.

| (16) | Белгийските власти поеха редица ангажименти, свързани с пакта „Евро плюс“. Те се отнасят до четири области на пакта. Ангажиментите са насочени главно към въвеждането на мерки за намаляване на дефицита, контрол върху цените на енергията и насърчаване на конкуренцията, контрол върху повишаването на реалните заплати, въвеждане на надзорна рамка за наблюдение на финансовия сектор и увеличаване на реалната пенсионна възраст. Не е налице обаче информация нито за мерките, които ще бъдат взети за постигане на поставената цел от фискална гледна точка, нито за това как да се упражнява контрол върху ръста на реалните заплати или цените на енергията. По отношение на схемите за ранно пенсиониране няма яснота дали и кога ще бъде преразгледан „Пакта на поколенията“ и до какви конкретни мерки ще доведе това. Поетите ангажименти бяха оценени и взети предвид в настоящите препоръки. |
| --- | --- |

(16)

Белгийските власти поеха редица ангажименти, свързани с пакта „Евро плюс“. Те се отнасят до четири области на пакта. Ангажиментите са насочени главно към въвеждането на мерки за намаляване на дефицита, контрол върху цените на енергията и насърчаване на конкуренцията, контрол върху повишаването на реалните заплати, въвеждане на надзорна рамка за наблюдение на финансовия сектор и увеличаване на реалната пенсионна възраст. Не е налице обаче информация нито за мерките, които ще бъдат взети за постигане на поставената цел от фискална гледна точка, нито за това как да се упражнява контрол върху ръста на реалните заплати или цените на енергията. По отношение на схемите за ранно пенсиониране няма яснота дали и кога ще бъде преразгледан „Пакта на поколенията“ и до какви конкретни мерки ще доведе това. Поетите ангажименти бяха оценени и взети предвид в настоящите препоръки.

| (17) | Комисията направи оценка на Програмата за стабилност и на Националната програма за реформи, включително на ангажиментите по пакта „Евро плюс“. Тя взе предвид доколко те са уместни за провеждането на устойчива фискална и социално-икономическа политика в Белгия и дали са съобразени с правилата и насоките на ЕС, предвид необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на ЕС чрез принос на равнището на ЕС към бъдещите решения на държавите-членки. В тази връзка Комисията е на мнение, че едно по-амбициозно намаляване на дефицита през 2011 г. изглежда възможно и че е необходимо да се уточнят по-нататъшните мерки за консолидация от 2012 г. включително. С оглед подобряване на дългосрочната устойчивост на публичните финанси са необходими по-нататъшни реформи в пенсионната система. Нужни са и допълнителни мерки за укрепване на конкурентоспособността, подпомагане на търсещите работа и прехвърляне на данъчна тежест от пазара на труда към потреблението и енергетиката, както и за разкриване на повече възможности за инвестиции и растеж при услугите и мрежовите отрасли. |
| --- | --- |

(17)

Комисията направи оценка на Програмата за стабилност и на Националната програма за реформи, включително на ангажиментите по пакта „Евро плюс“. Тя взе предвид доколко те са уместни за провеждането на устойчива фискална и социално-икономическа политика в Белгия и дали са съобразени с правилата и насоките на ЕС, предвид необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление на ЕС чрез принос на равнището на ЕС към бъдещите решения на държавите-членки. В тази връзка Комисията е на мнение, че едно по-амбициозно намаляване на дефицита през 2011 г. изглежда възможно и че е необходимо да се уточнят по-нататъшните мерки за консолидация от 2012 г. включително. С оглед подобряване на дългосрочната устойчивост на публичните финанси са необходими по-нататъшни реформи в пенсионната система. Нужни са и допълнителни мерки за укрепване на конкурентоспособността, подпомагане на търсещите работа и прехвърляне на данъчна тежест от пазара на труда към потреблението и енергетиката, както и за разкриване на повече възможности за инвестиции и растеж при услугите и мрежовите отрасли.

| (18) | В контекста на настоящата оценка и предвид Препоръка на Съвета от 2 декември 2009 г. по член 126, параграф 7 от Договора за функционирането на Европейския съюз Съветът разгледа актуализираната Програма за стабилност на Белгия за 2011 г., като становището му (3) е изразено по-специално в препоръки 1 и 2 по-долу, |
| --- | --- |

(18)

В контекста на настоящата оценка и предвид Препоръка на Съвета от 2 декември 2009 г. по член 126, параграф 7 от Договора за функционирането на Европейския съюз Съветът разгледа актуализираната Програма за стабилност на Белгия за 2011 г., като становището му (3) е изразено по-специално в препоръки 1 и 2 по-долу,

ПРЕПОРЪЧВА на Белгия да предприеме следните действия през периода 2011—2012 г.:

| 1. | Да използва настоящото икономическо възстановяване с цел по-бързото коригиране на прекомерния дефицит. За тази цел да бъдат приети необходимите специфични мерки — главно в разходната част и своевременно преди изготвянето на бюджета за 2012 г. — за постигане на средно годишно фискално усилие в съответствие с препоръките по отношение на процедурата при прекомерен дефицит, като доведе до понижение на високия размер на публичния дълг. Това би трябвало да сведе бюджетния дефицит далеч под референтната стойност от 3 % от БВП най-късно до 2012 г. Да осигури напредък към постигането на средносрочната цел с най-малко 0,5 % от БВП годишно. |
| --- | --- |

1.

Да използва настоящото икономическо възстановяване с цел по-бързото коригиране на прекомерния дефицит. За тази цел да бъдат приети необходимите специфични мерки — главно в разходната част и своевременно преди изготвянето на бюджета за 2012 г. — за постигане на средно годишно фискално усилие в съответствие с препоръките по отношение на процедурата при прекомерен дефицит, като доведе до понижение на високия размер на публичния дълг. Това би трябвало да сведе бюджетния дефицит далеч под референтната стойност от 3 % от БВП най-късно до 2012 г. Да осигури напредък към постигането на средносрочната цел с най-малко 0,5 % от БВП годишно.

| 2. | Да предприеме стъпки за подобряване на дългосрочната устойчивост на публичните финанси. В рамките на тристранната стратегия на ЕС основно внимание следва да се отдели на ограничаване на разходите, свързани със застаряването на населението, особено чрез предотвратяване на ранното напускане на трудовия пазар, с цел значително увеличаване на действителната пенсионна възраст. Би могло да се предвидят мерки, като обвързването на законовата пенсионна възраст с продължителността на живота. |
| --- | --- |

2.

Да предприеме стъпки за подобряване на дългосрочната устойчивост на публичните финанси. В рамките на тристранната стратегия на ЕС основно внимание следва да се отдели на ограничаване на разходите, свързани със застаряването на населението, особено чрез предотвратяване на ранното напускане на трудовия пазар, с цел значително увеличаване на действителната пенсионна възраст. Би могло да се предвидят мерки, като обвързването на законовата пенсионна възраст с продължителността на живота.

| 3. | Да потърси решение на структурните слабости във финансовия сектор, по-специално чрез довършване преструктурирането на банките, които се нуждаят от адекватно финансиран и жизнеспособен бизнес модел. |
| --- | --- |

3.

Да потърси решение на структурните слабости във финансовия сектор, по-специално чрез довършване преструктурирането на банките, които се нуждаят от адекватно финансиран и жизнеспособен бизнес модел.

| 4. | Да предприеме стъпки за реформа, след консултации със социалните партньори и в съответствие с националната практика, на системата за договаряне и индексиране на заплатите, за да се гарантира, че техният ръст отразява по-добре промените в производителността на труда и в конкурентоспособността. |
| --- | --- |

4.

Да предприеме стъпки за реформа, след консултации със социалните партньори и в съответствие с националната практика, на системата за договаряне и индексиране на заплатите, за да се гарантира, че техният ръст отразява по-добре промените в производителността на труда и в конкурентоспособността.

| 5. | Да подобри участието на пазара на труда чрез намаляване на високата данъчна и социалноосигурителна тежест за нископлатените работници, без това да се отразява на бюджета, и чрез въвеждане на система, в която обезщетенията за безработица прогресивно намаляват през периода на безработица. Да предприеме стъпки за прехвърляне на данъчната тежест от пазара на труда към потреблението и съобразяване на данъчната система с околната среда. Да подобри ефективността на активните политики по заетостта чрез целенасочени мерки спрямо по-възрастните работници и уязвимите групи. |
| --- | --- |

5.

Да подобри участието на пазара на труда чрез намаляване на високата данъчна и социалноосигурителна тежест за нископлатените работници, без това да се отразява на бюджета, и чрез въвеждане на система, в която обезщетенията за безработица прогресивно намаляват през периода на безработица. Да предприеме стъпки за прехвърляне на данъчната тежест от пазара на труда към потреблението и съобразяване на данъчната система с околната среда. Да подобри ефективността на активните политики по заетостта чрез целенасочени мерки спрямо по-възрастните работници и уязвимите групи.

| 6. | Да въведе мерки за засилване на конкуренцията при търговията на дребно, като улесни навлизането на пазара и намали ограниченията пред упражняването на дейност; да въведе мерки за засилване на конкуренцията на пазарите на газ и електроенергия чрез допълнително подобряване ефективността на отрасловия регулаторен орган и на органите за защита на конкуренцията. |
| --- | --- |

6.

Да въведе мерки за засилване на конкуренцията при търговията на дребно, като улесни навлизането на пазара и намали ограниченията пред упражняването на дейност; да въведе мерки за засилване на конкуренцията на пазарите на газ и електроенергия чрез допълнително подобряване ефективността на отрасловия регулаторен орган и на органите за защита на конкуренцията.

Съставено в Брюксел на 12 юли 2011 година.

За Съвета

Председател

J. VINCENT-ROSTOWSKI

---

(1)  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

1

(2)  Продължават да се прилагат и през 2011 г. с Решение 2011/308/ЕС на Съвета от 19 май 2011 г. относно насоките за политиките за заетост на държавите-членки (ОВ L 138, 26.5.2011 г., стр. 56).

2

(3)  Предвидено в член 5, параграф 3 от Регламент (ЕО) No 1466/97.

3

---

| 15.7.2011 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 209/5 |
| --- | --- | --- | --- |

15.7.2011

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 209/5

---

ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА

от 12 юли 2011 година

относно Националната програма за реформи на България от 2011 г. и съдържаща становище на Съвета относно актуализираната Конвергентна програма на България за периода 2011—2014 г.

2011/C 209/02

СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,

като взе предвид Регламент (ЕО) No 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики (1), и по-специално член 9, параграф 3 от него,

като взе предвид препоръката на Европейската комисия,

като взе предвид заключенията на Европейския съвет,

като взе предвид становището на Комитета по заетостта,

след консултация с Икономическия и финансов комитет,

като има предвид, че:

| (1) | На 26 март 2010 г. Европейският съвет постигна съгласие по предложението на Комисията да се започне изпълнението на нова стратегия за работни места и растеж — стратегията „Европа 2020“ — въз основа на засилена координация на икономическата политика, съсредоточена върху ключовите области, в които е необходимо да се предприемат действия за повишаване на потенциала за устойчив растеж и конкурентоспособността на Европа. |
| --- | --- |

(1)

На 26 март 2010 г. Европейският съвет постигна съгласие по предложението на Комисията да се започне изпълнението на нова стратегия за работни места и растеж — стратегията „Европа 2020“ — въз основа на засилена координация на икономическата политика, съсредоточена върху ключовите области, в които е необходимо да се предприемат действия за повишаване на потенциала за устойчив растеж и конкурентоспособността на Европа.

| (2) | На 13 юли 2010 г. Съветът прие препоръка относно общите насоки за икономическата политика на държавите-членки и на Съюза (за периода 2010—2014 г.), а на 21 октомври 2010 г. прие решение относно насоките за политиката на държавите-членки по заетостта (2), като двата акта заедно представляват „интегрираните насоки“. Държавите-членки бяха призовани да отчитат интегрираните насоки при провеждането на националната си икономическа политика и политика по заетостта. |
| --- | --- |

(2)

На 13 юли 2010 г. Съветът прие препоръка относно общите насоки за икономическата политика на държавите-членки и на Съюза (за периода 2010—2014 г.), а на 21 октомври 2010 г. прие решение относно насоките за политиката на държавите-членки по заетостта (2), като двата акта заедно представляват „интегрираните насоки“. Държавите-членки бяха призовани да отчитат интегрираните насоки при провеждането на националната си икономическа политика и политика по заетостта.

| (3) | На 12 януари 2011 г. Комисията прие първия годишен обзор на растежа, с което постави началото на нов цикъл на икономическото управление в ЕС и на първия европейски семестър за предварителна интегрирана координация на политиката съгласно стратегията „Европа 2020“. |
| --- | --- |

(3)

На 12 януари 2011 г. Комисията прие първия годишен обзор на растежа, с което постави началото на нов цикъл на икономическото управление в ЕС и на първия европейски семестър за предварителна интегрирана координация на политиката съгласно стратегията „Европа 2020“.

| (4) | На 25 март 2011 г. Европейският съвет одобри приоритетите за фискалната консолидация и структурната реформа (в съответствие със заключенията на Съвета от 15 февруари и 7 март 2011 г. и въз основа на годишния обзор на растежа, изготвен от Комисията). Той подчерта необходимостта да се даде приоритет на възстановяването на стабилността на бюджетите и фискалната устойчивост, намаляването на безработицата чрез реформи на пазара на труда и полагането на още усилия за повишаване на растежа. Съветът поиска от държавите-членки да превърнат тези приоритети в конкретни мерки, които да бъдат включени в техните програми за стабилност или програми за конвергенция и в националните им програми за реформи. |
| --- | --- |

(4)

На 25 март 2011 г. Европейският съвет одобри приоритетите за фискалната консолидация и структурната реформа (в съответствие със заключенията на Съвета от 15 февруари и 7 март 2011 г. и въз основа на годишния обзор на растежа, изготвен от Комисията). Той подчерта необходимостта да се даде приоритет на възстановяването на стабилността на бюджетите и фискалната устойчивост, намаляването на безработицата чрез реформи на пазара на труда и полагането на още усилия за повишаване на растежа. Съветът поиска от държавите-членки да превърнат тези приоритети в конкретни мерки, които да бъдат включени в техните програми за стабилност или програми за конвергенция и в националните им програми за реформи.

| (5) | На 25 март 2011 г. Европейският съвет също така прикани държавите-членки, участващи в пакта „Евро плюс“, да представят своите задължения своевременно, за да бъдат включени в програмите им за стабилност или програмите им за конвергенция и в националните им програми за реформи. |
| --- | --- |

(5)

На 25 март 2011 г. Европейският съвет също така прикани държавите-членки, участващи в пакта „Евро плюс“, да представят своите задължения своевременно, за да бъдат включени в програмите им за стабилност или програмите им за конвергенция и в националните им програми за реформи.

| (6) | На 15 април 2011 г. България представи актуализираната си Конвергентна програма от 2011 г., която обхваща периода 2011—2014 г., и своята Национална програма за реформи от 2011 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях. |
| --- | --- |

(6)

На 15 април 2011 г. България представи актуализираната си Конвергентна програма от 2011 г., която обхваща периода 2011—2014 г., и своята Национална програма за реформи от 2011 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях.

| (7) | Икономическата криза прекъсна период на висок растеж, стимулиран от значителен приток на преки чуждестранни инвестиции и кредитна експанзия. БВП започна отново да нараства през второто тримесечие на 2010 г. след общ спад от 7,1 % между най-високата и най-ниската точка на цикъла; това доведе до почти нулев растеж на реалния БВП за цялата 2010 г. Основните фактори за растежа бяха силният подем на износа и подновяването на запасите. Салдото по консолидираната фискална програма се влоши от излишък преди кризата до дефицит от 4,7 % от БВП през 2009 г. и 3,3 % от БВП през 2010 г. Макар че производството и заетостта в отраслите с изнасяна продукция нараснаха, по-ниската активност в строителството, недвижимите имоти и търговията на дребно ограничаваха темпа на възстановяване през изминалата година. Спадът на производството се отрази най-тежко на заетостта, довеждайки до загубата на близо 358 000 работни места след най-високото равнище от 2008 г. В резултат на това безработицата нарасна с няколко процентни пункта до 10,2 % през 2010 г. и в средносрочен план не се очаква заетостта да се възстанови на нивото си отпреди кризата. |
| --- | --- |

(7)

Икономическата криза прекъсна период на висок растеж, стимулиран от значителен приток на преки чуждестранни инвестиции и кредитна експанзия. БВП започна отново да нараства през второто тримесечие на 2010 г. след общ спад от 7,1 % между най-високата и най-ниската точка на цикъла; това доведе до почти нулев растеж на реалния БВП за цялата 2010 г. Основните фактори за растежа бяха силният подем на износа и подновяването на запасите. Салдото по консолидираната фискална програма се влоши от излишък преди кризата до дефицит от 4,7 % от БВП през 2009 г. и 3,3 % от БВП през 2010 г. Макар че производството и заетостта в отраслите с изнасяна продукция нараснаха, по-ниската активност в строителството, недвижимите имоти и търговията на дребно ограничаваха темпа на възстановяване през изминалата година. Спадът на производството се отрази най-тежко на заетостта, довеждайки до загубата на близо 358 000 работни места след най-високото равнище от 2008 г. В резултат на това безработицата нарасна с няколко процентни пункта до 10,2 % през 2010 г. и в средносрочен план не се очаква заетостта да се възстанови на нивото си отпреди кризата.

| (8) | Съгласно извършената в съответствие с Регламент (ЕО) No 1466/97 оценка на актуализираната Конвергентна програма Съветът смята, че в макроикономическия сценарий, въз основа на който са изготвени бюджетните прогнози, предвижданията за растежа са по-оптимистични, отколкото тези в прогнозата на службите на Комисията. В актуализираната Конвергентна програма се предвижда корекция на прекомерния бюджетен дефицит през 2011 г. в съответствие с препоръката на Съвета от 13 юли 2010 г., както и по-нататъшно намаление на дефицита след това. След значителната ранна бюджетна корекция от над 2 процентни пункта в структурно изражение през 2010 г. усилията за подобрение на бюджетното салдо през 2011 г. са много по-малки в сравнение с препоръчаната корекция от поне 0,75 % от БВП, но средно, за целия период на процедурата при прекомерен дефицит, усилията за подобрение на бюджетното салдо остават над 1 % от БВП. В актуализираната програма обаче не са представени достатъчно подробни сведения за планираните бюджетни мерки за постигане на бюджетните цели през 2012—2014 г. Понижената средносрочна цел за постигане на структурен дефицит от 0,6 % от БВП през 2014 г. все още е по-амбициозна в сравнение с минимално изискваната. Тя отразява целите на Пакта за стабилност и растеж и е предвидено да бъде постигната до края на периода на действие на Конвергентната програма (2014 г.) Въпреки това предвижданото средногодишно подобрение на структурното бюджетно салдо през 2012—2014 г., след планираната корекция на прекомерния дефицит през 2011 г., е много под минималното препоръчано годишно подобрение на структурното салдо от 0,5 % от БВП. С оглед на постепенно подобряващите се икономически перспективи Конвергентната програма следва да има за цел по-бърз напредък към постигането на средносрочната цел. Ако се оценява при предпазливи разчети за средносрочния растеж на потенциалното производство, предвиденото нарастване на бюджетните разходи през 2012—2013 г. изглежда оптимистично, а това създава риск в средносрочен план за състоянието на бюджета в структурно изражение. |
| --- | --- |

(8)

Съгласно извършената в съответствие с Регламент (ЕО) No 1466/97 оценка на актуализираната Конвергентна програма Съветът смята, че в макроикономическия сценарий, въз основа на който са изготвени бюджетните прогнози, предвижданията за растежа са по-оптимистични, отколкото тези в прогнозата на службите на Комисията. В актуализираната Конвергентна програма се предвижда корекция на прекомерния бюджетен дефицит през 2011 г. в съответствие с препоръката на Съвета от 13 юли 2010 г., както и по-нататъшно намаление на дефицита след това. След значителната ранна бюджетна корекция от над 2 процентни пункта в структурно изражение през 2010 г. усилията за подобрение на бюджетното салдо през 2011 г. са много по-малки в сравнение с препоръчаната корекция от поне 0,75 % от БВП, но средно, за целия период на процедурата при прекомерен дефицит, усилията за подобрение на бюджетното салдо остават над 1 % от БВП. В актуализираната програма обаче не са представени достатъчно подробни сведения за планираните бюджетни мерки за постигане на бюджетните цели през 2012—2014 г. Понижената средносрочна цел за постигане на структурен дефицит от 0,6 % от БВП през 2014 г. все още е по-амбициозна в сравнение с минимално изискваната. Тя отразява целите на Пакта за стабилност и растеж и е предвидено да бъде постигната до края на периода на действие на Конвергентната програма (2014 г.) Въпреки това предвижданото средногодишно подобрение на структурното бюджетно салдо през 2012—2014 г., след планираната корекция на прекомерния дефицит през 2011 г., е много под минималното препоръчано годишно подобрение на структурното салдо от 0,5 % от БВП. С оглед на постепенно подобряващите се икономически перспективи Конвергентната програма следва да има за цел по-бърз напредък към постигането на средносрочната цел. Ако се оценява при предпазливи разчети за средносрочния растеж на потенциалното производство, предвиденото нарастване на бюджетните разходи през 2012—2013 г. изглежда оптимистично, а това създава риск в средносрочен план за състоянието на бюджета в структурно изражение.

| (9) | Коригирането на прекомерния дефицит до края на 2011 г. съгласно плановете ще спомогне за възстановяване на доверието и за повишаване на надеждността на държавната политика. В средносрочен план е важно да се постигне целта за нисък структурен бюджетен дефицит от 0,6 % от БВП, за да се гарантира, че фискалната политика подкрепя действащия паричен режим. Фискалната консолидация обаче е възпрепятствана от неефикасността на публичния сектор, което може да доведе до значителен натиск върху разходите, докато бюджетните приходи вероятно ще бъдат по-ниски в структурно изражение от приходите през периода на висок растеж преди кризата. Следователно има необходимост от амбициозни реформи на публичните финанси, за да бъде постигнато необходимото подобрение на бюджетното салдо и да се осигури финансиране за прилагането на необходимите структурни реформи, включително нужното съфинансиране за проектите, подкрепяни от ЕС. |
| --- | --- |

(9)

Коригирането на прекомерния дефицит до края на 2011 г. съгласно плановете ще спомогне за възстановяване на доверието и за повишаване на надеждността на държавната политика. В средносрочен план е важно да се постигне целта за нисък структурен бюджетен дефицит от 0,6 % от БВП, за да се гарантира, че фискалната политика подкрепя действащия паричен режим. Фискалната консолидация обаче е възпрепятствана от неефикасността на публичния сектор, което може да доведе до значителен натиск върху разходите, докато бюджетните приходи вероятно ще бъдат по-ниски в структурно изражение от приходите през периода на висок растеж преди кризата. Следователно има необходимост от амбициозни реформи на публичните финанси, за да бъде постигнато необходимото подобрение на бюджетното салдо и да се осигури финансиране за прилагането на необходимите структурни реформи, включително нужното съфинансиране за проектите, подкрепяни от ЕС.

| (10) | Бюджетните резултати на България бяха добри при благоприятната икономическа конюнктура преди кризата. Бюджетните цели бяха изпълнявани последователно и беше заделен значителен фискален резерв. През 2009 г. под въздействието на икономическата криза за първи път от много години бе регистриран дефицит по бюджета и бе нарушено правилото за поддържане на уравновесен бюджет или на бюджет с излишък и за ограничаване на публичните разходи под 40 % от БВП. Това отчасти се дължеше на слабости по отношение на планирането на разходите и контрола. Това отразява и факта, че извънредните приходи в резултат на високата икономическа активност преди кризата бяха използвани за относително голямо повишение на разходите извън планираното и намаление на социалноосигурителните вноски. За да се справят с тези проблеми, властите предприеха редица инициативи за подобряване на контрола върху разходите и на системите за мониторинг и отчетност, включително чрез приемането на всеобхватен пакет от законодателни мерки и въвеждането на по-строги фискални правила и по-строга средносрочна бюджетна рамка. Очаква се това да повиши фискалната дисциплина и предвидимостта на политическите мерки и да доведе до намаление на макроикономическата нестабилност и процикличността на фискалната политика. Съгласно последната оценка на Комисията, рисковете по отношение на дългосрочната устойчивост на публичните финанси са средни. |
| --- | --- |

(10)

Бюджетните резултати на България бяха добри при благоприятната икономическа конюнктура преди кризата. Бюджетните цели бяха изпълнявани последователно и беше заделен значителен фискален резерв. През 2009 г. под въздействието на икономическата криза за първи път от много години бе регистриран дефицит по бюджета и бе нарушено правилото за поддържане на уравновесен бюджет или на бюджет с излишък и за ограничаване на публичните разходи под 40 % от БВП. Това отчасти се дължеше на слабости по отношение на планирането на разходите и контрола. Това отразява и факта, че извънредните приходи в резултат на високата икономическа активност преди кризата бяха използвани за относително голямо повишение на разходите извън планираното и намаление на социалноосигурителните вноски. За да се справят с тези проблеми, властите предприеха редица инициативи за подобряване на контрола върху разходите и на системите за мониторинг и отчетност, включително чрез приемането на всеобхватен пакет от законодателни мерки и въвеждането на по-строги фискални правила и по-строга средносрочна бюджетна рамка. Очаква се това да повиши фискалната дисциплина и предвидимостта на политическите мерки и да доведе до намаление на макроикономическата нестабилност и процикличността на фискалната политика. Съгласно последната оценка на Комисията, рисковете по отношение на дългосрочната устойчивост на публичните финанси са средни.

| (11) | През годините на висок растеж преди кризата бе наблюдавано значително затягане на пазара на труда и голямо увеличение на заплатите, надвишаващо прираста на производителността на труда. Това доведе до увеличаване на средното ниво на заплатите, което по този начин се доближи до средното ниво за ЕС. Връхната точка на растежа на заплатите беше на равнище от близо 20 % на годишна база през четвъртото тримесечие на 2007 г. Вследствие на икономическия спад растежът на заплатите започна да намалява, но остана сравнително висок — близо 10 % през 2010 г. за работещите по трудови договори (представляващи около 65 % от работната сила). |
| --- | --- |

(11)

През годините на висок растеж преди кризата бе наблюдавано значително затягане на пазара на труда и голямо увеличение на заплатите, надвишаващо прираста на производителността на труда. Това доведе до увеличаване на средното ниво на заплатите, което по този начин се доближи до средното ниво за ЕС. Връхната точка на растежа на заплатите беше на равнище от близо 20 % на годишна база през четвъртото тримесечие на 2007 г. Вследствие на икономическия спад растежът на заплатите започна да намалява, но остана сравнително висок — близо 10 % през 2010 г. за работещите по трудови договори (представляващи около 65 % от работната сила).

| (12) | Препятствията пред участието на трудовия пазар се дължат на неотдавнашно влошаване на положението на трудовия пазар по време на кризата и на недостатъчно активни мерки по заетостта, както и на недостатъчно финансирани публични служби по заетостта. Качеството на публичните услуги по активизиране, помощ при търсенето на работа и преквалификация е ниско. Ниският капацитет за осъществяване на мониторинг и оценка на резултатите от изпълнението на програмите изисква по-нататъшното му засилване с оглед подобряване на разработването на политически мерки. Както се посочва в доклад, поръчан неотдавна от Министерството на труда и социалната политика („Оценка на нетното въздействие на активната политика по заетостта в България“), при предлагането на по-персонализирани и по-качествени услуги, както и при по-добра инфраструктура на бюрата по труда безработните биха намирали работа по-успешно. |
| --- | --- |

(12)

Препятствията пред участието на трудовия пазар се дължат на неотдавнашно влошаване на положението на трудовия пазар по време на кризата и на недостатъчно активни мерки по заетостта, както и на недостатъчно финансирани публични служби по заетостта. Качеството на публичните услуги по активизиране, помощ при търсенето на работа и преквалификация е ниско. Ниският капацитет за осъществяване на мониторинг и оценка на резултатите от изпълнението на програмите изисква по-нататъшното му засилване с оглед подобряване на разработването на политически мерки. Както се посочва в доклад, поръчан неотдавна от Министерството на труда и социалната политика („Оценка на нетното въздействие на активната политика по заетостта в България“), при предлагането на по-персонализирани и по-качествени услуги, както и при по-добра инфраструктура на бюрата по труда безработните биха намирали работа по-успешно.

| (13) | Икономическата криза продължава да оказва влияние върху пазара на труда. Равнището на безработицата се повиши от 5,4 % през 2008 г. до 10,2 % през 2010 г., а при младите хора (на възраст от 15 до 24 години) достигна 23,2 % през 2010 г. Кризата засегна особено сериозно работниците с ниска квалификация (включително голяма част от ромското малцинство), които представляват почти 70 % от безработните. Делът на дългосрочната безработица (46 % през 2010 г.) е по-висок в сравнение със средния за ЕС (2010 г.: 40 %) и съществува риск от превръщането ѝ в структурна. Коефициентът на икономическа активност за младите хора се задържа на равнище под две трети от средното за ЕС (2009 г.: 29,5 %; ЕС: 43,8 %). Коефициентът им на заетост е 24,8 % през 2009 г. (ЕС: 35,2%). България също така има най-голям дял на младежите, които нито учат, нито работят (19,5 % от лицата на възраст 15—24 г.). Една от основните пречки пред участието на младите хора на пазара на труда са недостатъчните възможности за съчетаване на образование и работа, по-специално чрез стажове в областта, в която е образованието, за улесняване на прехода към пазара на труда. |
| --- | --- |

(13)

Икономическата криза продължава да оказва влияние върху пазара на труда. Равнището на безработицата се повиши от 5,4 % през 2008 г. до 10,2 % през 2010 г., а при младите хора (на възраст от 15 до 24 години) достигна 23,2 % през 2010 г. Кризата засегна особено сериозно работниците с ниска квалификация (включително голяма част от ромското малцинство), които представляват почти 70 % от безработните. Делът на дългосрочната безработица (46 % през 2010 г.) е по-висок в сравнение със средния за ЕС (2010 г.: 40 %) и съществува риск от превръщането ѝ в структурна. Коефициентът на икономическа активност за младите хора се задържа на равнище под две трети от средното за ЕС (2009 г.: 29,5 %; ЕС: 43,8 %). Коефициентът им на заетост е 24,8 % през 2009 г. (ЕС: 35,2%). България също така има най-голям дял на младежите, които нито учат, нито работят (19,5 % от лицата на възраст 15—24 г.). Една от основните пречки пред участието на младите хора на пазара на труда са недостатъчните възможности за съчетаване на образование и работа, по-специално чрез стажове в областта, в която е образованието, за улесняване на прехода към пазара на труда.

| (14) | Въпреки че населението в България има образователно равнище над средното, над 40 % от населението има ниска езикова и математическа грамотност. Това показва, че има възможности да се внесат подобрения в образователната система, за да отговаря по-добре на потребностите на пазара на труда. Като допълнение към положителните резултати от неотдавнашната реформа на училищата чрез децентрализация се очаква бъдещият Закон за предучилищното и училищното образование да съдържа решения, които могат да бъдат допълнително подсилени, напр. по отношение на финансовата автономия, дела на децата на етапа на предучилищно образование и външното оценяване, както и да осигури отчетност. Делът на преждевременно напусналите училище деца (14,7 % през 2009 г.) е близо до средния за ЕС, но е особено висок сред ромското население (43 % през 2008 г. според приблизителните оценки). Делът на лицата с висше образование (27,9 % през 2009 г.) остава под средния за ЕС (32,2 %). България забави значително реформата на висшето образование. Новият Закон за висшето образование, вече предложен за разглеждане през 2010 г., но по-късно оттеглен, следва да бъде полезна мярка за извършване на необходимата реформа. |
| --- | --- |

(14)

Въпреки че населението в България има образователно равнище над средното, над 40 % от населението има ниска езикова и математическа грамотност. Това показва, че има възможности да се внесат подобрения в образователната система, за да отговаря по-добре на потребностите на пазара на труда. Като допълнение към положителните резултати от неотдавнашната реформа на училищата чрез децентрализация се очаква бъдещият Закон за предучилищното и училищното образование да съдържа решения, които могат да бъдат допълнително подсилени, напр. по отношение на финансовата автономия, дела на децата на етапа на предучилищно образование и външното оценяване, както и да осигури отчетност. Делът на преждевременно напусналите училище деца (14,7 % през 2009 г.) е близо до средния за ЕС, но е особено висок сред ромското население (43 % през 2008 г. според приблизителните оценки). Делът на лицата с висше образование (27,9 % през 2009 г.) остава под средния за ЕС (32,2 %). България забави значително реформата на висшето образование. Новият Закон за висшето образование, вече предложен за разглеждане през 2010 г., но по-късно оттеглен, следва да бъде полезна мярка за извършване на необходимата реформа.

| (15) | Одобрената през 2010 г. пенсионна реформа не е свързана с продължителността на живота или с положението на здравеопазването и системата за дългосрочни грижи. Реформата ще бъде проведена през периода 2011—2026 г., като повечето от мерките ще влязат в сила през втората половина на периода, а това би могло да застраши както изпълнението на реформата, така и устойчивостта на първия стълб на пенсионната система. |
| --- | --- |

(15)

Одобрената през 2010 г. пенсионна реформа не е свързана с продължителността на живота или с положението на здравеопазването и системата за дългосрочни грижи. Реформата ще бъде проведена през периода 2011—2026 г., като повечето от мерките ще влязат в сила през втората половина на периода, а това би могло да застраши както изпълнението на реформата, така и устойчивостта на първия стълб на пенсионната система.

| (16) | Българските граждани са по-бедни в сравнение със средното за ЕС (41,9 % от населението изпитват сериозни материални затруднения в сравнение с 8,1 % за ЕС). Около 66 % от възрастните хора са изложени на риск от изпадане в бедност — дял, който е значително по-висок от средния за ЕС. Според наличните данни условията на живот са се влошили през последните няколко години. Като се има предвид демографската ситуация, постигането на целите на Националната програма за реформи за намаляване на бедността в голяма степен зависи от правилното определяне на политиката за по-възрастните работници и хората в неравностойно положение, както и върху целесъобразността на социалните трансфери. В Националната програма за реформи е обявено разработването на оперативна стратегия за интеграция на ромите (които са приблизително 10 % от населението (3)) с цел преодоляване на многобройните затруднения за тях в областта на трудовата заетост, образованието, здравеопазването и жилищното настаняване в рамките на единен всеобхватен план. |
| --- | --- |

(16)

Българските граждани са по-бедни в сравнение със средното за ЕС (41,9 % от населението изпитват сериозни материални затруднения в сравнение с 8,1 % за ЕС). Около 66 % от възрастните хора са изложени на риск от изпадане в бедност — дял, който е значително по-висок от средния за ЕС. Според наличните данни условията на живот са се влошили през последните няколко години. Като се има предвид демографската ситуация, постигането на целите на Националната програма за реформи за намаляване на бедността в голяма степен зависи от правилното определяне на политиката за по-възрастните работници и хората в неравностойно положение, както и върху целесъобразността на социалните трансфери. В Националната програма за реформи е обявено разработването на оперативна стратегия за интеграция на ромите (които са приблизително 10 % от населението (3)) с цел преодоляване на многобройните затруднения за тях в областта на трудовата заетост, образованието, здравеопазването и жилищното настаняване в рамките на единен всеобхватен план.

| (17) | Ниската ефикасност на публичните услуги остава пречка пред растежа. Въпреки неотдавнашните промени с цел рационализиране на публичната администрация при реформата ѝ не беше разгледан въпросът за повишаване на качеството на работа на служителите или ключовите ведомства. България има много нисък дял на фиксирания широколентов достъп до интернет — с 14,9 % тя се нарежда на предпоследно място в ЕС, което също така ограничава използването на доставяните по електронен път услуги. |
| --- | --- |

(17)

Ниската ефикасност на публичните услуги остава пречка пред растежа. Въпреки неотдавнашните промени с цел рационализиране на публичната администрация при реформата ѝ не беше разгледан въпросът за повишаване на качеството на работа на служителите или ключовите ведомства. България има много нисък дял на фиксирания широколентов достъп до интернет — с 14,9 % тя се нарежда на предпоследно място в ЕС, което също така ограничава използването на доставяните по електронен път услуги.

| (18) | Делът на нередностите при възлагането на обществени поръчки е до 60 % от всички проверени процедури, като при големите публични инфраструктурни проекти, при които органите имат задължение да упражняват предварителен контрол, този дял е още по-висок. Капацитетът на Агенцията за държавна финансова инспекция бе намален значително през 2006 г. и в резултат на това Агенцията е извършила последващи проверки по едва 12 % от всички процедури за възлагане на обществени поръчки през 2009 г. Неотдавнашните изменения в Закона за обществените поръчки и в Закона за държавната финансова инспекция бяха одобрени от Министерския съвет и представени за парламентарно разглеждане. |
| --- | --- |

(18)

Делът на нередностите при възлагането на обществени поръчки е до 60 % от всички проверени процедури, като при големите публични инфраструктурни проекти, при които органите имат задължение да упражняват предварителен контрол, този дял е още по-висок. Капацитетът на Агенцията за държавна финансова инспекция бе намален значително през 2006 г. и в резултат на това Агенцията е извършила последващи проверки по едва 12 % от всички процедури за възлагане на обществени поръчки през 2009 г. Неотдавнашните изменения в Закона за обществените поръчки и в Закона за държавната финансова инспекция бяха одобрени от Министерския съвет и представени за парламентарно разглеждане.

| (19) | Енергийната интензивност на българската икономика е една от най-високите в ЕС. Красноречив пример за това е жилищното отопление, при което проблемът е свързан главно с отоплението на лошо поддържаните жилищни блокове. С неотдавнашните промени в правилата за допустимост се създава възможност за използване на средства от структурните фондове на ЕС в подкрепа на инвестициите за повишаване на енергийната ефективност. Инвестициите са малко, а приходите от данъците върху енергията и транспорта намаляха като дял от БВП и в сравнение с данъците върху труда, които са значително по-високи от средното за ЕС. Достъпът до енергийния пазар е възпрепятстван от ограничената конкуренция и непрозрачните механизми за ценообразуване. |
| --- | --- |

(19)

Енергийната интензивност на българската икономика е една от най-високите в ЕС. Красноречив пример за това е жилищното отопление, при което проблемът е свързан главно с отоплението на лошо поддържаните жилищни блокове. С неотдавнашните промени в правилата за допустимост се създава възможност за използване на средства от структурните фондове на ЕС в подкрепа на инвестициите за повишаване на енергийната ефективност. Инвестициите са малко, а приходите от данъците върху енергията и транспорта намаляха като дял от БВП и в сравнение с данъците върху труда, които са значително по-високи от средното за ЕС. Достъпът до енергийния пазар е възпрепятстван от ограничената конкуренция и непрозрачните механизми за ценообразуване.

| (20) | България пое редица ангажименти в рамките на пакта „Евро плюс“. Що се отнася до бюджета, съгласно тези ангажименти в подкрепа на устойчивостта на публичните финанси ще бъдат приети мерки за реформиране на пенсионната система, ще бъдат предприети действия за въвеждане на обвързано с резултатите заплащане в публичния сектор чрез спиране на растежа на пенсиите и заплатите до 2013 г. и ще бъде въведена по-строга национална фискална рамка чрез приемането на пакт за финансова стабилност, който ще съдържа задължителни фискални правила с количествено изражение. За насърчаване на заетостта ще бъдат приети мерки за намаляване на дела на недекларираната заетост и увеличаване на участието на пазара на труда. Мерките за повишаване на конкурентоспособността ще бъдат насочени към намаляване на административната тежест и по-интензивно използване на услугите на електронното управление, подобряване на достъпа до образование и повишаване на ефективността на образователната система. Гореспоменатите задължения се отнасят до три от четирите области, уредени от Пакта, като извън тях остава финансовият сектор. Те представляват продължение на по-общия план за реформи, очертан в Конвергентната програма и Националната програма за реформи, и ускоряват подготвяните понастоящем проекти за реформи в областта на фискалното управление, публичната администрация и образованието. Ангажиментите по пакта „Евро плюс“ са оценени и взети предвид в препоръките. |
| --- | --- |

(20)

България пое редица ангажименти в рамките на пакта „Евро плюс“. Що се отнася до бюджета, съгласно тези ангажименти в подкрепа на устойчивостта на публичните финанси ще бъдат приети мерки за реформиране на пенсионната система, ще бъдат предприети действия за въвеждане на обвързано с резултатите заплащане в публичния сектор чрез спиране на растежа на пенсиите и заплатите до 2013 г. и ще бъде въведена по-строга национална фискална рамка чрез приемането на пакт за финансова стабилност, който ще съдържа задължителни фискални правила с количествено изражение. За насърчаване на заетостта ще бъдат приети мерки за намаляване на дела на недекларираната заетост и увеличаване на участието на пазара на труда. Мерките за повишаване на конкурентоспособността ще бъдат насочени към намаляване на административната тежест и по-интензивно използване на услугите на електронното управление, подобряване на достъпа до образование и повишаване на ефективността на образователната система. Гореспоменатите задължения се отнасят до три от четирите области, уредени от Пакта, като извън тях остава финансовият сектор. Те представляват продължение на по-общия план за реформи, очертан в Конвергентната програма и Националната програма за реформи, и ускоряват подготвяните понастоящем проекти за реформи в областта на фискалното управление, публичната администрация и образованието. Ангажиментите по пакта „Евро плюс“ са оценени и взети предвид в препоръките.

| (21) | Комисията направи оценка на Конвергентната програма и Националната програма за реформи, както и на ангажиментите на България по пакта „Евро плюс“. Комисията е отчела не само тяхното значение за провеждането на устойчива фискална и социално-икономическа политика в България, но също така и съответствието им с правилата и насоките на ЕС, като се има предвид необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление в ЕС чрез принос на ЕС към бъдещите решения на държавите-членки. Тя смята, че след значителното ранно подобрение на бюджетното салдо през 2010 г. плановете за фискална консолидация през 2011 г. следва да се изпълняват съгласно предвиденото и дефицитът следва да бъде намален под референтната стойност от 3 % от БВП в съответствие с Препоръката на Съвета от 13 юли 2010 г. В актуализираната програма не е представена достатъчно подробна информация за планираните бюджетни мерки за постигане на бюджетните цели през 2012—2014 г. и би могло да се осигури по-бърз напредък към установената средносрочна цел. С въвеждането на по-строга национална фискална рамка ще бъде засилена фискалната дисциплина и ще бъде осигурена предвидимост и надеждност на държавната политика в средносрочен план. Следва да бъдат предприети още действия, за да се повиши конкурентоспособността, да се подпомогнат хората в намирането на работа, да се защитят най-уязвимите групи от населението, изправени пред множество затруднения, да се повиши капацитетът на публичната администрация и регулаторните органи, да се увеличи ефикасността на използването на ресурсите, както и да се открият повече възможности за инвестиции и растеж. |
| --- | --- |

(21)

Комисията направи оценка на Конвергентната програма и Националната програма за реформи, както и на ангажиментите на България по пакта „Евро плюс“. Комисията е отчела не само тяхното значение за провеждането на устойчива фискална и социално-икономическа политика в България, но също така и съответствието им с правилата и насоките на ЕС, като се има предвид необходимостта от засилване на цялостното икономическо управление в ЕС чрез принос на ЕС към бъдещите решения на държавите-членки. Тя смята, че след значителното ранно подобрение на бюджетното салдо през 2010 г. плановете за фискална консолидация през 2011 г. следва да се изпълняват съгласно предвиденото и дефицитът следва да бъде намален под референтната стойност от 3 % от БВП в съответствие с Препоръката на Съвета от 13 юли 2010 г. В актуализираната програма не е представена достатъчно подробна информация за планираните бюджетни мерки за постигане на бюджетните цели през 2012—2014 г. и би могло да се осигури по-бърз напредък към установената средносрочна цел. С въвеждането на по-строга национална фискална рамка ще бъде засилена фискалната дисциплина и ще бъде осигурена предвидимост и надеждност на държавната политика в средносрочен план. Следва да бъдат предприети още действия, за да се повиши конкурентоспособността, да се подпомогнат хората в намирането на работа, да се защитят най-уязвимите групи от населението, изправени пред множество затруднения, да се повиши капацитетът на публичната администрация и регулаторните органи, да се увеличи ефикасността на използването на ресурсите, както и да се открият повече възможности за инвестиции и растеж.

| (22) | С оглед на тази оценка и предвид на Препоръката на Съвета по член 126, параграф 7 от Договора за функционирането на Европейския съюз от 13 юли 2010 г. Съветът разгледа актуализираната Конвергентна програма на България от 2011 г., а становището му (4) е отразено по-конкретно в неговите препоръки 1 и 2 по-долу. Отчитайки заключенията на Европейския съвет от 25 март 2011 г., Съветът разгледа Националната програма за реформи на България, |
| --- | --- |

(22)

С оглед на тази оценка и предвид на Препоръката на Съвета по член 126, параграф 7 от Договора за функционирането на Европейския съюз от 13 юли 2010 г. Съветът разгледа актуализираната Конвергентна програма на България от 2011 г., а становището му (4) е отразено по-конкретно в неговите препоръки 1 и 2 по-долу. Отчитайки заключенията на Европейския съвет от 25 март 2011 г., Съветът разгледа Националната програма за реформи на България,

ПРЕПОРЪЧВА на България да предприеме следните действия през периода 2011—2012 г.:

| 1. | Да продължи с ефективното изпълнение на бюджета с цел коригиране на прекомерния дефицит през 2011 г. в съответствие с Препоръката на Съвета от 13 юли 2010 г. по отношение на процедурата при прекомерен дефицит. Да определи мерките за изпълнение на бюджетната стратегия за периода 2012—2014 г. Да се възползва от протичащото икономическо възстановяване за постигане на средносрочната цел, главно чрез строг контрол на растежа на разходите и същевременно чрез повишаване на дела на разходите, стимулиращи растежа. |
| --- | --- |

1.

Да продължи с ефективното изпълнение на бюджета с цел коригиране на прекомерния дефицит през 2011 г. в съответствие с Препоръката на Съвета от 13 юли 2010 г. по отношение на процедурата при прекомерен дефицит. Да определи мерките за изпълнение на бюджетната стратегия за периода 2012—2014 г. Да се възползва от протичащото икономическо възстановяване за постигане на средносрочната цел, главно чрез строг контрол на растежа на разходите и същевременно чрез повишаване на дела на разходите, стимулиращи растежа.

| 2. | Да предприеме по-нататъшни действия за подобряване на предвидимостта при изготвянето на бюджета и на контрола по изпълнението му, включително въз основа на текущо начисляване, по-специално чрез засилване на фискалното управление. За тази цел да изготви и въведе задължителни фискални правила и ясно определена средносрочна бюджетна рамка, която да осигурява прозрачност на всички нива на управление. |
| --- | --- |

2.

Да предприеме по-нататъшни действия за подобряване на предвидимостта при изготвянето на бюджета и на контрола по изпълнението му, включително въз основа на текущо начисляване, по-специално чрез засилване на фискалното управление. За тази цел да изготви и въведе задължителни фискални правила и ясно определена средносрочна бюджетна рамка, която да осигурява прозрачност на всички нива на управление.

| 3. | Да изпълни действията, договорени със социалните партньори по провежданата понастоящем реформа на пенсионната система, да ускори някои от ключовите ѝ мерки, които биха спомогнали за повишаване на действителната възраст за пенсиониране и намаляване на ранното напускане на трудовия пазар като постепенното увеличаване на продължителността на социалното осигуряване, както и да засили мерките за улесняване на възрастните работници да остават по-дълго на работа. |
| --- | --- |

3.

Да изпълни действията, договорени със социалните партньори по провежданата понастоящем реформа на пенсионната система, да ускори някои от ключовите ѝ мерки, които биха спомогнали за повишаване на действителната възраст за пенсиониране и намаляване на ранното напускане на трудовия пазар като постепенното увеличаване на продължителността на социалното осигуряване, както и да засили мерките за улесняване на възрастните работници да остават по-дълго на работа.

| 4. | В сътрудничество със социалните партньори и в съответствие с националните практики да провежда политика, с която да се гарантира, че растежът на заплатите е по-тясно обвързан с прираста на производителността на труда, и да се поддържа конкурентоспособността като се следи за непрекъсната конвергенция. |
| --- | --- |

4.

В сътрудничество със социалните партньори и в съответствие с националните практики да провежда политика, с която да се гарантира, че растежът на заплатите е по-тясно обвързан с прираста на производителността на труда, и да се поддържа конкурентоспособността като се следи за непрекъсната конвергенция.

| 5. | Да предприеме действия за борба с бедността и насърчаване на социалното приобщаване, особено по отношение на уязвимите групи от населението, изправени пред множество затруднения. Да предприеме мерки за модернизиране на публичните служби по заетостта с цел повишаване на способността им да откриват работници с подходящ профил за задоволяване на търсенето на трудовия пазар; за съсредоточаване на повече усилия за подпомагане на младежите с ниска квалификация. Да продължи образователната реформа чрез приемане на Закон за предучилищното и училищното образование и на нов Закон за висшето образование до средата на 2012 г. |
| --- | --- |

5.

Да предприеме действия за борба с бедността и насърчаване на социалното приобщаване, особено по отношение на уязвимите групи от населението, изправени пред множество затруднения. Да предприеме мерки за модернизиране на публичните служби по заетостта с цел повишаване на способността им да откриват работници с подходящ профил за задоволяване на търсенето на трудовия пазар; за съсредоточаване на повече усилия за подпомагане на младежите с ниска квалификация. Да продължи образователната реформа чрез приемане на Закон за предучилищното и училищното образование и на нов Закон за висшето образование до средата на 2012 г.

| 6. | Да положи повече усилия за повишаване на административния капацитет в ключовите държавни ведомства и регулаторни органи, за да се осигури по-висока ефективност на публичните услуги при задоволяване на потребностите на гражданите и предприятията; да въведе и да изпълни ефективно мерки за извършване на проверки на обществените поръчки въз основа на оценка на риска; да повиши капацитета на органите да предотвратяват и санкционират нередностите, за да се подобри качеството и ефикасността при използването на публичните средства. |
| --- | --- |

6.

Да положи повече усилия за повишаване на административния капацитет в ключовите държавни ведомства и регулаторни органи, за да се осигури по-висока ефективност на публичните услуги при задоволяване на потребностите на гражданите и предприятията; да въведе и да изпълни ефективно мерки за извършване на проверки на обществените поръчки въз основа на оценка на риска; да повиши капацитета на органите да предотвратяват и санкционират нередностите, за да се подобри качеството и ефикасността при използването на публичните средства.

| 7. | Да премахне пречките за навлизане на пазара, разпоредбите за гарантирана печалба и контрола на цените и да осигури пълна независимост на българския орган за енергийно регулиране, за да се отворят пазарите на електроенергия и газ за по-голяма конкуренция. Да въведе стимули за повишаване на енергийната ефективност на сградите. |
| --- | --- |

7.

Да премахне пречките за навлизане на пазара, разпоредбите за гарантирана печалба и контрола на цените и да осигури пълна независимост на българския орган за енергийно регулиране, за да се отворят пазарите на електроенергия и газ за по-голяма конкуренция. Да въведе стимули за повишаване на енергийната ефективност на сградите.

Съставено в Брюксел на 12 юли 2011 година.

За Съвета

Председател

J. VINCENT-ROSTOWSKI

---

(1)  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стp. 1.

1

(2)  Продължават да се прилагат и през 2011 г. с Решение 2011/308/ЕС на Съвета от 19 май 2011 г. относно насоките за политиките за заетост на държавите-членки (ОВ L 138, 26.5.2011 г., стр. 56).

2

(3)  Според приблизителните оценки на Съвета на Европа.

3

(4)  Предвидено в член 9, параграф 3 от Регламент (ЕО) No 1466/97.

4

---

| 15.7.2011 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 209/10 |
| --- | --- | --- | --- |

15.7.2011

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 209/10

---

ПРЕПОРЪКА НА СЪВЕТА

от 12 юли 2011 година

относно Националната програма за реформи на Унгария за 2011 г. и съдържаща становище на Съвета относно актуализираната Програма за конвергенция на Унгария за периода 2011—2015 г.

2011/C 209/03

СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

Като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 121, параграф 2 и член 148, параграф 4 от него,

като взе предвид Регламент (ЕО) No 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическата политика (1) и по-специално член 9, параграф 3 от него,

като взе предвид препоръката на Европейската комисия,

като взе предвид заключенията на Европейския съвет,

като взе предвид становището на Комитета по заетостта,

след консултация с Икономическия и финансов комитет,

като има предвид, че:

| (1) | На 26 март 2010 г. Европейският съвет постигна съгласие по предложението на Комисията да се започне изпълнението на нова стратегия за работни места и растеж — стратегията „Европа 2020“ — въз основа на засилена координация на икономическата политика, която ще бъде съсредоточена върху ключовите области, в които е необходимо да се предприемат действия за повишаване на потенциала за устойчив растеж и конкурентоспособността на Европа. |
| --- | --- |

(1)

На 26 март 2010 г. Европейският съвет постигна съгласие по предложението на Комисията да се започне изпълнението на нова стратегия за работни места и растеж — стратегията „Европа 2020“ — въз основа на засилена координация на икономическата политика, която ще бъде съсредоточена върху ключовите области, в които е необходимо да се предприемат действия за повишаване на потенциала за устойчив растеж и конкурентоспособността на Европа.

| (2) | На 13 юли 2010 г. Съветът прие препоръка относно общите насоки за икономическата политика на държавите-членки и на Съюза (за периода 2010—2014 г.), а на 21 октомври 2010 г. прие решение относно насоките за политиката на държавите-членки по заетостта (2), като заедно двата акта представляват т. нар. „интегрирани насоки“. Държавите-членки бяха призовани да се съобразят с интегрираните насоки при провеждането на националните си икономически политики и политики по заетостта. |
| --- | --- |

(2)

На 13 юли 2010 г. Съветът прие препоръка относно общите насоки за икономическата политика на държавите-членки и на Съюза (за периода 2010—2014 г.), а на 21 октомври 2010 г. прие решение относно насоките за политиката на държавите-членки по заетостта (2), като заедно двата акта представляват т. нар. „интегрирани насоки“. Държавите-членки бяха призовани да се съобразят с интегрираните насоки при провеждането на националните си икономически политики и политики по заетостта.

| (3) | На 12 януари 2011 г. Комисията прие първия годишен обзор на растежа, с което постави началото на нов цикъл на икономическото управление в ЕС и на първия европейски семестър за предварителна интегрирана координация на политиката съгласно стратегията „Европа 2020“. |
| --- | --- |

(3)

На 12 януари 2011 г. Комисията прие първия годишен обзор на растежа, с което постави началото на нов цикъл на икономическото управление в ЕС и на първия европейски семестър за предварителна интегрирана координация на политиката съгласно стратегията „Европа 2020“.

| (4) | На 25 март 2011 г. Европейският съвет утвърди приоритетите за фискалната консолидация и структурната реформа (в съответствие със заключенията на Съвета от 15 февруари и 7 март 2011 г. и въз основа на годишния обзор на растежа, изготвен от Комисията). Той подчерта необходимостта да се даде приоритет на възстановяването на стабилността на бюджетите и фискалната устойчивост, намаляването на безработицата чрез реформи на пазара на труда и полагането на нови усилия за повишаване на растежа. Европейският съвет поиска от държавите-членки да превърнат тези приоритети в конкретни мерки, които да бъдат включени в техните програми за стабилност или в програмите за конвергенция и в националните програми за реформи. |
| --- | --- |

(4)

На 25 март 2011 г. Европейският съвет утвърди приоритетите за фискалната консолидация и структурната реформа (в съответствие със заключенията на Съвета от 15 февруари и 7 март 2011 г. и въз основа на годишния обзор на растежа, изготвен от Комисията). Той подчерта необходимостта да се даде приоритет на възстановяването на стабилността на бюджетите и фискалната устойчивост, намаляването на безработицата чрез реформи на пазара на труда и полагането на нови усилия за повишаване на растежа. Европейският съвет поиска от държавите-членки да превърнат тези приоритети в конкретни мерки, които да бъдат включени в техните програми за стабилност или в програмите за конвергенция и в националните програми за реформи.

| (5) | На 15 април 2011 г. Унгария представи своята актуализирана програма за конвергенция от 2011 г., която обхваща периода 2011—2015 г., и Националната си програма за реформи от 2011 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях. |
| --- | --- |

(5)

На 15 април 2011 г. Унгария представи своята актуализирана програма за конвергенция от 2011 г., която обхваща периода 2011—2015 г., и Националната си програма за реформи от 2011 г. Двете програми бяха оценени едновременно, за да бъдат отчетени взаимовръзките между тях.

| (6) | Унгария беше силно засегната от кризата през есента на 2008 г. като страната загуби достъп до пазарно финансиране. С оглед преодоляването на тези затруднения Унгария въведе в изпълнение план за подобрение на бюджетното салдо, насочен към фискална консолидация и надзор на финансовия сектор, и получи финансова помощ от ЕС и МВФ. При това положение страната възстанови достъпа си до пазарно финансиране през пролетта на 2009 г. и икономиката излезе от рецесията: след свиване от 6,7 % през 2009 г. БВП нарасна с 1,2 % през 2010 г., с помощта на увеличение в износа. Едновременно с това безработицата нарасна допълнително до над 11 % от ниво под 8 % преди кризата. През втората половина на 2010 г. правителството обяви значителни данъчни намаления, които трябва да бъдат приложени през периода 2010—2013 г. С оглед ограничаване влошаването на бюджетното състояние правителството въведе успоредно извънредни налози и предприе допълнително ограничение на разходите с дълготраен характер. Освен това решението да премахне задължителното частно пенсионно осигуряване доведе до постоянни и еднократни приходи. Макар и тези мерки да позволиха ограничаване на превишението през 2010 г. до 0,4 % от БВП над набелязания дефицит от 3,8 % от БВП и да означава излишък през 2011 г., общото състояние се влоши значително. На този фон и с оглед укрепване на потенциала за икономически растеж, правителството обяви програма за структурни реформи през март 2011 г. и прие допълнителни консолидационни мерки. |
| --- | --- |

(6)

Унгария беше силно засегната от кризата през есента на 2008 г. като страната загуби достъп до пазарно финансиране. С оглед преодоляването на тези затруднения Унгария въведе в изпълнение план за подобрение на бюджетното салдо, насочен към фискална консолидация и надзор на финансовия сектор, и получи финансова помощ от ЕС и МВФ. При това положение страната възстанови достъпа си до пазарно финансиране през пролетта на 2009 г. и икономиката излезе от рецесията: след свиване от 6,7 % през 2009 г. БВП нарасна с 1,2 % през 2010 г., с помощта на увеличение в износа. Едновременно с това безработицата нарасна допълнително до над 11 % от ниво под 8 % преди кризата. През втората половина на 2010 г. правителството обяви значителни данъчни намаления, които трябва да бъдат приложени през периода 2010—2013 г. С оглед ограничаване влошаването на бюджетното състояние правителството въведе успоредно извънредни налози и предприе допълнително ограничение на разходите с дълготраен характер. Освен това решението да премахне задължителното частно пенсионно осигуряване доведе до постоянни и еднократни приходи. Макар и тези мерки да позволиха ограничаване на превишението през 2010 г. до 0,4 % от БВП над набелязания дефицит от 3,8 % от БВП и да означава излишък през 2011 г., общото състояние се влоши значително. На този фон и с оглед укрепване на потенциала за икономически растеж, правителството обяви програма за структурни реформи през март 2011 г. и прие допълнителни консолидационни мерки.

| (7) | Въз основа на оценката на програмата за конвергенция в съответствие с Регламент (ЕО) No 1466/97, Съветът е на мнение, опирайки се на прогнозата на службите на Комисията от пролетта на 2011 г., че макроикономическият сценарий в основата на бюджетните прогнози е в известен смисъл твърде оптимистичен, по-специално по отношение на развитието при вътрешното търсене. Актуализацията има за цел коригиране на прекомерния дефицит в определения от Съвета срок — до 2011 г., което трябва да се постигне чрез излишък от 2 % от БВП благодарение на значителните еднократни приходи от пенсионни активи. Бюджетът ще отбележи дефицит от 2,5 % от БВП през 2012 г., който след това постепенно ще се понижава до 1,5 % от БВП през 2015 г. предимно заради ограничаването на разходите. Актуализацията потвърждава средносрочната цел на страната за състоянието на бюджета в структурно отношение — дефицит от 1,5 % от БВП. Стратегията за консолидация се очаква да намали бюджетния дефицит по структурен начин и да предизвика намаляване на дълга до 64 % от БВП през 2015 г. Същевременно това намаление на дефицита изглежда отложено във времето — структурното подобрение започва едва през 2012 г., а общото влошаване на структурния баланс с над 3 % от БВП през 2010 г. и 2011 г. противоречи на препоръката на Съвета от юли 2009 г., според която Унгария трябва да постигне структурна корекция от най-малко 0,5 % от БВП. Прогнозата от пролетта сочи дефицит от 3,3 % от БВП за 2012 г., което предполага известни рискове за изпълнението на стратегията в размер на 0,5 % от БВП и следователно не е изключено прагът да бъде отново надхвърлен през тази година, ако не бъдат взети допълнителни мерки. Освен това, прогнозното структурно развитие на дефицита, така както е преизчислено от Комисията, не осигурява необходимите корекции, които да гарантират изпълнението на средносрочната цел до края на периода на програмата за конвергенция, и по-специално не са обявени по-нататъшни структурни корекции след 2013 г., въпреки че маржът до средносрочната цел е малък.
  На последно място, премахването на задължителния частен пенсионен стълб води до допълнителни еднократни и постоянни приходи, но също така увеличава дългосрочните задължения. Вероятното произтичащо влошаване на дългосрочната фискална устойчивост, отчитащо че част от активите на пенсионните фондове се използват за финансиране на текущи разходи, се компенсира частично с няколко заявени мерки, свързани с пенсионната система в контекста на програмата за структурна реформа (напр. частично извършени параметрични промени в обществения стълб). Съгласно последната оценка на Комисията, рисковете по отношение на дългосрочната устойчивост на публичните финанси са средни. |
| --- | --- |

(7)

Въз основа на оценката на програмата за конвергенция в съответствие с Регламент (ЕО) No 1466/97, Съветът е на мнение, опирайки се на прогнозата на службите на Комисията от пролетта на 2011 г., че макроикономическият сценарий в основата на бюджетните прогнози е в известен смисъл твърде оптимистичен, по-специално по отношение на развитието при вътрешното търсене. Актуализацията има за цел коригиране на прекомерния дефицит в определения от Съвета срок — до 2011 г., което трябва да се постигне чрез излишък от 2 % от БВП благодарение на значителните еднократни приходи от пенсионни активи. Бюджетът ще отбележи дефицит от 2,5 % от БВП през 2012 г., който след това постепенно ще се понижава до 1,5 % от БВП през 2015 г. предимно заради ограничаването на разходите. Актуализацията потвърждава средносрочната цел на страната за състоянието на бюджета в структурно отношение — дефицит от 1,5 % от БВП. Стратегията за консолидация се очаква да намали бюджетния дефицит по структурен начин и да предизвика намаляване на дълга до 64 % от БВП през 2015 г. Същевременно това намаление на дефицита изглежда отложено във времето — структурното подобрение започва едва през 2012 г., а общото влошаване на структурния баланс с над 3 % от БВП през 2010 г. и 2011 г. противоречи на препоръката на Съвета от юли 2009 г., според която Унгария трябва да постигне структурна корекция от най-малко 0,5 % от БВП. Прогнозата от пролетта сочи дефицит от 3,3 % от БВП за 2012 г., което предполага известни рискове за изпълнението на стратегията в размер на 0,5 % от БВП и следователно не е изключено прагът да бъде отново надхвърлен през тази година, ако не бъдат взети допълнителни мерки. Освен това, прогнозното структурно развитие на дефицита, така както е преизчислено от Комисията, не осигурява необходимите корекции, които да гарантират изпълнението на средносрочната цел до края на периода на програмата за конвергенция, и по-специално не са обявени по-нататъшни структурни корекции след 2013 г., въпреки че маржът до средносрочната цел е малък.

На последно място, премахването на задължителния частен пенсионен стълб води до допълнителни еднократни и постоянни приходи, но също така увеличава дългосрочните задължения. Вероятното произтичащо влошаване на дългосрочната фискална устойчивост, отчитащо че част от активите на пенсионните фондове се използват за финансиране на текущи разходи, се компенсира частично с няколко заявени мерки, свързани с пенсионната система в контекста на програмата за структурна реформа (напр. частично извършени параметрични промени в обществения стълб). Съгласно последната оценка на Комисията, рисковете по отношение на дългосрочната устойчивост на публичните финанси са средни.

| (8) | Фискалната консолидация остава основно предизвикателство. Без строго прилагане на заявените мерки и без допълнителни мерки от структурен характер, според необходимото, не може да се гарантира устойчиво коригиране на прекомерния дефицит и адекватно доближаване до средносрочната цел. Освен това фискалната консолидация ще спомогне и за адекватното намаляване на дълга и подобряване на дългосрочната устойчивост, която изглежда изложена на среден риск. Пълноценното оползотворяване на извънредните приходи би спомогнало за ускоряване на фискалната консолидация. При това положение шестмесечните доклади на властите за напредъка относно процедурата при прекомерен дефицит ще служат като полезен инструмент за внимателно проследяване на напредъка при фискалната консолидация. |
| --- | --- |

(8)

Фискалната консолидация остава основно предизвикателство. Без строго прилагане на заявените мерки и без допълнителни мерки от структурен характер, според необходимото, не може да се гарантира устойчиво коригиране на прекомерния дефицит и адекватно доближаване до средносрочната цел. Освен това фискалната консолидация ще спомогне и за адекватното намаляване на дълга и подобряване на дългосрочната устойчивост, която изглежда изложена на среден риск. Пълноценното оползотворяване на извънредните приходи би спомогнало за ускоряване на фискалната консолидация. При това положение шестмесечните доклади на властите за напредъка относно процедурата при прекомерен дефицит ще служат като полезен инструмент за внимателно проследяване на напредъка при фискалната консолидация.

| (9) | Наскоро приетата конституция установява конституционна спирачка пред дълга при 50 % от БВП и дава на фискалния съвет правото на вето върху годишния бюджет, което може да послужи като първа стъпка към подобряване на бюджетната рамка. Същевременно съществени подробности ще бъдат уточнени едва с последващите важни закони (т.е. какви ще са временните правила с числово изражение до намаляването на съотношението на дълга до 50 %, точното тълкуване на клаузата за дерогация). Налагането на номинален таван на дълга, ако се използва като универсален инструмент, при положение че всички други елементи останат непроменени, би могло да доведе до проциклична насока на фискалната политика. Наред с това правомощията на преустроения фискален орган са сравнително ограничени (ограничени до изготвяне на становище относно проектобюджета, макар и със силно право на вето) и не се простират върху целия бюджетен цикъл (т.е. чрез своевременни оценки на новите политики със значително отражение върху бюджета). Освен това други аспекти на фискалното управление, като средносрочната ориентация на фискалната политика и въпросът за прозрачността, все още трябва да бъдат изяснени. |
| --- | --- |

(9)

Наскоро приетата конституция установява конституционна спирачка пред дълга при 50 % от БВП и дава на фискалния съвет правото на вето върху годишния бюджет, което може да послужи като първа стъпка към подобряване на бюджетната рамка. Същевременно съществени подробности ще бъдат уточнени едва с последващите важни закони (т.е. какви ще са временните правила с числово изражение до намаляването на съотношението на дълга до 50 %, точното тълкуване на клаузата за дерогация). Налагането на номинален таван на дълга, ако се използва като универсален инструмент, при положение че всички други елементи останат непроменени, би могло да доведе до проциклична насока на фискалната политика. Наред с това правомощията на преустроения фискален орган са сравнително ограничени (ограничени до изготвяне на становище относно проектобюджета, макар и със силно право на вето) и не се простират върху целия бюджетен цикъл (т.е. чрез своевременни оценки на новите политики със значително отражение върху бюджета). Освен това други аспекти на фискалното управление, като средносрочната ориентация на фискалната политика и въпросът за прозрачността, все още трябва да бъдат изяснени.

| (10) | Равнището на заетост е сред най-ниските в ЕС (60,4 %). При жените то също е ниско (55,0 %), а разликата в заетостта между жените без деца и жените с деца на възраст от и под 6 години е втората по големина в ЕС — 33,6 при средна стойност за ЕС от 12,1 процентни пункта. Налице са недостатъци както по отношение на капацитета, така и по отношение на качеството на дневните грижи за деца в Унгария, като предлагането е особено слабо извън големите градове и в областите с много висока безработица. Осигуряване на по-добри условия в областта на дневните грижи за деца би улеснило съществено участието и на двамата родители в пазара на труда. |
| --- | --- |

(10)

Равнището на заетост е сред най-ниските в ЕС (60,4 %). При жените то също е ниско (55,0 %), а разликата в заетостта между жените без деца и жените с деца на възраст от и под 6 години е втората по големина в ЕС — 33,6 при средна стойност за ЕС от 12,1 процентни пункта. Налице са недостатъци както по отношение на капацитета, така и по отношение на качеството на дневните грижи за деца в Унгария, като предлагането е особено слабо извън големите градове и в областите с много висока безработица. Осигуряване на по-добри условия в областта на дневните грижи за деца би улеснило съществено участието и на двамата родители в пазара на труда.

| (11) | Облагането на трудовите доходи е относително високо в Унгария. Новата система за облагане на доходите на физическите лица отчасти отчита неговите отрицателни последствия върху заетостта, особено за лицата с доход над средния и/или тези с деца, като има за цел да уреди най-спешните демографски въпроси и въпросите, свързани с конкурентоспособността. Въпреки че данъчната ставка беше намалена, данъчната тежест върху нископлатените работници без деца в действителност нарастна, като се вземе предвид премахването на свързаните със заетостта данъчни кредити. |
| --- | --- |

(11)

Облагането на трудовите доходи е относително високо в Унгария. Новата система за облагане на доходите на физическите лица отчасти отчита неговите отрицателни последствия върху заетостта, особено за лицата с доход над средния и/или тези с деца, като има за цел да уреди най-спешните демографски въпроси и въпросите, свързани с конкурентоспособността. Въпреки че данъчната ставка беше намалена, данъчната тежест върху нископлатените работници без деца в действителност нарастна, като се вземе предвид премахването на свързаните със заетостта данъчни кредити.

| (12) | Публичните служби по заетостта (ПСЗ) страдат от недостатъчен административен капацитет и инжектираните досега средства не са спомогнали значително службите по-ефективно да интегрират безработните лица в пазара на труда. Финансирането на програми за заетост не е достатъчно обвързано с тяхната резултатност, особено в случая с национално финансирани мерки. Напоследък беше заявено, че периодът, през който се изплащат обезщетения за безработица трябва да бъде намален до един от най-кратките в ЕС. Нужна е оценка на въздействието на тази мярка върху пазара на труда, по-специално, за да се прецени доколко тя повишава ефективно равнището на заетост. |
| --- | --- |

(12)

Публичните служби по заетостта (ПСЗ) страдат от недостатъчен административен капацитет и инжектираните досега средства не са спомогнали значително службите по-ефективно да интегрират безработните лица в пазара на труда. Финансирането на програми за заетост не е достатъчно обвързано с тяхната резултатност, особено в случая с национално финансирани мерки. Напоследък беше заявено, че периодът, през който се изплащат обезщетения за безработица трябва да бъде намален до един от най-кратките в ЕС. Нужна е оценка на въздействието на тази мярка върху пазара на труда, по-специално, за да се прецени доколко тя повишава ефективно равнището на заетост.

| (13) | Бедността и свързаните с нея фактори като безработица или нисък образователен ценз продължават да се отразяват на някои групи в неравностойно положение, в частност на ромите. При нискоквалифицираните работници равнището на заетост е особено ниско (36,8 % при средна стойност за Европа от 53,4 %), особено при мъжете. Според някои оценки 70 % от ромското население живее под прага на бедността. Мнозинството от тях живеят в необлагодетелствани райони, разполагат с малко възможности за труд и с ограничен достъп до публични услуги. |
| --- | --- |

(13)

Бедността и свързаните с нея фактори като безработица или нисък образователен ценз продължават да се отразяват на някои групи в неравностойно положение, в частност на ромите. При нискоквалифицираните работници равнището на заетост е особено ниско (36,8 % при средна стойност за Европа от 53,4 %), особено при мъжете. Според някои оценки 70 % от ромското население живее под прага на бедността. Мнозинството от тях живеят в необлагодетелствани райони, разполагат с малко възможности за труд и с ограничен достъп до публични услуги.

| (14) | Сложната регулаторна рамка, значителната административна тежест и ограничената отчетност и прозрачност на публичната администрация пречат на дейността на малките и средни предприятия (МСП). Достъпът им до финансиране на ранен етап е по-ограничен от средното ниво за ЕС. Националната програма за реформи съдържа редица мерки за намаляване на административната тежест и за подобряване на бизнес средата като цяло. Небанковите механизми за финансиране не играят толкова важна роля, колкото в други европейски страни. Не е била оценявана редовно ефективността на предишни програми в подкрепа на сектора. |
| --- | --- |

(14)

Сложната регулаторна рамка, значителната административна тежест и ограничената отчетност и прозрачност на публичната администрация пречат на дейността на малките и средни предприятия (МСП). Достъпът им до финансиране на ранен етап е по-ограничен от средното ниво за ЕС. Националната програма за реформи съдържа редица мерки за намаляване на административната тежест и за подобряване на бизнес средата като цяло. Небанковите механизми за финансиране не играят толкова важна роля, колкото в други европейски страни. Не е била оценявана редовно ефективността на предишни програми в подкрепа на сектора.

| (15) | Комисията направи оценка на програмата за конвергенция и на националната програма за реформи на Унгария и също така взе под внимание намерението на правителството да се съобразява отблизо с пакта „Евро плюс“. Тя взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива фискална и социално-икономическа политика в Унгария, но и дали са в съответствие с правилата и насоките на ЕС, предвид принципната необходимост да се укрепи цялостното икономическо управление на Европейския съюз чрез принос на ЕС към бъдещите решения на държавите-членки. Тя е на мнение, че планът за подобрение на бюджетното салдо е насочен главно към разходната част и че посоченият от Съвета краен срок за коригиране на дефицита под прага от 3 % от БВП, а именно до 2011 година, е спазен единствено поради значителните еднократни приходи главно от пенсионни активи и че структурно подобрение се очаква да започне едва през 2012 г. Предвид евентуалните трудности при прилагането на стратегията не е изключено прагът да бъде надхвърлен отново през тази година, ако не бъдат приети допълнителни мерки. Освен това в дългосрочен план програмата за конвергенция, така както е преизчислена от Комисията, не гарантира доближаване до средносрочната цел, въпреки че маржът е малък. Допълнителни мерки за стимулиране участието в пазара на труда и за модернизиране на службите по заетостта биха открили повече възможности за работа. По-нататъшното намаляване на административната тежест би спомогнало за подобряване на бизнес средата и би подпомогнало растежа на МСП. |
| --- | --- |

(15)

Комисията направи оценка на програмата за конвергенция и на националната програма за реформи на Унгария и също така взе под внимание намерението на правителството да се съобразява отблизо с пакта „Евро плюс“. Тя взе предвид не само тяхното значение за провеждането на устойчива фискална и социално-икономическа политика в Унгария, но и дали са в съответствие с правилата и насоките на ЕС, предвид принципната необходимост да се укрепи цялостното икономическо управление на Европейския съюз чрез принос на ЕС към бъдещите решения на държавите-членки. Тя е на мнение, че планът за подобрение на бюджетното салдо е насочен главно към разходната част и че посоченият от Съвета краен срок за коригиране на дефицита под прага от 3 % от БВП, а именно до 2011 година, е спазен единствено поради значителните еднократни приходи главно от пенсионни активи и че структурно подобрение се очаква да започне едва през 2012 г. Предвид евентуалните трудности при прилагането на стратегията не е изключено прагът да бъде надхвърлен отново през тази година, ако не бъдат приети допълнителни мерки. Освен това в дългосрочен план програмата за конвергенция, така както е преизчислена от Комисията, не гарантира доближаване до средносрочната цел, въпреки че маржът е малък. Допълнителни мерки за стимулиране участието в пазара на труда и за модернизиране на службите по заетостта биха открили повече възможности за работа. По-нататъшното намаляване на административната тежест би спомогнало за подобряване на бизнес средата и би подпомогнало растежа на МСП.

| (16) | В контекста на настоящата оценка и предвид препоръката на Съвета по член 126, параграф 7 от Договора за функционирането на Европейския съюз от 7 юли 2009 г. Съветът разгледа актуализираната програма за конвергенция на Унгария за 2011 г. и становището му (3) е изразено по-специално в препоръки 1 и 2 по-долу. Като взе предвид заключенията на Европейския съвет от 25 март 2011 г., Съветът разгледа националната програма за реформи на Унгария, |
| --- | --- |

(16)

В контекста на настоящата оценка и предвид препоръката на Съвета по член 126, параграф 7 от Договора за функционирането на Европейския съюз от 7 юли 2009 г. Съветът разгледа актуализираната програма за конвергенция на Унгария за 2011 г. и становището му (3) е изразено по-специално в препоръки 1 и 2 по-долу. Като взе предвид заключенията на Европейския съвет от 25 март 2011 г., Съветът разгледа националната програма за реформи на Унгария,

ПРЕПОРЪЧВА на Унгария да предприеме следните действия през периода 2011—2012 г.:

| 1. | Да засили фискалното усилие с оглед съобразяване с препоръката на Съвета за коригиране на прекомерния дефицит по устойчив начин, inter alia, чрез избягване на влошаването на структурния баланс през 2011 г., каквото предполага планираният бюджетен излишък от 2 % от БВП и да гарантира бюджетният дефицит да не надхвърли тавана от 3 % от БВП през 2012 г. и следващите години, допринасяйки за намаляването на високия размер на публичния дълг. Изцяло да изпълни заявените фискални мерки и да приеме допълнителни мерки с дълготраен характер, според необходимото, най-късно с бюджета за 2012 г. с оглед гарантиране изпълнението на бюджетните цели за посочената година. Бюджетът за 2012 г. следва да определи допълнителни мерки за постигане на целта за 2013 г. от програмата за конвергенция. Да гарантира напредъка към средносрочната цел с най-малко 0,5 % от БВП годишно до постигане на средносрочната цел и да използва евентуалните извънредни приходи за ускоряване на фискалната консолидация. |
| --- | --- |

1.

Да засили фискалното усилие с оглед съобразяване с препоръката на Съвета за коригиране на прекомерния дефицит по устойчив начин, inter alia, чрез избягване на влошаването на структурния баланс през 2011 г., каквото предполага планираният бюджетен излишък от 2 % от БВП и да гарантира бюджетният дефицит да не надхвърли тавана от 3 % от БВП през 2012 г. и следващите години, допринасяйки за намаляването на високия размер на публичния дълг. Изцяло да изпълни заявените фискални мерки и да приеме допълнителни мерки с дълготраен характер, според необходимото, най-късно с бюджета за 2012 г. с оглед гарантиране изпълнението на бюджетните цели за посочената година. Бюджетът за 2012 г. следва да определи допълнителни мерки за постигане на целта за 2013 г. от програмата за конвергенция. Да гарантира напредъка към средносрочната цел с най-малко 0,5 % от БВП годишно до постигане на средносрочната цел и да използва евентуалните извънредни приходи за ускоряване на фискалната консолидация.

| 2. | Да приеме и приложи наредбите, определящи оперативните аспекти на новата конституционна рамка за фискално управление, включително, inter alia, правилата с числово изражение на централно и местно ниво, които ще бъдат прилагани, докато съотношението на дълга спадне под 50 % от БВП. По отношение на фискалната рамка, да изпълни и да укрепи многогодишното фискално планиране, да подобри прозрачността в публичните финанси и да разшири правомощията на фискалния съвет. |
| --- | --- |

2.

Да приеме и приложи наредбите, определящи оперативните аспекти на новата конституционна рамка за фискално управление, включително, inter alia, правилата с числово изражение на централно и местно ниво, които ще бъдат прилагани, докато съотношението на дълга спадне под 50 % от БВП. По отношение на фискалната рамка, да изпълни и да укрепи многогодишното фискално планиране, да подобри прозрачността в публичните финанси и да разшири правомощията на фискалния съвет.

| 3. | Да увеличи участието на пазара на труда, като смекчи отражението на данъчната реформа върху нископлатените работници по бюджетно неутрален начин. Да засили мерките за насърчаване заетостта сред жените посредством повече заведения за детски и предучилищни грижи. |
| --- | --- |

3.

Да увеличи участието на пазара на труда, като смекчи отражението на данъчната реформа върху нископлатените работници по бюджетно неутрален начин. Да засили мерките за насърчаване заетостта сред жените посредством повече заведения за детски и предучилищни грижи.

| 4. | Да предприеме стъпки за увеличаване на капацитета на обществената служба по заетостта и на други посредници с цел подобряване на качеството и ефективността на системите за обучение, оказване на помощ при търсене на работа и предоставяне на индивидуализирани услуги. Да засили активните мерки за пазара на труда, които дават положителни и обосновани резултати. Да въведе специализирани програми, след консултации със заинтересованите страни, за нискоквалифицираните работници и други групи в изключително неравностойно положение. |
| --- | --- |

4.

Да предприеме стъпки за увеличаване на капацитета на обществената служба по заетостта и на други посредници с цел подобряване на качеството и ефективността на системите за обучение, оказване на помощ при търсене на работа и предоставяне на индивидуализирани услуги. Да засили активните мерки за пазара на труда, които дават положителни и обосновани резултати. Да въведе специализирани програми, след консултации със заинтересованите страни, за нискоквалифицираните работници и други групи в изключително неравностойно положение.

| 5. | Да подобри бизнес средата, като приложи всички мерки в посока реформа на регулирането и намаляване на административната тежест, предвидени в Националната програма за реформи; да оцени ефективността на настоящите политики в подкрепа на МСП и да внесе корекции в обществените програми за по-голям достъп до небанково финансиране. |
| --- | --- |

5.

Да подобри бизнес средата, като приложи всички мерки в посока реформа на регулирането и намаляване на административната тежест, предвидени в Националната програма за реформи; да оцени ефективността на настоящите политики в подкрепа на МСП и да внесе корекции в обществените програми за по-голям достъп до небанково финансиране.

Съставено в Брюксел на 12 юли 2011 година.

За Съвета

Председател

J. VINCENT-ROSTOWSKI

---

(1)  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1.

1

(2)  Продължават да се прилагат и през 2011 г. с Решение 2011/308/ЕС на Съвета от 19 май 2011 г. относно насоките за политиките за заетост на държавите-членки (ОВ L 138, 26.5.2011 г., стр. 56).

2

(3)  Предвидено в член 9, параграф 3 от Регламент (ЕО) No 1466/97.

3

---

II Съобщения

СЪОБЩЕНИЯ НА ИНСТИТУЦИИТЕ, ОРГАНИТЕ, СЛУЖБИТЕ И АГЕНЦИИТЕ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ

Европейска комисия

| 15.7.2011 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 209/14 |
| --- | --- | --- | --- |

15.7.2011

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 209/14

---

Непротивопоставяне на концентрация, за която е постъпило уведомление

(Дело COMP/M.6229 — PAG/Mitsui/AMT JV)

(текст от значение за ЕИП)

2011/C 209/04

На 7 юли 2011 година Комисията реши да не се противопоставя на горепосочената концентрация, за която е постъпило уведомление и да я обяви за съвместима с общия пазар. Решението се основава на член 6, параграф 1, буква б) от Регламент (ЕО) No 139/2004 на Съвета. Пълният текст на решението е достъпен единствено на Английски език и ще се публикува, след като бъдат премахнати всички професионални тайни, които могат да се съдържат в него. Той ще бъде достъпен:

| — | в раздела за сливанията на уебсайта на Комисията, свързан с конкуренцията (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Този уебсайт предоставя различни средства за подпомагане на достъпа до решения за отделни сливания, включително показатели за търсене по дружество, по номер на делото, по дата и по отрасъл, |
| --- | --- |

—

в раздела за сливанията на уебсайта на Комисията, свързан с конкуренцията (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Този уебсайт предоставя различни средства за подпомагане на достъпа до решения за отделни сливания, включително показатели за търсене по дружество, по номер на делото, по дата и по отрасъл,

| — | в електронен формат на уебсайта EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) под номер на документа 32011M6229. EUR-Lex предоставя онлайн достъп до европейското право. |
| --- | --- |

—

в електронен формат на уебсайта EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) под номер на документа 32011M6229. EUR-Lex предоставя онлайн достъп до европейското право.

---

| 15.7.2011 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 209/14 |
| --- | --- | --- | --- |

15.7.2011

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 209/14

---

Непротивопоставяне на концентрация, за която е постъпило уведомление

(Дело COMP/M.6242 — Lactalis/Parmalat)

(текст от значение за ЕИП)

2011/C 209/05

На 14 юни 2011 година Комисията реши да не се противопоставя на горепосочената концентрация, за която е постъпило уведомление и да я обяви за съвместима с общия пазар. Решението се основава на член 6, параграф 1, буква б) от Регламент (ЕО) No 139/2004 на Съвета. Пълният текст на решението е достъпен единствено на Френски език и ще се публикува, след като бъдат премахнати всички професионални тайни, които могат да се съдържат в него. Той ще бъде достъпен:

| — | в раздела за сливанията на уебсайта на Комисията, свързан с конкуренцията (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Този уебсайт предоставя различни средства за подпомагане на достъпа до решения за отделни сливания, включително показатели за търсене по дружество, по номер на делото, по дата и по отрасъл, |
| --- | --- |

—

в раздела за сливанията на уебсайта на Комисията, свързан с конкуренцията (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Този уебсайт предоставя различни средства за подпомагане на достъпа до решения за отделни сливания, включително показатели за търсене по дружество, по номер на делото, по дата и по отрасъл,

| — | в електронен формат на уебсайта EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) под номер на документа 32011M6242. EUR-Lex предоставя онлайн достъп до европейското право. |
| --- | --- |

—

в електронен формат на уебсайта EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) под номер на документа 32011M6242. EUR-Lex предоставя онлайн достъп до европейското право.

---

| 15.7.2011 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 209/15 |
| --- | --- | --- | --- |

15.7.2011

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 209/15

---

Непротивопоставяне на концентрация, за която е постъпило уведомление

(Дело COMP/M.6282 — ERG/Lukoil/JV)

(текст от значение за ЕИП)

2011/C 209/06

На 5 юли 2011 година Комисията реши да не се противопоставя на горепосочената концентрация, за която е постъпило уведомление и да я обяви за съвместима с общия пазар. Решението се основава на член 6, параграф 1, буква б) от Регламент (ЕО) No 139/2004 на Съвета. Пълният текст на решението е достъпен единствено на Английски език и ще се публикува, след като бъдат премахнати всички професионални тайни, които могат да се съдържат в него. Той ще бъде достъпен:

| — | в раздела за сливанията на уебсайта на Комисията, свързан с конкуренцията (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Този уебсайт предоставя различни средства за подпомагане на достъпа до решения за отделни сливания, включително показатели за търсене по дружество, по номер на делото, по дата и по отрасъл, |
| --- | --- |

—

в раздела за сливанията на уебсайта на Комисията, свързан с конкуренцията (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Този уебсайт предоставя различни средства за подпомагане на достъпа до решения за отделни сливания, включително показатели за търсене по дружество, по номер на делото, по дата и по отрасъл,

| — | в електронен формат на уебсайта EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) под номер на документа 32011M6282. EUR-Lex предоставя онлайн достъп до европейското право. |
| --- | --- |

—

в електронен формат на уебсайта EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) под номер на документа 32011M6282. EUR-Lex предоставя онлайн достъп до европейското право.

---

| 15.7.2011 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 209/15 |
| --- | --- | --- | --- |

15.7.2011

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 209/15

---

Непротивопоставяне на концентрация, за която е постъпило уведомление

(Дело COMP/M.6283 — Valero/Chevron)

(текст от значение за ЕИП)

2011/C 209/07

На 7 юли 2011 година Комисията реши да не се противопоставя на горепосочената концентрация, за която е постъпило уведомление и да я обяви за съвместима с общия пазар. Решението се основава на член 6, параграф 1, буква б) от Регламент (ЕО) No 139/2004 на Съвета. Пълният текст на решението е достъпен единствено на Английски език и ще се публикува, след като бъдат премахнати всички професионални тайни, които могат да се съдържат в него. Той ще бъде достъпен:

| — | в раздела за сливанията на уебсайта на Комисията, свързан с конкуренцията (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Този уебсайт предоставя различни средства за подпомагане на достъпа до решения за отделни сливания, включително показатели за търсене по дружество, по номер на делото, по дата и по отрасъл, |
| --- | --- |

—

в раздела за сливанията на уебсайта на Комисията, свързан с конкуренцията (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Този уебсайт предоставя различни средства за подпомагане на достъпа до решения за отделни сливания, включително показатели за търсене по дружество, по номер на делото, по дата и по отрасъл,

| — | в електронен формат на уебсайта EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) под номер на документа 32011M6283. EUR-Lex предоставя онлайн достъп до европейското право. |
| --- | --- |

—

в електронен формат на уебсайта EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) под номер на документа 32011M6283. EUR-Lex предоставя онлайн достъп до европейското право.

---

| 15.7.2011 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 209/16 |
| --- | --- | --- | --- |

15.7.2011

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 209/16

---

Непротивопоставяне на концентрация, за която е постъпило уведомление

(Дело COMP/M.6253 — Talis International Holding/Raphael Valves Industries)

(текст от значение за ЕИП)

2011/C 209/08

На 12 юли 2011 година Комисията реши да не се противопоставя на горепосочената концентрация, за която е постъпило уведомление и да я обяви за съвместима с общия пазар. Решението се основава на член 6, параграф 1, буква б) от Регламент (ЕО) No 139/2004 на Съвета. Пълният текст на решението е достъпен единствено на Английски език и ще се публикува, след като бъдат премахнати всички професионални тайни, които могат да се съдържат в него. Той ще бъде достъпен:

| — | в раздела за сливанията на уебсайта на Комисията, свързан с конкуренцията (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Този уебсайт предоставя различни средства за подпомагане на достъпа до решения за отделни сливания, включително показатели за търсене по дружество, по номер на делото, по дата и по отрасъл, |
| --- | --- |

—

в раздела за сливанията на уебсайта на Комисията, свързан с конкуренцията (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Този уебсайт предоставя различни средства за подпомагане на достъпа до решения за отделни сливания, включително показатели за търсене по дружество, по номер на делото, по дата и по отрасъл,

| — | в електронен формат на уебсайта EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) под номер на документа 32011M6253. EUR-Lex предоставя онлайн достъп до европейското право. |
| --- | --- |

—

в електронен формат на уебсайта EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) под номер на документа 32011M6253. EUR-Lex предоставя онлайн достъп до европейското право.

---

IV Информация

ИНФОРМАЦИЯ ОТ ИНСТИТУЦИИТЕ, ОРГАНИТЕ, СЛУЖБИТЕ И АГЕНЦИИТЕ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ

Съвет

| 15.7.2011 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 209/17 |
| --- | --- | --- | --- |

15.7.2011

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 209/17

---

РЕШЕНИЕ НА СЪВЕТА

от 12 юли 2011 година

за назначаване на заместник-председател на отделението по жалбите на Службата на Общността за сортовете растения

2011/C 209/09

СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,

като взе предвид Регламент (ЕО) No 2100/94 на Съвета от 27 юли 1994 г. относно правната закрила на Общността на сортовете растения (1), и по-специално член 47, параграф 1 от него,

като взе предвид представения от Комисията на 20 април 2011 г. списък на кандидати и след получаване на становището на Административния съвет на Службата на Общността за сортовете растения,

като има предвид че:

| (1) | На 17 декември 2007 г. Съветът прие Решение 2007/858/ΕО (2) за назначаване на г-н Paul Α.С.Ε. VAN DER KOOIJ като председател на отделението по жалбите на Службата на Общността за сортовете растения и г-н Timothy MILLETT като негов заместник. |
| --- | --- |

(1)

На 17 декември 2007 г. Съветът прие Решение 2007/858/ΕО (2) за назначаване на г-н Paul Α.С.Ε. VAN DER KOOIJ като председател на отделението по жалбите на Службата на Общността за сортовете растения и г-н Timothy MILLETT като негов заместник.

| (2) | След подаването на оставката на г-н Timothy MILLETT, се освободи длъжността на заместник-председател на отделението по жалбите, |
| --- | --- |

(2)

След подаването на оставката на г-н Timothy MILLETT, се освободи длъжността на заместник-председател на отделението по жалбите,

ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:

Член 1

Г-жа Sari Kaarina HAUKKA, родена на 12 юли 1966 г., се назначава за заместник-председател на отделението по жалбите на Службата на Общността за сортовете растения за срок от пет години.

Нейният мандат започва да тече от датата на встъпване в длъжност. Тази дата се съгласува с председателя и Административния съвет на Службата.

Член 2

Настоящото решение влиза в сила в деня на приемането му.

Съставено в Брюксел на 12 юли 2011 година.

За Съвета

Председател

J. VINCENT-ROSTOWSKI

---

(1)  OΒ L 227, 1.9.1994 г., стp. 1.

1

(2)  ΟВ L 337, 21.12.2007 г., стр. 105.

2

---

| 15.7.2011 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 209/18 |
| --- | --- | --- | --- |

15.7.2011

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 209/18

---

РЕШЕНИЕ НА СЪВЕТА

от 12 юли 2011 година

за назначаване на председател на Службата на Общността за сортовете растения

2011/C 209/10

СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,

като взе предвид Регламент (ЕО) No 2100/94 на Съвета от 27 юли 1994 г. относно правната закрила на Общността на сортовете растения (1), и по-специално член 43, параграф 1 от него,

като взе предвид представения от Комисията на 20 април 2011 г. списък на кандидати и след получаване на становището на Административния съвет на Службата на Общността за сортовете растения,

като има предвид че:

| (1) | На 24 юли 2006 г. Съветът прие Решение 2006/551/ЕО (2) за назначаване на г-н Bart KIEWIET като председател на Службата на Общността за сортовете растения. |
| --- | --- |

(1)

На 24 юли 2006 г. Съветът прие Решение 2006/551/ЕО (2) за назначаване на г-н Bart KIEWIET като председател на Службата на Общността за сортовете растения.

| (2) | Мандатът на г-н Bart KIEWIET изтича на 31 юли 2011 г., |
| --- | --- |

(2)

Мандатът на г-н Bart KIEWIET изтича на 31 юли 2011 г.,

ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:

Член 1

Г-н Martin EKVAD, роден на 15 май 1965 г., се назначава за председател на Службата на Общността за сортовете растения, на степен AD 14 за срок от пет години.

Неговият мандат започва да тече от датата на встъпване в длъжност. Тази дата се съгласува с председателя и Административния съвет на Службата.

Член 2

Настоящото решение влиза в сила в деня на приемането му.

Съставено в Брюксел на 12 юли 2011 година.

За Съвета

Председател

J. VINCENT-ROSTOWSKI

---

(1)  ОВ L 227, 1.9.1994 г., стр. 1.

1

(2)  ОВ L 217, 8.8.2006 г., стр. 28.

2

---

Европейска комисия

| 15.7.2011 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 209/19 |
| --- | --- | --- | --- |

15.7.2011

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 209/19

---

Обменен курс на еврото (1)

14 юли 2011 година

2011/C 209/11

1 евро =

| | Валута | Обменен курс |
| --- | --- | --- |
| USD | щатски долар | 1,4202 |
| JPY | японска йена | 112,24 |
| DKK | датска крона | 7,4571 |
| GBP | лира стерлинг | 0,88095 |
| SEK | шведска крона | 9,1975 |
| CHF | швейцарски франк | 1,1575 |
| ISK | исландска крона | |
| NOK | норвежка крона | 7,8380 |
| BGN | български лев | 1,9558 |
| CZK | чешка крона | 24,435 |
| HUF | унгарски форинт | 269,60 |
| LTL | литовски лит | 3,4528 |
| LVL | латвийски лат | 0,7092 |
| PLN | полска злота | 4,0310 |
| RON | румънска лея | 4,2743 |
| TRY | турска лира | 2,3376 |
| AUD | австралийски долар | 1,3202 |
| CAD | канадски долар | 1,3600 |
| HKD | хонконгски долар | 11,0612 |
| NZD | новозеландски долар | 1,6830 |
| SGD | сингапурски долар | 1,7281 |
| KRW | южнокорейски вон | 1 503,89 |
| ZAR | южноафрикански ранд | 9,7473 |
| CNY | китайски юан рен-мин-би | 9,1788 |
| HRK | хърватска куна | 7,4380 |
| IDR | индонезийска рупия | 12 124,96 |
| MYR | малайзийски рингит | 4,2663 |
| PHP | филипинско песо | 60,961 |
| RUB | руска рубла | 39,8605 |
| THB | тайландски бат | 42,734 |
| BRL | бразилски реал | 2,2339 |
| MXN | мексиканско песо | 16,5824 |
| INR | индийска рупия | 63,2130 |

Валута

Обменен курс

USD

щатски долар

1,4202

JPY

японска йена

112,24

DKK

датска крона

7,4571

GBP

лира стерлинг

0,88095

SEK

шведска крона

9,1975

CHF

швейцарски франк

1,1575

ISK

исландска крона

NOK

норвежка крона

7,8380

BGN

български лев

1,9558

CZK

чешка крона

24,435

HUF

унгарски форинт

269,60

LTL

литовски лит

3,4528

LVL

латвийски лат

0,7092

PLN

полска злота

4,0310

RON

румънска лея

4,2743

TRY

турска лира

2,3376

AUD

австралийски долар

1,3202

CAD

канадски долар

1,3600

HKD

хонконгски долар

11,0612

NZD

новозеландски долар

1,6830

SGD

сингапурски долар

1,7281

KRW

южнокорейски вон

1 503,89

ZAR

южноафрикански ранд

9,7473

CNY

китайски юан рен-мин-би

9,1788

HRK

хърватска куна

7,4380

IDR

индонезийска рупия

12 124,96

MYR

малайзийски рингит

4,2663

PHP

филипинско песо

60,961

RUB

руска рубла

39,8605

THB

тайландски бат

42,734

BRL

бразилски реал

2,2339

MXN

мексиканско песо

16,5824

INR

индийска рупия

63,2130

---

(1)  Източник: референтен обменен курс, публикуван от Европейската централна банка.

---

ИНФОРМАЦИЯ ОТ ДЪРЖАВИТЕ-ЧЛЕНКИ

| 15.7.2011 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 209/20 |
| --- | --- | --- | --- |

15.7.2011

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 209/20

---

Съобщение от Комисията съгласно член 14, параграф 1 и член 3, параграф 3 от Регламент (ЕО) No 924/2009 на Европейския парламент и на Съвета относно презграничните плащания в рамките на Общността и за отмяна на Регламент (ЕО) No 2560/2001 (1)

2011/C 209/12

На 16 септември 2009 г. Съветът и Европейският парламент приеха Регламент (ЕО) No 924/2009 относно презграничните плащания в Общността.

Член 14, параграф 1 от посочения регламент предвижда възможността държава-членка, чиято парична единица е различна от еврото, да вземе решение да разшири приложното поле на същия регламент по отношение на националната си парична единица. Освен това в член 3, параграф 3 от регламента се уточнява, че когато държава-членка е уведомила за решението си да разшири прилагането на регламента към националната си парична единица, национално плащане, деноминирано в паричната единица на тази държава-членка, може да се счита за съответно на презгранично плащане, деноминирано в евро.

На 26 май 2011 г. Комисията получи уведомление, че румънското правителство е взело решение да разшири приложното поле на регламента върху плащанията в румънски леи. Съгласно член 14, параграф 1 разширяването на приложното поле на регламента поражда действие четиринадесет дни след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз. От този ден нататък презграничните плащания в румънски леи се таксуват като национални плащания в леи.

Румънските власи са решили също така от 1 януари 2012 г. националните плащания, деноминирани в румънски леи, да се считат за съответни на презгранични плащания, деноминирани в леи и в евро. От този ден нататък презграничните плащания в румънски леи и в евро се таксуват като национални плащания в леи.

---

(1)  ОВ L 266, 9.10.2009 г., стр. 11.

---

| 15.7.2011 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 209/21 |
| --- | --- | --- | --- |

15.7.2011

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 209/21

---

Представяне с коментар на регулираните пазари и националните разпоредби за прилагане на съответните изисквания на ДПФИ (Директива 2004/39/ЕО на Европейския парламент и на Съвета)

2011/C 209/13

По силата на член 47 от Директивата относно пазарите на финансови инструменти (Директива 2004/39/ЕО, ОВ L 145, 30.4.2004 г.) всяка държава-членка има право да признае статута на „регулиран пазар“ на пазарите, които са създадени на нейна територия и отговарят на нормативната ѝ уредба.

Член 4, параграф 1, точка 14 от Директива 2004/39/ЕО определя „регулиран пазар“ като многостранна система, управлявана и/или администрирана от пазарен оператор, която обединява или улеснява обединяването на многобройни интереси на трети лица за покупката и продажбата на финансови инструменти — в рамките на системата, и в съответствие с нейните недискреционни правила — по начин, който има за резултат договор по отношение на финансовите инструменти, приемани за търговия съгласно нейните правила и/или системи, и който има разрешение и функционира регулярно в съответствие с разпоредбите на дял III от Директива 2004/39/ЕО.

Член 47 от Директива 2004/39/ЕО изисква всяка държава-членка да поддържа актуализиран списък на регулираните пазари, на които е издала разрешително. Тази информация трябва да бъде съобщавана на останалите държави-членки и на Европейската комисия. В съответствие със същия член 47 от Директива 2004/39/ЕО Комисията е длъжна да публикува всяка година в Официален вестник на Европейския съюз списък на регулираните пазари, за които е била уведомена. Настоящият списък е съставен в съответствие с това изискване.

Приложеният списък посочва наименованията на отделните пазари, които са признати от националните компетентни органи като съответстващи на дефиницията за „регулиран пазар“. Освен това той посочва субекта, който отговаря за управлението на тези пазари и органа, компетентен за създаването или одобрението на техните правила.

В резултат на намаляването на бариерите за навлизане и специализацията в търгуваните сегменти, списъкът на регулираните пазари подлежи на повече изменения отколкото този по Директива 93/22/ЕИО относно инвестиционните услуги. Също по член 47 от Директивата относно пазарите на финансови инструменти Европейската комисия трябва да публикува списък на регулираните пазари на своята интернет страница и да го актуализира редовно. Затова Европейската комисия ще поддържа актуализирана версия на същия списък на официалната си интернет страница (http://ec.europa.eu/internal_market/securities/isd/ mifid_en.htm) в допълнение към годишното публикуване на списъка в ОВ. Списъкът ще бъде актуализиран редовно въз основа на съобщените от националните органи данни. Те са приканени да продължат да уведомяват Комисията за всяко добавяне или заличаване от списъка на регулираните пазари, за които те са държава-членка по произход.

| Държава | Наименование на регулирания пазар | Управляващ субект | Компетентен орган за признаване и надзор на пазара |
| --- | --- | --- | --- |
| Австрия | 1. | Amtlicher Handel (официален пазар) |

Държава

Наименование на регулирания пазар

Управляващ субект

Компетентен орган за признаване и надзор на пазара

Австрия

1.

Amtlicher Handel (официален пазар)

| 2. | Geregelter Freiverkehr (втори регулиран пазар) |
| --- | --- |

2.

Geregelter Freiverkehr (втори регулиран пазар)

| 1.—2. | Wiener Börse AG |
| --- | --- |

1.—2.

Wiener Börse AG

| 1.—2. | Finanzmarktaufsichtsbehörde (Регулатор на финансовите пазари) |
| --- | --- |

1.—2.

Finanzmarktaufsichtsbehörde (Регулатор на финансовите пазари)

Белгия

| 1. | а) | Le marché «Euronext Brussels»/De „Euronext Brussels” markt, |
| --- | --- | --- |

1.

а)

Le marché «Euronext Brussels»/De „Euronext Brussels” markt,

| б) | Le marché des instruments dérivés d'Euronext Brussels/De markt voor afgeleide producten van Euronext Brussels. |
| --- | --- |

б)

Le marché des instruments dérivés d'Euronext Brussels/De markt voor afgeleide producten van Euronext Brussels.

| 1. | Euronext Brussels SA/NV. |
| --- | --- |

1.

Euronext Brussels SA/NV.

| 1. | а) | Признаване: Ministre des Finances sur avis de l’Autorité des services et marchés financiers (Регулатор на финансовите услуги и пазари).
  Признаване: Minister van Financiën op advies van de Autoriteit voor Financiële Diensten en Markten (Регулатор на финансовите услуги и пазари) |
| --- | --- | --- |

1.

а)

Признаване: Ministre des Finances sur avis de l’Autorité des services et marchés financiers (Регулатор на финансовите услуги и пазари).

Признаване: Minister van Financiën op advies van de Autoriteit voor Financiële Diensten en Markten (Регулатор на финансовите услуги и пазари)

| б) | Надзор: FSMA
  Toezicht: Регулатор на финансовите услуги и пазари |
| --- | --- |

б)

Надзор: FSMA

Toezicht: Регулатор на финансовите услуги и пазари

| 2. | Le marché réglementé hors bourse des obligations linéaires, des titres scindés et des certificats de trésorerie/De gereglementeerde buitenbeursmarkt van de lineaire obligaties, de gesplitste effecten en de schatkistcertificaten. |
| --- | --- |

2.

Le marché réglementé hors bourse des obligations linéaires, des titres scindés et des certificats de trésorerie/De gereglementeerde buitenbeursmarkt van de lineaire obligaties, de gesplitste effecten en de schatkistcertificaten.

| 2. | Fonds des rentes/Rentenfonds. |
| --- | --- |

2.

Fonds des rentes/Rentenfonds.

| 2. | а) | Признаване: Législateur (art. 144, §2 de la loi du 2.8.2002).
  Признаване: Regelgever (art. 144, §2 van de wet van 2.8.2002). |
| --- | --- | --- |

2.

а)

Признаване: Législateur (art. 144, §2 de la loi du 2.8.2002).

Признаване: Regelgever (art. 144, §2 van de wet van 2.8.2002).

| б) | Надзор: Comité du Fonds des rentes, pour compte de la FSMA.
  Toezicht: Comité van het Rentenfonds, voor rekening van de FSMA. |
| --- | --- |

б)

Надзор: Comité du Fonds des rentes, pour compte de la FSMA.

Toezicht: Comité van het Rentenfonds, voor rekening van de FSMA.

България

| 1. | Официален пазар |
| --- | --- |

1.

Официален пазар

| 2. | Неофициален пазар |
| --- | --- |

2.

Неофициален пазар

Българска Фондова Борса — София АД

Комисия за финансов надзор

Кипър

Cyprus Stock Exchange (Кипърска фондова борса)

| 1. | Основен пазар |
| --- | --- |

1.

Основен пазар

| 2. | Паралелен пазар |
| --- | --- |

2.

Паралелен пазар

| 3. | Алтернативен пазар |
| --- | --- |

3.

Алтернативен пазар

| 4. | Пазар на облигации |
| --- | --- |

4.

Пазар на облигации

| 5. | Пазари за инвестиционни дружества |
| --- | --- |

5.

Пазари за инвестиционни дружества

| 6. | Пазар за мащабни проекти |
| --- | --- |

6.

Пазар за мащабни проекти

| 7. | Пазар на океански кораби |
| --- | --- |

7.

Пазар на океански кораби

| 1.—7. | Cyprus Stock Exchange (Кипърска фондова борса) |
| --- | --- |

1.—7.

Cyprus Stock Exchange (Кипърска фондова борса)

| 1.—7. | Комисия по ценни книжа и борсови операции на Кипър |
| --- | --- |

1.—7.

Комисия по ценни книжа и борсови операции на Кипър

Чешка република

| 1. | Основен пазар (Hlavní trh) |
| --- | --- |

1.

Основен пазар (Hlavní trh)

| 1.—2. | Пражка фондова борса (Burza cenných papírů Praha, a.s.) |
| --- | --- |

1.—2.

Пражка фондова борса (Burza cenných papírů Praha, a.s.)

| 1.—5. | Национална банка на Чехия |
| --- | --- |

1.—5.

Национална банка на Чехия

| 2. | Свободен пазар (Volný trh) |
| --- | --- |

2.

Свободен пазар (Volný trh)

| 3. | Официален пазар |
| --- | --- |

3.

Официален пазар

| 3. | RM-SYSTEM, Чешка фондова борса (RM-SYSTÉM, česká burza cenných papírů a.s.) |
| --- | --- |

3.

RM-SYSTEM, Чешка фондова борса (RM-SYSTÉM, česká burza cenných papírů a.s.)

| 4. | Пазар на фючърси |
| --- | --- |

4.

Пазар на фючърси

| 4.—5. | Пражка енергийна борса (Energetická burza Praha) |
| --- | --- |

4.—5.

Пражка енергийна борса (Energetická burza Praha)

| 5. | Спот пазар |
| --- | --- |

5.

Спот пазар

Дания

| 1. | NASDAQ OMX Copenhagen A/S






  — | Пазар на акции; |
| --- | --- | --- |

1.

NASDAQ OMX Copenhagen A/S

—

Пазар на акции;

| — | Пазар на облигации; |
| --- | --- |

—

Пазар на облигации;

| — | Пазар на деривати |
| --- | --- |

—

Пазар на деривати

| 1. | Копенхагенска фондова борса АД |
| --- | --- |

1.

Копенхагенска фондова борса АД

Finanstilsynet (Орган за финансов надзор на Дания)

| 2. | Dansk Autoriseret Markedsplads A/S (датски регулиран извънборсов пазар — DAMP, за регулирана търговия на ценни книжа, които не са котирани на борсата) |
| --- | --- |

2.

Dansk Autoriseret Markedsplads A/S (датски регулиран извънборсов пазар — DAMP, за регулирана търговия на ценни книжа, които не са котирани на борсата)

| 2. | Датски регулиран извънборсов пазар (DAMP) |
| --- | --- |

2.

Датски регулиран извънборсов пазар (DAMP)

Естония

| 1. | Väärtpaberibörs (фондова борса)






  — | Põhinimekiri (основен пазар) |
| --- | --- | --- |

1.

Väärtpaberibörs (фондова борса)

—

Põhinimekiri (основен пазар)

| — | Võlakirjade nimekiri (облигационен пазар) |
| --- | --- |

—

Võlakirjade nimekiri (облигационен пазар)

| — | Fondiosakute nimekri (фондов пазар) |
| --- | --- |

—

Fondiosakute nimekri (фондов пазар)

| 2. | Reguleeritud turg (регулиран пазар)






  — | Lisanimekiri (вторичен пазар) |
| --- | --- | --- |

2.

Reguleeritud turg (регулиран пазар)

—

Lisanimekiri (вторичен пазар)

NASDAQ OMX Tallinn AS NASDAQ OMX Tallinn ООД

Finantsinspektsioon (Орган за финансов надзор на Естония)

Финландия

Arvopaperipörssi (фондова борса);

| — | Pörssilista (официален пазар); |
| --- | --- |

—

Pörssilista (официален пазар);

| — | Pre-lista (предварителен пазар); |
| --- | --- |

—

Pre-lista (предварителен пазар);

| — | Muut arvopaperit -lista (пазар на други ценни книжа) |
| --- | --- |

—

Muut arvopaperit -lista (пазар на други ценни книжа)

NASDAQ OMX Helsinki Oy (NASDAQ OMX Helsinki ООД)

Наименование: Министерство на финансите

Контрол

| — | Одобрение на правилата: Министерство на финансите; |
| --- | --- |

—

Одобрение на правилата: Министерство на финансите;

| — | Надзор върху съблюдаването: Finanssivalvonta, Орган за финансов надзор на Финландия |
| --- | --- |

—

Надзор върху съблюдаването: Finanssivalvonta, Орган за финансов надзор на Финландия

Франция

| 1. | Euronext Paris |
| --- | --- |

1.

Euronext Paris

| 2. | MATIF |
| --- | --- |

2.

MATIF

| 3. | MONEP |
| --- | --- |

3.

MONEP

| 4. | BlueNext |
| --- | --- |

4.

BlueNext

Euronext Paris (1.—4.)

Proposition de l’Autorité des marchés financiers (AMF).

Reconnaissance par le ministre chargé de l’économie (cf. article L.421-1 du code monétaire et financier).

Германия

Börsenaufsichtsbehörden der Länder (органи на провинциите за борсов надзор) и Bundesanstalt für Finanzdienstleistungsauf-sicht (BaFin).

Държавни органи:

| 1. | Börse Berlin (регулиран пазар) |
| --- | --- |

1.

Börse Berlin (регулиран пазар)

| 1. | Börse Berlin AG. |
| --- | --- |

1.

Börse Berlin AG.

| 1. | Senatsverwaltung für Wirtschaft, Technologie und Frauen, Berlin |
| --- | --- |

1.

Senatsverwaltung für Wirtschaft, Technologie und Frauen, Berlin

| 2. | Düsseldorfer Börse (регулиран пазар) |
| --- | --- |

2.

Düsseldorfer Börse (регулиран пазар)

| 2. | Börse Düsseldorf AG. |
| --- | --- |

2.

Börse Düsseldorf AG.

| 2. | Finanzministerium des Landes Nordrhein-Westfalen, Düsseldorf |
| --- | --- |

2.

Finanzministerium des Landes Nordrhein-Westfalen, Düsseldorf

| 3. | Frankfurter Wertpapierbörse (регулиран пазар) |
| --- | --- |

3.

Frankfurter Wertpapierbörse (регулиран пазар)

| 3. | Deutsche Börse AG. |
| --- | --- |

3.

Deutsche Börse AG.

| 3. и 4. | Hessisches Ministerium für Wirtschaft, Verkehr und Landesentwicklung, Wiesbaden |
| --- | --- |

3. и 4.

Hessisches Ministerium für Wirtschaft, Verkehr und Landesentwicklung, Wiesbaden

| 4. | Eurex Deutschland |
| --- | --- |

4.

Eurex Deutschland

| 4. | Eurex Frankfurt AG |
| --- | --- |

4.

Eurex Frankfurt AG

| 5. | Hanseatische Wertpapierbörse Hamburg (регулиран пазар, начален пазар) |
| --- | --- |

5.

Hanseatische Wertpapierbörse Hamburg (регулиран пазар, начален пазар)

| 5. | BÖAG Börsen AG |
| --- | --- |

5.

BÖAG Börsen AG

| 5. | Freie und Hansestadt Hamburg, Behörde für Wirtschaft und Arbeit |
| --- | --- |

5.

Freie und Hansestadt Hamburg, Behörde für Wirtschaft und Arbeit

| 6. | Niedersächsische Börse zu Hannover (регулиран пазар) |
| --- | --- |

6.

Niedersächsische Börse zu Hannover (регулиран пазар)

| 6. | BÖAG Börsen AG |
| --- | --- |

6.

BÖAG Börsen AG

| 6. | Niedersächsisches Ministerium für Wirtschaft, Arbeit und Verkehr, Hannover |
| --- | --- |

6.

Niedersächsisches Ministerium für Wirtschaft, Arbeit und Verkehr, Hannover

| 7. | Börse München (регулиран пазар) |
| --- | --- |

7.

Börse München (регулиран пазар)

| 7. | Bayerische Börse AG |
| --- | --- |

7.

Bayerische Börse AG

| 7. | Bayerisches Staatsministerium für Wirtschaft, Infrastruktur, Verkehr und Technologie, München |
| --- | --- |

7.

Bayerisches Staatsministerium für Wirtschaft, Infrastruktur, Verkehr und Technologie, München

| 8. | Baden-Württembergische Wertpapierbörse (регулиран пазар) |
| --- | --- |

8.

Baden-Württembergische Wertpapierbörse (регулиран пазар)

| 8. | Börse-Stuttgart AG |
| --- | --- |

8.

Börse-Stuttgart AG

| 8. | Wirtschaftsministerium Baden-Württemberg, Stuttgart |
| --- | --- |

8.

Wirtschaftsministerium Baden-Württemberg, Stuttgart

| 9. | Европейска енергийна борса |
| --- | --- |

9.

Европейска енергийна борса

| 9. | European Energy Exchange AG, Leipzig |
| --- | --- |

9.

European Energy Exchange AG, Leipzig

| 9. | Sächsisches Staatsministerium für Wirtschaft und Arbeit, Dresden |
| --- | --- |

9.

Sächsisches Staatsministerium für Wirtschaft und Arbeit, Dresden

| 10. | Tradegate Exchange |
| --- | --- |

10.

Tradegate Exchange

| 10. | Tradegate Exchange GmbH, Berlin |
| --- | --- |

10.

Tradegate Exchange GmbH, Berlin

| 10. | Senatsverwaltung für Wirtschaft, Technologie und Frauen, Berlin |
| --- | --- |

10.

Senatsverwaltung für Wirtschaft, Technologie und Frauen, Berlin

Гърция

| 1. | Атинска фондова борса






  — | Пазар на ценни книжа |
| --- | --- | --- |

1.

Атинска фондова борса

—

Пазар на ценни книжа

| — | Пазар на деривати |
| --- | --- |

—

Пазар на деривати

| 1. | Athens Exchange |
| --- | --- |

1.

Athens Exchange

| 1. | Гръцка комисия по капиталовите пазари |
| --- | --- |

1.

Гръцка комисия по капиталовите пазари

| 2. | Електронен пазар за вторична търговия на ценни книжа (HDAT-пазар на дългови инструменти) |
| --- | --- |

2.

Електронен пазар за вторична търговия на ценни книжа (HDAT-пазар на дългови инструменти)

| 2. | Bank of Greece |
| --- | --- |

2.

Bank of Greece

| 2. | Гръцка комисия по капиталовите пазари |
| --- | --- |

2.

Гръцка комисия по капиталовите пазари

Унгария

Budapesti Értéktőzsde Zrt. (будапещенска фондова борса)

| — | Részvényszekció (Сектор „Акции“) |
| --- | --- |

—

Részvényszekció (Сектор „Акции“)

| — | Hitelpapír szekció (Сектор „Дългови ценни книжа“) |
| --- | --- |

—

Hitelpapír szekció (Сектор „Дългови ценни книжа“)

| — | Származékos szekció (Сектор „Деривати“) |
| --- | --- |

—

Származékos szekció (Сектор „Деривати“)

| — | Áru szekció (Сектор „Суровини“) |
| --- | --- |

—

Áru szekció (Сектор „Суровини“)

Budapesti Értéktőzsde Zrt. (Будапещенска фондова борса)

Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyelete (Орган за финансов надзор на Унгария)

Ирландия

Main Securities Market of the Irish Stock Exchange (Основен пазар на ирландската фондова борса)

Irish Stock Exchange Ltd.

Ирландската централна банка лицензира „регулираните пазари“ и (с изключение на условията за котиране) надзирава съблюдаването на изискванията на ДПФИ от страна на пазарния оператор

Италия

| 1. | Електронен пазар на акции (MTA) |
| --- | --- |

1.

Електронен пазар на акции (MTA)

| 2. | Електронен пазар на облигации (MOT) |
| --- | --- |

2.

Електронен пазар на облигации (MOT)

| 3. | Електронен пазар на отворени фондове и ETCs (ETF-Plus) |
| --- | --- |

3.

Електронен пазар на отворени фондове и ETCs (ETF-Plus)

| 4. | Електронен пазар на секюритизирани деривати (SeDeX) |
| --- | --- |

4.

Електронен пазар на секюритизирани деривати (SeDeX)

| 5. | Електронен пазар на инвестиционни инструменти (MIV) |
| --- | --- |

5.

Електронен пазар на инвестиционни инструменти (MIV)

| 6. | Италиански пазар на деривати за търгуване на финансовите инструменти, посочени в член 1, параграф 2, букви е) и и) от консолидирания закон за финансите (IDEM) |
| --- | --- |

6.

Италиански пазар на деривати за търгуване на финансовите инструменти, посочени в член 1, параграф 2, букви е) и и) от консолидирания закон за финансите (IDEM)

| 1.—6. | Borsa Italiana SpA |
| --- | --- |

1.—6.

Borsa Italiana SpA

Consob лицензира дружества за управление на пазарите и одобрява техните вътрешни правила и техните регулационни норми.

За пазарите на едро на държавни облигации, дружеството оператор се лицензира от Министерство на финансите съгласно препоръките на Consob и Banca d’Italia

| 7. | Пазар на едро на италиански и чуждестранни държавни облигации (MTS) |
| --- | --- |

7.

Пазар на едро на италиански и чуждестранни държавни облигации (MTS)

| 8. | Търговия на едро на неправителствени облигации и други ценни книжа, издадени от международни организации с правителствено участие (MTS Corporate) |
| --- | --- |

8.

Търговия на едро на неправителствени облигации и други ценни книжа, издадени от международни организации с правителствено участие (MTS Corporate)

| 9. | Електронна търговия на едро с държавни облигации (BondVision) |
| --- | --- |

9.

Електронна търговия на едро с държавни облигации (BondVision)

| 7.—9. | Società per il Mercato dei Titoli di Stato — MTS SpA |
| --- | --- |

7.—9.

Società per il Mercato dei Titoli di Stato — MTS SpA

Латвия

NASDAQ OMX Riga:

| — | Основен пазар |
| --- | --- |

—

Основен пазар

| — | Пазар на дългови ценни книжа |
| --- | --- |

—

Пазар на дългови ценни книжа

| — | Вторичен пазар |
| --- | --- |

—

Вторичен пазар

| — | Фондов пазар |
| --- | --- |

—

Фондов пазар

JSC NASDAQ OMX Riga

Finanšu un kapitāla tirgus komisija (Комисия по финансите и капиталовите пазари)

Литва

Nasdaq OMX Vilnius:

| — | Основен пазар на Nasdaq OMX Vilnius |
| --- | --- |

—

Основен пазар на Nasdaq OMX Vilnius

| — | Вторичен пазар на Nasdaq OMX Vilnius |
| --- | --- |

—

Вторичен пазар на Nasdaq OMX Vilnius

| — | Пазар на дългови ценни книжа на Nasdaq OMX Vilnius |
| --- | --- |

—

Пазар на дългови ценни книжа на Nasdaq OMX Vilnius

| — | Фондов пазар на Nasdaq OMX Vilnius |
| --- | --- |

—

Фондов пазар на Nasdaq OMX Vilnius

Nasdaq OMX Vilnius

Комисия по ценните книжа на Литва

Люксембург

Bourse de Luxembourg

Société de la Bourse de Luxembourg SA

Commission de surveillance du Secteur Financier

Малта

Malta Stock Exchange (Малтийска фондова борса)

Malta Stock Exchange

Орган по финансовите услуги на Малта

Нидерландия

| 1. | а) | Euronext Amsterdam Cash Market:






  — | NYSE Euronext Amsterdam |
| --- | --- | --- | --- |

1.

а)

Euronext Amsterdam Cash Market:

—

NYSE Euronext Amsterdam

| б) | Euronext Amsterdam Derivatives Market






  — | NYSE Liffe Amsterdam |
| --- | --- | --- |

б)

Euronext Amsterdam Derivatives Market

—

NYSE Liffe Amsterdam

| 1. | NYSE Euronext (International) BV, NYSE Euronext (Holding) BV, Euronext NV, en Euronext Amsterdam NV |
| --- | --- |

1.

NYSE Euronext (International) BV, NYSE Euronext (Holding) BV, Euronext NV, en Euronext Amsterdam NV

| 1.—2. | Лицензът се издава от министъра на финансите по препоръка на нидерландския орган по финансовите пазари
  Надзор от нидерландския орган по финансовите пазари |
| --- | --- |

1.—2.

Лицензът се издава от министъра на финансите по препоръка на нидерландския орган по финансовите пазари

Надзор от нидерландския орган по финансовите пазари

| 2. | Endex |
| --- | --- |

2.

Endex

| 2. | APX-ENDEX Derivatives B.V. |
| --- | --- |

2.

APX-ENDEX Derivatives B.V.

Полша

| 1. | Rynek podstawowy (Основен пазар) |
| --- | --- |

1.

Rynek podstawowy (Основен пазар)

| 1. и 2. | Giełda Papierów Wartościowych w Warszawie SA (Варшавска фондова борса) |
| --- | --- |

1. и 2.

Giełda Papierów Wartościowych w Warszawie SA (Варшавска фондова борса)

| 1.—3. | Komisja Nadzoru Finansowego (Комисия по финансов надзор на Полша) |
| --- | --- |

1.—3.

Komisja Nadzoru Finansowego (Комисия по финансов надзор на Полша)

| 2. | Rynek podstawowy (Паралелен пазар) |
| --- | --- |

2.

Rynek podstawowy (Паралелен пазар)

| 3. | Regulowany Rynek Pozagiełdowy (Регулиран извънборсов пазар) |
| --- | --- |

3.

Regulowany Rynek Pozagiełdowy (Регулиран извънборсов пазар)

| 3. | BondSpot SA |
| --- | --- |

3.

BondSpot SA

Португалия

| 1. | Eurolist by Euronext Lisbon (официален пазар) |
| --- | --- |

1.

Eurolist by Euronext Lisbon (официален пазар)

| 1.—2. | Euronext Lisbon — Sociedade Gestora de Mercados Regulamentados, SA |
| --- | --- |

1.—2.

Euronext Lisbon — Sociedade Gestora de Mercados Regulamentados, SA

Министерството на финансите лицензира пазарите по препоръка на комисията за пазарно регулиране и надзор (Comissão do Mercado de Valores Mobiliários)

| 2. | Mercado de Futuros e Opções (пазар на фючърси и опции) |
| --- | --- |

2.

Mercado de Futuros e Opções (пазар на фючърси и опции)

| 3. | MEDIP — Mercado Especial de Dívida Pública (специален пазар за публичен дълг) |
| --- | --- |

3.

MEDIP — Mercado Especial de Dívida Pública (специален пазар за публичен дълг)

| 3. | MTS Portugal — Sociedade Gestora do Mercado Especial de Dívida Pública, SGMR, SA |
| --- | --- |

3.

MTS Portugal — Sociedade Gestora do Mercado Especial de Dívida Pública, SGMR, SA

| 4. | MIBEL — Mercado Regulamentado de Derivados do MIBEL. (енергиен пазар) |
| --- | --- |

4.

MIBEL — Mercado Regulamentado de Derivados do MIBEL. (енергиен пазар)

| 4. | OMIP — Operador do Mercado Ibérico de Energia (Pólo Português), Sociedade Gestora de Mercado Regulamentado, SA (OMIP). |
| --- | --- |

4.

OMIP — Operador do Mercado Ibérico de Energia (Pólo Português), Sociedade Gestora de Mercado Regulamentado, SA (OMIP).

Румъния

| 1. | Piața reglementată (регулиран спот пазар — BVB) |
| --- | --- |

1.

Piața reglementată (регулиран спот пазар — BVB)

| 1. и 2. | S.C. Bursa de Valori București SA (Букурещка фондова борса АД.) |
| --- | --- |

1. и 2.

S.C. Bursa de Valori București SA (Букурещка фондова борса АД.)

| 1.—4. | Comisia Națională a Valorilor Mobiliare (Национална комисия по ценните книжа на Румъния) |
| --- | --- |

1.—4.

Comisia Națională a Valorilor Mobiliare (Национална комисия по ценните книжа на Румъния)

| 2. | Piața reglementată la termen (регулиран пазар на деривати — BVB) |
| --- | --- |

2.

Piața reglementată la termen (регулиран пазар на деривати — BVB)

| 3. | Piața reglementată (регулиран пазар на деривативи — SIBEX) |
| --- | --- |

3.

Piața reglementată (регулиран пазар на деривативи — SIBEX)

| 3. и 4. | S.C. SIBEX-Sibiu Stock Exchange SA |
| --- | --- |

3. и 4.

S.C. SIBEX-Sibiu Stock Exchange SA

| 4. | Piața reglementată la termen (регулиран спот пазар — SIBEX) |
| --- | --- |

4.

Piața reglementată la termen (регулиран спот пазар — SIBEX)

Словашка република

| 1. | Пазар на котирани ценни книжа






  — | Основен пазар |
| --- | --- | --- |

1.

Пазар на котирани ценни книжа

—

Основен пазар

| — | Паралелен пазар |
| --- | --- |

—

Паралелен пазар

| 2. | Регулиран свободен пазар |
| --- | --- |

2.

Регулиран свободен пазар

Bratislava Stock Exchange (Братиславска фондова борса)

Национална банка на Словакия

Словения

Официална фондова борса в Любляна (Borzni trg)

Люблянска фондова борса (Ljubljanska borza)

Агенция по пазарите на ценните книжа (Agencija za trg vrednostnih papirjev)

Испания

| A. | Bolsas de Valores (всички включват сегменти на първи и втори пазар) |
| --- | --- |

A.

Bolsas de Valores (всички включват сегменти на първи и втори пазар)

CNMV (Comisión Nacional del Mercado de Valores) Banco de España responsible for market for public debt.

| 1. | Bolsa de Valores de Barcelona; |
| --- | --- |

1.

Bolsa de Valores de Barcelona;

| A1. | Sociedad Rectora de la Bolsa de Valores de Barcelona SA |
| --- | --- |

A1.

Sociedad Rectora de la Bolsa de Valores de Barcelona SA

| 2. | Bolsa de Valores de Bilbao; |
| --- | --- |

2.

Bolsa de Valores de Bilbao;

| A2. | Soc. Rectora de la Bolsa de Valores de Bilbao SA |
| --- | --- |

A2.

Soc. Rectora de la Bolsa de Valores de Bilbao SA

| 3. | Bolsa de Valores de Madrid; |
| --- | --- |

3.

Bolsa de Valores de Madrid;

| A3. | Soc. Rectora de la Bolsa de Valores de Madrid SA |
| --- | --- |

A3.

Soc. Rectora de la Bolsa de Valores de Madrid SA

| 4. | Bolsa de valores de Valencia. |
| --- | --- |

4.

Bolsa de valores de Valencia.

| A4. | Soc. Rectora de la Bolsa de Valores de Valencia. SA |
| --- | --- |

A4.

Soc. Rectora de la Bolsa de Valores de Valencia. SA

| B. | Mercados oficiales de Productos Financieros Derivados |
| --- | --- |

B.

Mercados oficiales de Productos Financieros Derivados

| 1. | MEFF Renta Fija; |
| --- | --- |

1.

MEFF Renta Fija;

| B1. | Soc. Rectora de Productos Financieros Derivados de RENTA Fija SA |
| --- | --- |

B1.

Soc. Rectora de Productos Financieros Derivados de RENTA Fija SA

| 2. | MEFF. |
| --- | --- |

2.

MEFF.

| B2. | Soc. Rectora de Productos Derivados S.A.U |
| --- | --- |

B2.

Soc. Rectora de Productos Derivados S.A.U

| C. | Mercado MFAO de Futuros del Aceite de Oliva |
| --- | --- |

C.

Mercado MFAO de Futuros del Aceite de Oliva

| C. | (MFAO) Sociedad rectora del Mercado de Futuros del Aceite de Oliva, SA |
| --- | --- |

C.

(MFAO) Sociedad rectora del Mercado de Futuros del Aceite de Oliva, SA

| D. | AIAF Mercado de Renta Fija |
| --- | --- |

D.

AIAF Mercado de Renta Fija

| D. | AIAF Mercado de Renta Fija |
| --- | --- |

D.

AIAF Mercado de Renta Fija

| E. | Mercados de Deuda Pública en Anotaciones |
| --- | --- |

E.

Mercados de Deuda Pública en Anotaciones

| E. | Banco de España |
| --- | --- |

E.

Banco de España

Швеция

| 1. | Nasdaq OMX Stockholm






  — | регулиран пазар на акции и еквивалентни на акции финансови инструменти |
| --- | --- | --- |

1.

Nasdaq OMX Stockholm

—

регулиран пазар на акции и еквивалентни на акции финансови инструменти

| — | регулиран пазар на деривати |
| --- | --- |

—

регулиран пазар на деривати

| — | регулиран пазар на облигации и еквивалентни на облигации финансови инструменти |
| --- | --- |

—

регулиран пазар на облигации и еквивалентни на облигации финансови инструменти

| 1. | NASDAQ OMX Stockholm AB |
| --- | --- |

1.

NASDAQ OMX Stockholm AB

Finansinspektionen (Орган за финансов надзор)

| 2. | Nordic Growth Market NGM






  — | регулиран пазар на акции и еквивалентни на акции финансови инструменти |
| --- | --- | --- |

2.

Nordic Growth Market NGM

—

регулиран пазар на акции и еквивалентни на акции финансови инструменти

| — | регулиран пазар на всички други финансови инструменти, различни от акции или еквивалентни на акции финансови инструменти |
| --- | --- |

—

регулиран пазар на всички други финансови инструменти, различни от акции или еквивалентни на акции финансови инструменти

| 2. | Nordic Growth Market NGM AB |
| --- | --- |

2.

Nordic Growth Market NGM AB

| 3. | Burgundy






  — | регулиран пазар на варанти, сертификати, структурирани продукти и фондови дялове |
| --- | --- | --- |

3.

Burgundy

—

регулиран пазар на варанти, сертификати, структурирани продукти и фондови дялове

| 3. | Burgundy AB |
| --- | --- |

3.

Burgundy AB

Обединеното кралство

| 1. | EDX |
| --- | --- |

1.

EDX

| 1. | EDX London Limited |
| --- | --- |

1.

EDX London Limited

| 1.—7. | Financial Services Authority (Орган по финансовите услуги) |
| --- | --- |

1.—7.

Financial Services Authority (Орган по финансовите услуги)

| 2. | PLUS Stock Exchange |
| --- | --- |

2.

PLUS Stock Exchange

| 2. | PLUS Markets Group plc |
| --- | --- |

2.

PLUS Markets Group plc

| 3. | The London International Financial Futures and Options Exchanges (LIFFE) (Лондонска международна борса за финансови фючърси и опции) |
| --- | --- |

3.

The London International Financial Futures and Options Exchanges (LIFFE) (Лондонска международна борса за финансови фючърси и опции)

| 3. и 4. | LIFFE Administration and Management |
| --- | --- |

3. и 4.

LIFFE Administration and Management

| 4. | NYSE Euronext London |
| --- | --- |

4.

NYSE Euronext London

| 5. | The London Metal Exchange |
| --- | --- |

5.

The London Metal Exchange

| 5. | The London Metal Exchange Limited |
| --- | --- |

5.

The London Metal Exchange Limited

| 6. | Intercontinental Exchange — ICE Futures Europe |
| --- | --- |

6.

Intercontinental Exchange — ICE Futures Europe

| 6. | ICE Futures Europe |
| --- | --- |

6.

ICE Futures Europe

| 7. | London Stock Exchange — регулиран пазар |
| --- | --- |

7.

London Stock Exchange — регулиран пазар

| 7. | London Stock Exchange plc |
| --- | --- |

7.

London Stock Exchange plc

Исландия

Nasdaq OMX Iceland hf.

| — | Регулиран пазар на акции и облигации |
| --- | --- |

—

Регулиран пазар на акции и облигации

Nasdaq OMX Iceland hf.

Fjármálaeftirlitið (Орган за финансов надзор)

Лихтенщайн

N.A.

N.A.

N.A.

Норвегия

| 1. | Oslo Stock Exchange (официален пазар)






  — | Пазар на акции |
| --- | --- | --- |

1.

Oslo Stock Exchange (официален пазар)

—

Пазар на акции

| — | Пазар на деривати (финансови) |
| --- | --- |

—

Пазар на деривати (финансови)

| — | Пазар на облигации |
| --- | --- |

—

Пазар на облигации

| 1. | Oslo Børs ASA |
| --- | --- |

1.

Oslo Børs ASA

Finanstilsynet (Орган за финансов надзор на Норвегия)

| 2. | Oslo Axess






  — | Пазар на акции |
| --- | --- | --- |

2.

Oslo Axess

—

Пазар на акции

| 2. | Oslo Børs ASA |
| --- | --- |

2.

Oslo Børs ASA

| 3. | Nasdaq OMX Commodities Europe (предишно наименование Nord Pool) (официален пазар)






  — | Пазар на деривати (стоки) |
| --- | --- | --- |

3.

Nasdaq OMX Commodities Europe (предишно наименование Nord Pool) (официален пазар)

—

Пазар на деривати (стоки)

| 3. | Nasdaq OMX Oslo ASA (предишно наименование Nord Pool ASA) |
| --- | --- |

3.

Nasdaq OMX Oslo ASA (предишно наименование Nord Pool ASA)

| 4. | Fish Pool






  — | Пазар на деривати (стоки) |
| --- | --- | --- |

4.

Fish Pool

—

Пазар на деривати (стоки)

| 4. | Fish Pool ASA |
| --- | --- |

4.

Fish Pool ASA

---

V Становища

ПРОЦЕДУРИ, СВЪРЗАНИ С ИЗПЪЛНЕНИЕТО НА ПОЛИТИКАТА В ОБЛАСТТА НА КОНКУРЕНЦИЯТА

Европейска комисия

| 15.7.2011 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 209/29 |
| --- | --- | --- | --- |

15.7.2011

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 209/29

---

Предварително уведомление за концентрация

(Дело COMP/M.6324 — Bain Capital/Hellman & Friedman/Securitas Direct)

Дело кандидат за опростена процедура

(текст от значение за ЕИП)

2011/C 209/14

| 1. | На 11 юли 2011 година Комисията получи уведомление за планирана концентрация в съответствие с член 4 от Регламент (ЕО) No 139/2004 на Съвета (1), чрез която предприятия Bain Capital Investors, LLC („Bain Capital Investors“) и Hellman & Friedman Corporate Investors VII, Ltd или неговите филиали (заедно с неговите филиали и паралелни фондове и фондови дружества „HFCP VII“) придобиват по смисъла на член 3, параграф 1, буква б) от Регламента за сливанията съвместен контрол над целите предприятия Securitas Direct AB и ESML SD Iberia Holding, S.L.U. и техните дъщерни предприятия („Securitas Direct“) посредством покупка на дялове/акции. |
| --- | --- |

1.

На 11 юли 2011 година Комисията получи уведомление за планирана концентрация в съответствие с член 4 от Регламент (ЕО) No 139/2004 на Съвета (1), чрез която предприятия Bain Capital Investors, LLC („Bain Capital Investors“) и Hellman & Friedman Corporate Investors VII, Ltd или неговите филиали (заедно с неговите филиали и паралелни фондове и фондови дружества „HFCP VII“) придобиват по смисъла на член 3, параграф 1, буква б) от Регламента за сливанията съвместен контрол над целите предприятия Securitas Direct AB и ESML SD Iberia Holding, S.L.U. и техните дъщерни предприятия („Securitas Direct“) посредством покупка на дялове/акции.

| 2. | Търговските дейности на въпросните предприятия са:






  — | за предприятие Bain Capital Investors: дружество за частни капиталови инвестиции, |
| --- | --- | --- |

2.

Търговските дейности на въпросните предприятия са:

—

за предприятие Bain Capital Investors: дружество за частни капиталови инвестиции,

| — | за предприятие HFCP VII: фонд за частни капиталови инвестиции, |
| --- | --- |

—

за предприятие HFCP VII: фонд за частни капиталови инвестиции,

| — | за предприятие Securitas Direct: предоставяне на услуги в сферата на сигурността. |
| --- | --- |

—

за предприятие Securitas Direct: предоставяне на услуги в сферата на сигурността.

| 3. | След предварително проучване Комисията констатира, че операцията, за която е уведомена, би могла да попадне в обхвата на Регламента на ЕО за сливанията. Въпреки това Комисията си запазва правото на окон- чателно решение по тази точка. В съответствие с известието на Комисията относно опростената процедура за разглеждане на определени концентрации по Регламента на ЕО за сливанията (2), следва да се отбележи, че това дело би могло да бъде разгледано по процедурата, посочена в известието. |
| --- | --- |

3.

След предварително проучване Комисията констатира, че операцията, за която е уведомена, би могла да попадне в обхвата на Регламента на ЕО за сливанията. Въпреки това Комисията си запазва правото на окон- чателно решение по тази точка. В съответствие с известието на Комисията относно опростената процедура за разглеждане на определени концентрации по Регламента на ЕО за сливанията (2), следва да се отбележи, че това дело би могло да бъде разгледано по процедурата, посочена в известието.

| 4. | Комисията приканва заинтересованите трети страни да представят евентуалните си забележки по плани- раната операция.
  Забележките трябва да бъдат получени от Комисията не по-късно от 10 дни след датата на настоящата публикация. Забележки могат да се изпращат до Комисията по факс (+32 22964301), по електронна поща на адрес: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu или по пощата с позоваване на COMP/M.6324 — Bain Capital/Hellman & Friedman/Securitas Direct, на следния адрес:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Комисията приканва заинтересованите трети страни да представят евентуалните си забележки по плани- раната операция.

Забележките трябва да бъдат получени от Комисията не по-късно от 10 дни след датата на настоящата публикация. Забележки могат да се изпращат до Комисията по факс (+32 22964301), по електронна поща на адрес: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu или по пощата с позоваване на COMP/M.6324 — Bain Capital/Hellman & Friedman/Securitas Direct, на следния адрес:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ОВ L 24, 29.1.2004 г., стр. 1 („Регламент на ЕО за сливанията“).

(2)  ОВ C 56, 5.3.2005 г., стр. 32 („Известие за опростена процедура“).

---