# Az Európai Unió C 212/2011

| | ISSN 1725-518X
  doi:10.3000/1725518X.C_2011.212.hun |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 212 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 54. évfolyam2011. július 19. |

ISSN 1725-518X

doi:10.3000/1725518X.C_2011.212.hun

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 212

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

54. évfolyam2011. július 19.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények |
| | AJÁNLÁSOK |
| | Tanács |
| 2011/C 212/01 | A Tanács ajánlása (2011. július 12.) Spanyolország 2011. évi nemzeti reformprogramjáról és a Spanyolország 2011–2014 közötti időszakra vonatkozó aktualizált stabilitási programjáról szóló tanácsi véleményről | 1 |
| 2011/C 212/02 | A Tanács ajánlása (2011. július 12.) a Cseh Köztársaság 2011. évi nemzeti reformprogramjáról és a Tanács véleménye a Cseh Köztársaság 2011–2014 közötti időszakra vonatkozó aktualizált konvergenciaprogramjáról | 5 |
| 2011/C 212/03 | A Tanács ajánlása (2011. július 12.) a Németország 2011. évi nemzeti reformprogramjáról és Németország 2011–2014 közötti időszakra vonatkozó aktualizált stabilitási programjáról szóló tanácsi véleményről | 9 |
| 2011/C 212/04 | A Tanács ajánlása (2011. július 12.) Hollandia 2011. évi nemzeti reformprogramjáról és a Hollandia 2011–2015 közötti időszakra vonatkozó aktualizált stabilitási programjáról szóló tanácsi véleményről | 13 |
| | VÉLEMÉNYEK |
| | Európai Bizottság |
| 2011/C 212/05 | A Bizottság véleménye (2011. július 15.) az Euratom-Szerződés 37. cikkével összhangban az Egyesült Királyságban, a skóciai Aberdeenshire-ben, a stoneyhilli telepen található, természetes eredetű radioaktív anyagok dekontaminálására és elhelyezésére szolgáló létesítmény radioaktív hulladékának ártalmatlanítására vonatkozó tervről | 16 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

AJÁNLÁSOK

Tanács

2011/C 212/01

A Tanács ajánlása (2011. július 12.) Spanyolország 2011. évi nemzeti reformprogramjáról és a Spanyolország 2011–2014 közötti időszakra vonatkozó aktualizált stabilitási programjáról szóló tanácsi véleményről

1

2011/C 212/02

A Tanács ajánlása (2011. július 12.) a Cseh Köztársaság 2011. évi nemzeti reformprogramjáról és a Tanács véleménye a Cseh Köztársaság 2011–2014 közötti időszakra vonatkozó aktualizált konvergenciaprogramjáról

5

2011/C 212/03

A Tanács ajánlása (2011. július 12.) a Németország 2011. évi nemzeti reformprogramjáról és Németország 2011–2014 közötti időszakra vonatkozó aktualizált stabilitási programjáról szóló tanácsi véleményről

9

2011/C 212/04

A Tanács ajánlása (2011. július 12.) Hollandia 2011. évi nemzeti reformprogramjáról és a Hollandia 2011–2015 közötti időszakra vonatkozó aktualizált stabilitási programjáról szóló tanácsi véleményről

13

VÉLEMÉNYEK

Európai Bizottság

2011/C 212/05

A Bizottság véleménye (2011. július 15.) az Euratom-Szerződés 37. cikkével összhangban az Egyesült Királyságban, a skóciai Aberdeenshire-ben, a stoneyhilli telepen található, természetes eredetű radioaktív anyagok dekontaminálására és elhelyezésére szolgáló létesítmény radioaktív hulladékának ártalmatlanítására vonatkozó tervről

16

| | II   Közlemények |
| --- | --- |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK |
| | Európai Bizottság |
| 2011/C 212/06 | Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám COMP/M.6175 – Danaher/Beckman Coulter) (
  1
  ) | 18 |
| 2011/C 212/07 | Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám COMP/M.6191 – Birla/Columbian Chemicals) (
  1
  ) | 18 |

II   Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Európai Bizottság

2011/C 212/06

Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám COMP/M.6175 – Danaher/Beckman Coulter) (
  1
  )

1

18

2011/C 212/07

Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám COMP/M.6191 – Birla/Columbian Chemicals) (
  1
  )

1

18

| | IV   Tájékoztatások |
| --- | --- |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| | Tanács |
| 2011/C 212/08 | Értesítés a 2010/145/KKBP tanácsi határozatban és az 1763/2004/EK tanácsi rendeletben előírt intézkedések hatálya alá tartozó személyek részére | 19 |
| 2011/C 212/09 | Értesítés a terrorizmus elleni küzdelem érdekében egyes személyekkel és szervezetekkel szemben hozott különleges korlátozó intézkedésekről szóló 2580/2001/EK tanácsi rendelet 2. cikke (3) bekezdésében meghatározott listán szereplő személyek, csoportok és szervezetek számára (lásd 687/2011/EU tanácsi rendelet mellékletét) | 20 |
| | Európai Bizottság |
| 2011/C 212/10 | Euroátváltási árfolyamok | 21 |

IV   Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Tanács

2011/C 212/08

Értesítés a 2010/145/KKBP tanácsi határozatban és az 1763/2004/EK tanácsi rendeletben előírt intézkedések hatálya alá tartozó személyek részére

19

2011/C 212/09

Értesítés a terrorizmus elleni küzdelem érdekében egyes személyekkel és szervezetekkel szemben hozott különleges korlátozó intézkedésekről szóló 2580/2001/EK tanácsi rendelet 2. cikke (3) bekezdésében meghatározott listán szereplő személyek, csoportok és szervezetek számára (lásd 687/2011/EU tanácsi rendelet mellékletét)

20

Európai Bizottság

2011/C 212/10

Euroátváltási árfolyamok

21

| | V   Hirdetmények |
| --- | --- |
| | KÖZIGAZGATÁSI ELJÁRÁSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2011/C 212/11 | Ajánlattételi felhívás – A közös agrárpolitikára vonatkozó tájékoztatási tevékenységek támogatása – Tájékoztatási tevékenységek 2012. évi végrehajtása a 05 08 06 költségvetési tétel keretében | 22 |
| | A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2011/C 212/12 | Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám COMP/M.6299 – KKR/Sorgenia/Sorgenia France) – Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  ) | 36 |
| 2011/C 212/13 | Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám COMP/M.6238 – RREEF/SMAG/OHL – Arenales) – Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  ) | 37 |

V   Hirdetmények

KÖZIGAZGATÁSI ELJÁRÁSOK

Európai Bizottság

2011/C 212/11

Ajánlattételi felhívás – A közös agrárpolitikára vonatkozó tájékoztatási tevékenységek támogatása – Tájékoztatási tevékenységek 2012. évi végrehajtása a 05 08 06 költségvetési tétel keretében

22

A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Európai Bizottság

2011/C 212/12

Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám COMP/M.6299 – KKR/Sorgenia/Sorgenia France) – Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  )

1

36

2011/C 212/13

Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám COMP/M.6238 – RREEF/SMAG/OHL – Arenales) – Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  )

1

37

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

I Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

AJÁNLÁSOK

Tanács

| 19.7.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 212/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 212/1

---

A TANÁCS AJÁNLÁSA

(2011. július 12.)

Spanyolország 2011. évi nemzeti reformprogramjáról és a Spanyolország 2011–2014 közötti időszakra vonatkozó aktualizált stabilitási programjáról szóló tanácsi véleményről

2011/C 212/01

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 121. cikke (2) bekezdésére és 148. cikke (4) bekezdésére,

tekintettel a költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 5. cikke (3) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság ajánlására,

tekintettel az Európai Tanács következtetéseire,

tekintettel a Foglalkoztatási Bizottság véleményére,

a Gazdasági és Pénzügyi Bizottsággal folytatott konzultációt követően,

mivel:

| (1) | Az Európai Tanács 2010. március 26-án jóváhagyta a Bizottság „Európa 2020” elnevezésű, a foglalkoztatást és növekedést célzó új stratégia elindításáról szóló javaslatát, amely stratégia a gazdaságpolitikák fokozott összehangolása révén azokra a kulcsfontosságú területekre összpontosít, amelyeken fellépésre van szükség annak érdekében, hogy Európa növelhesse a fenntartható növekedés és a versenyképesség területén rejlő lehetőségeit. |
| --- | --- |

(1)

Az Európai Tanács 2010. március 26-án jóváhagyta a Bizottság „Európa 2020” elnevezésű, a foglalkoztatást és növekedést célzó új stratégia elindításáról szóló javaslatát, amely stratégia a gazdaságpolitikák fokozott összehangolása révén azokra a kulcsfontosságú területekre összpontosít, amelyeken fellépésre van szükség annak érdekében, hogy Európa növelhesse a fenntartható növekedés és a versenyképesség területén rejlő lehetőségeit.

| (2) | A Tanács 2010. július 13-án elfogadta a tagállamok és az Unió gazdaságpolitikáira vonatkozó átfogó iránymutatásokról szóló ajánlást (2010–2014), 2010. október 21-én pedig elfogadta a tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó iránymutatásokról szóló határozatot (2), amelyek együtt alkotják az „integrált iránymutatásokat”. A tagállamok felkérést kaptak, hogy nemzeti gazdaság- és foglalkoztatáspolitikájukban vegyék figyelembe az integrált iránymutatásokat. |
| --- | --- |

(2)

A Tanács 2010. július 13-án elfogadta a tagállamok és az Unió gazdaságpolitikáira vonatkozó átfogó iránymutatásokról szóló ajánlást (2010–2014), 2010. október 21-én pedig elfogadta a tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó iránymutatásokról szóló határozatot (2), amelyek együtt alkotják az „integrált iránymutatásokat”. A tagállamok felkérést kaptak, hogy nemzeti gazdaság- és foglalkoztatáspolitikájukban vegyék figyelembe az integrált iránymutatásokat.

| (3) | A Bizottság 2011. január 12-én elfogadta az első éves növekedési jelentést, amely az Európa 2020 stratégiára épülve az EU-ban követett gazdasági kormányzás új ciklusának kezdetét jelenti, és elindítja az előzetes és integrált gazdaságpolitikai koordináció első európai szemeszterét. |
| --- | --- |

(3)

A Bizottság 2011. január 12-én elfogadta az első éves növekedési jelentést, amely az Európa 2020 stratégiára épülve az EU-ban követett gazdasági kormányzás új ciklusának kezdetét jelenti, és elindítja az előzetes és integrált gazdaságpolitikai koordináció első európai szemeszterét.

| (4) | Az Európai Tanács 2011. március 25-én (a Tanács 2011. február 15-i és március 7-i következtetéseivel összhangban és a Bizottság éves növekedési jelentésének fényében) jóváhagyta a költségvetési konszolidáció és a strukturális reformok prioritásait. Hangsúlyozta, hogy elsőbbséget élvez majd a költségvetések megszilárdítása, a költségvetési fenntarthatóság helyreállítása és a munkanélküliség munkaerő-piaci reformokkal való csökkentése, valamint az, hogy az Unió újabb erőfeszítéseket tegyen a növekedés felgyorsítása érdekében. Felszólította a tagállamokat, hogy ezeket a prioritásokat konkrét intézkedések formájában építsék majd be stabilitási vagy konvergenciaprogramjukba, valamint nemzeti reformprogramjukba. |
| --- | --- |

(4)

Az Európai Tanács 2011. március 25-én (a Tanács 2011. február 15-i és március 7-i következtetéseivel összhangban és a Bizottság éves növekedési jelentésének fényében) jóváhagyta a költségvetési konszolidáció és a strukturális reformok prioritásait. Hangsúlyozta, hogy elsőbbséget élvez majd a költségvetések megszilárdítása, a költségvetési fenntarthatóság helyreállítása és a munkanélküliség munkaerő-piaci reformokkal való csökkentése, valamint az, hogy az Unió újabb erőfeszítéseket tegyen a növekedés felgyorsítása érdekében. Felszólította a tagállamokat, hogy ezeket a prioritásokat konkrét intézkedések formájában építsék majd be stabilitási vagy konvergenciaprogramjukba, valamint nemzeti reformprogramjukba.

| (5) | Az Európai Tanács 2011. március 25-én arra is felkérte az Euró Plusz Paktumban részt vevő tagállamokat, hogy vállalásaikat kellő időben nyújtsák be ahhoz, hogy azokat stabilitási vagy konvergenciaprogramjukba, valamint nemzeti reformprogramjukba beépíthessék. |
| --- | --- |

(5)

Az Európai Tanács 2011. március 25-én arra is felkérte az Euró Plusz Paktumban részt vevő tagállamokat, hogy vállalásaikat kellő időben nyújtsák be ahhoz, hogy azokat stabilitási vagy konvergenciaprogramjukba, valamint nemzeti reformprogramjukba beépíthessék.

| (6) | Spanyolország 2011. április 29-én benyújtotta a 2011–2014 közötti időszakra vonatkozó, 2011. évi aktualizált stabilitási programját, valamint 2011. évi nemzeti reformprogramját. A kapcsolódási pontok figyelembevétele érdekében a két program értékelésére egyidejűleg került sor. |
| --- | --- |

(6)

Spanyolország 2011. április 29-én benyújtotta a 2011–2014 közötti időszakra vonatkozó, 2011. évi aktualizált stabilitási programját, valamint 2011. évi nemzeti reformprogramját. A kapcsolódási pontok figyelembevétele érdekében a két program értékelésére egyidejűleg került sor.

| (7) | A spanyol gazdaságot súlyosan érintette a válság kitörése és erőteljes kiigazításon ment át 2008–2009-ben. 2008 eleje és 2010 vége között a reál-GDP 4,3 %-kal esett, a foglalkoztatás pedig több mint 10 %-kal csökkent. Ennek következtében a munkanélküliségi ráta 2010 végén 20,1 %-ra emelkedett, a legmagasabbra az EU-ban. Nagy részben a fiatalok (41,6 %-os munkanélküliség) és a kevésbé képzett munkavállalók (26,4 %-os munkanélküliség) viselték a spanyol visszaesés nehezét. Az államadósság hozama emelkedett az euróövezeten belül az államadósság tekintetében bekövetkezett kedvezőtlen fejlemények miatt, és a bankrendszer, különösen a takarékbankok az ingatlanbuborék kipukkanása és az építőipar erőteljes szűkülése miatt nyomás alá kerültek. A fellendülés időszakában kialakult nagy makrogazdasági egyensúlytalanságok feloldásának jelenlegi folyamata még jó ideig eltart. E kihívásokra válaszul a spanyol kormány költségvetési konszolidációra, az állami nyugdíj reformjára, a takarékbankok szerkezetátalakítására, valamint munkaerő- és termékpiaci reformokra kiterjedő ambíciózus reformmenetrendet indított. |
| --- | --- |

(7)

A spanyol gazdaságot súlyosan érintette a válság kitörése és erőteljes kiigazításon ment át 2008–2009-ben. 2008 eleje és 2010 vége között a reál-GDP 4,3 %-kal esett, a foglalkoztatás pedig több mint 10 %-kal csökkent. Ennek következtében a munkanélküliségi ráta 2010 végén 20,1 %-ra emelkedett, a legmagasabbra az EU-ban. Nagy részben a fiatalok (41,6 %-os munkanélküliség) és a kevésbé képzett munkavállalók (26,4 %-os munkanélküliség) viselték a spanyol visszaesés nehezét. Az államadósság hozama emelkedett az euróövezeten belül az államadósság tekintetében bekövetkezett kedvezőtlen fejlemények miatt, és a bankrendszer, különösen a takarékbankok az ingatlanbuborék kipukkanása és az építőipar erőteljes szűkülése miatt nyomás alá kerültek. A fellendülés időszakában kialakult nagy makrogazdasági egyensúlytalanságok feloldásának jelenlegi folyamata még jó ideig eltart. E kihívásokra válaszul a spanyol kormány költségvetési konszolidációra, az állami nyugdíj reformjára, a takarékbankok szerkezetátalakítására, valamint munkaerő- és termékpiaci reformokra kiterjedő ambíciózus reformmenetrendet indított.

| (8) | Az 1466/97/EK rendeletnek megfelelően az aktualizált konvergenciaprogram értékelése alapján a Tanács véleménye szerint a stabilitási programban szereplő költségvetési előrejelzéseket alátámasztó makrogazdasági forgatókönyv 2011-ben és 2012-ben optimista. A stabilitási program tervei szerint a hiány 2013-ra a GDP 3 %-ában megállapított referenciaérték alá csökken, a 2009. áprilisi tanácsi ajánlással összhangban, majd a hiány 2014-ben tovább, a GDP 2,1 %-ára csökken. A stabilitási program nem irányozza elő a középtávú célkitűzés – a továbbra is kiegyensúlyozott költségvetés – elérését a stabilitásiprogram-időszakban. Ez a kiigazítási pálya megfelelő. A strukturális egyenleg éves átlagos javulása 2010–2013 között átlagosan a GDP 1,5 %-a, összhangban a tanácsi ajánlással, és 2014-ben ehhez adódik még GDP-arányosan 0,3 %. Az adósság-GDP arány az előrejelzések szerint a GDP 60,1 %-át kitevő 2010. évi értékről 2013 végére 69,3 %-ra emelkedik, és enyhén csökken 2014-ben. A konszolidációs pályának a mögöttes makrogazdasági feltételezésekhez és a költségvetési célok regionális szinten történő betartásához kapcsolódóan lefelé mutató kockázatai vannak. A régiók számlájára írható a teljes államháztartási kiadás nagy része, és 2010-ben tizenhétből kilencen túllépték költségvetési célkitűzéseiket. Ugyanakkor a regionális kormányokra vonatkozó deficit és adósság mechanizmust már megerősítették, és a spanyol kormány vállalta, hogy meghozza a költségvetési célkitűzések eléréséhez szükséges kiegészítő intézkedéseket. |
| --- | --- |

(8)

Az 1466/97/EK rendeletnek megfelelően az aktualizált konvergenciaprogram értékelése alapján a Tanács véleménye szerint a stabilitási programban szereplő költségvetési előrejelzéseket alátámasztó makrogazdasági forgatókönyv 2011-ben és 2012-ben optimista. A stabilitási program tervei szerint a hiány 2013-ra a GDP 3 %-ában megállapított referenciaérték alá csökken, a 2009. áprilisi tanácsi ajánlással összhangban, majd a hiány 2014-ben tovább, a GDP 2,1 %-ára csökken. A stabilitási program nem irányozza elő a középtávú célkitűzés – a továbbra is kiegyensúlyozott költségvetés – elérését a stabilitásiprogram-időszakban. Ez a kiigazítási pálya megfelelő. A strukturális egyenleg éves átlagos javulása 2010–2013 között átlagosan a GDP 1,5 %-a, összhangban a tanácsi ajánlással, és 2014-ben ehhez adódik még GDP-arányosan 0,3 %. Az adósság-GDP arány az előrejelzések szerint a GDP 60,1 %-át kitevő 2010. évi értékről 2013 végére 69,3 %-ra emelkedik, és enyhén csökken 2014-ben. A konszolidációs pályának a mögöttes makrogazdasági feltételezésekhez és a költségvetési célok regionális szinten történő betartásához kapcsolódóan lefelé mutató kockázatai vannak. A régiók számlájára írható a teljes államháztartási kiadás nagy része, és 2010-ben tizenhétből kilencen túllépték költségvetési célkitűzéseiket. Ugyanakkor a regionális kormányokra vonatkozó deficit és adósság mechanizmust már megerősítették, és a spanyol kormány vállalta, hogy meghozza a költségvetési célkitűzések eléréséhez szükséges kiegészítő intézkedéseket.

| (9) | Az előirányzott költségvetési konszolidáció 2011. és 2012. évi eléréséhez a regionális kormányok számára létrehozott hiány- és adósságellenőrző mechanizmusok szigorú alkalmazása szükséges. Abban az esetben, ha a makrogazdaság és a költségvetés 2011-ben és 2012-ben a vártnál rosszabbul alakul, a költségvetési célkitűzések megvalósításához kiegészítő intézkedésekre lesz szükség, melyek meghozatalára a spanyol kormány kötelezettséget vállalt. 2013-ra vonatkozóan a kiadások felülvizsgálatára vonatkozó terv meghatároz néhány intézkedést a költségvetési célok alátámasztására. A Bizottság legutóbbi értékelése szerint az államháztartás hosszútávú fenntarthatóságára vonatkozó kockázatok magasnak tűnnek. |
| --- | --- |

(9)

Az előirányzott költségvetési konszolidáció 2011. és 2012. évi eléréséhez a regionális kormányok számára létrehozott hiány- és adósságellenőrző mechanizmusok szigorú alkalmazása szükséges. Abban az esetben, ha a makrogazdaság és a költségvetés 2011-ben és 2012-ben a vártnál rosszabbul alakul, a költségvetési célkitűzések megvalósításához kiegészítő intézkedésekre lesz szükség, melyek meghozatalára a spanyol kormány kötelezettséget vállalt. 2013-ra vonatkozóan a kiadások felülvizsgálatára vonatkozó terv meghatároz néhány intézkedést a költségvetési célok alátámasztására. A Bizottság legutóbbi értékelése szerint az államháztartás hosszútávú fenntarthatóságára vonatkozó kockázatok magasnak tűnnek.

| (10) | A középtávú költségvetési keret Spanyolországban nagymértékben hozzájárult a többéves költségvetési tervezés elősegítéséhez és összességében jó eredményt mutat. A válság azonban próbára tette ezt a keretet és rávilágított, hogy tovább kell erősíteni a költségvetési stabilitást és a költségvetési politika prevenciós jellegét. Ezt erősítené a középtávú nominális GDP-növekedésre épülő kiadási szabály bevezetése az új uniós gazdasági szabályozási kerettel összhangban. A spanyol hatóságok által a stabilitási programban javasolt szabály automatikusan kötelező lenne a központi kormányzatra és a helyi önkormányzatokra. A kormány azt is tervezi, hogy a szabály autonóm közösségekbeli alkalmazásával kapcsolatosan konszenzust próbál elérni a költségvetési és pénzügy-politikai tanácson belül. |
| --- | --- |

(10)

A középtávú költségvetési keret Spanyolországban nagymértékben hozzájárult a többéves költségvetési tervezés elősegítéséhez és összességében jó eredményt mutat. A válság azonban próbára tette ezt a keretet és rávilágított, hogy tovább kell erősíteni a költségvetési stabilitást és a költségvetési politika prevenciós jellegét. Ezt erősítené a középtávú nominális GDP-növekedésre épülő kiadási szabály bevezetése az új uniós gazdasági szabályozási kerettel összhangban. A spanyol hatóságok által a stabilitási programban javasolt szabály automatikusan kötelező lenne a központi kormányzatra és a helyi önkormányzatokra. A kormány azt is tervezi, hogy a szabály autonóm közösségekbeli alkalmazásával kapcsolatosan konszenzust próbál elérni a költségvetési és pénzügy-politikai tanácson belül.

| (11) | Reform nélkül az idősödés spanyol költségvetésre gyakorolt valószínűsíthető hosszú távú hatása meghaladná az EU átlagát. Ennek oka elsősorban a GDP-arányos nyugdíjkiadásoknak az elkövetkező évtizedekre előrejelzett, lényeges növekedése. Hosszú távon az elöregedés az egy munkavállalóra jutó nyugdíjasok arányának jelentős emelkedéséhez vezet. A spanyol kormány szociális partnerekkel egyeztetett nyugdíjreform-javaslata jelentősen javítja a költségvetési fenntarthatóságot és ösztönzi a munkaerő-piaci részvételt. Mindazonáltal a reformot még jóvá kell hagynia a parlamentnek és az még kisebb mértékben mindig módosulhat. |
| --- | --- |

(11)

Reform nélkül az idősödés spanyol költségvetésre gyakorolt valószínűsíthető hosszú távú hatása meghaladná az EU átlagát. Ennek oka elsősorban a GDP-arányos nyugdíjkiadásoknak az elkövetkező évtizedekre előrejelzett, lényeges növekedése. Hosszú távon az elöregedés az egy munkavállalóra jutó nyugdíjasok arányának jelentős emelkedéséhez vezet. A spanyol kormány szociális partnerekkel egyeztetett nyugdíjreform-javaslata jelentősen javítja a költségvetési fenntarthatóságot és ösztönzi a munkaerő-piaci részvételt. Mindazonáltal a reformot még jóvá kell hagynia a parlamentnek és az még kisebb mértékben mindig módosulhat.

| (12) | Spanyolország fontos lépéseket tett bankrendszerének megerősítésére állami támogatás nyújtása, valamint a takarékbankok szerkezetátalakítására, a bankok szolvenciájának megerősítésére és mérlegük átláthatóságának javítására irányuló intézkedések meghozatala révén. Ennek eredményeképpen az ágazat észrevehető konszolidáción ment át, és különösen a takarékbankok körében pozitív következményekkel járt az intézmények átlagos méretét, a fiókok és a foglalkoztatás vonatkozásában a túlzott kapacitás csökkentését, a mérleg kimutatások megerősítését, az újratőkésítést, valamint a hatékonyság és rentábilitás növelését tekintve. A közelmúltban elfogadott jogszabályok kezelték azokat a problémákat, amelyeket a helyi hatóságok szerepe idézett elő a takarékbankok irányításában , azáltal, hogy azok legtöbbje kereskedelmi bankokhoz helyezte át a vagyonát. A spanyol kormány vállalta, hogy 2011. szeptember végére véglegesíti a szerkezetátalakítási folyamat negy részét. A stressztesztek következő fordulójának terjedelme az Unió szintjén megint a legnagyobbak között lesz. |
| --- | --- |

(12)

Spanyolország fontos lépéseket tett bankrendszerének megerősítésére állami támogatás nyújtása, valamint a takarékbankok szerkezetátalakítására, a bankok szolvenciájának megerősítésére és mérlegük átláthatóságának javítására irányuló intézkedések meghozatala révén. Ennek eredményeképpen az ágazat észrevehető konszolidáción ment át, és különösen a takarékbankok körében pozitív következményekkel járt az intézmények átlagos méretét, a fiókok és a foglalkoztatás vonatkozásában a túlzott kapacitás csökkentését, a mérleg kimutatások megerősítését, az újratőkésítést, valamint a hatékonyság és rentábilitás növelését tekintve. A közelmúltban elfogadott jogszabályok kezelték azokat a problémákat, amelyeket a helyi hatóságok szerepe idézett elő a takarékbankok irányításában , azáltal, hogy azok legtöbbje kereskedelmi bankokhoz helyezte át a vagyonát. A spanyol kormány vállalta, hogy 2011. szeptember végére véglegesíti a szerkezetátalakítási folyamat negy részét. A stressztesztek következő fordulójának terjedelme az Unió szintjén megint a legnagyobbak között lesz.

| (13) | A Spanyolországban zajló munkaerő-piaci reformot ki kell egészíteni a jelenlegi lomha kollektív tárgyalási rendszer átalakításával. A tartományi és ágazati megállapodások fölénye kevés tárgyalási mozgásteret hagy vállalati szinten. A kollektív szerződések automatikus meghoszszabbítása, a meg nem újított szerződések érvényessége és az utólagos inflációkövető indexálási rendelkezések alkalmazása hozzájárul a bérek mozdulatlanságához, és megakadályozza a gazdasági kiigazítás felgyorsításához és a versenyképesség visszaállításához szükséges bérrugalmasságot. A spanyol kormány felkérte a szociális partnereket, hogy 2011 tavaszán állapodjanak meg a kollektív tárgyalási rendszer reformjáról. Megállapodás hiányában június 10-én a kormány egy királyi rendeletet hagyott jóvá, amely azonnal hatályba lépett, azonban amelyet még a parlamantnek is jóvá kell hagynia. |
| --- | --- |

(13)

A Spanyolországban zajló munkaerő-piaci reformot ki kell egészíteni a jelenlegi lomha kollektív tárgyalási rendszer átalakításával. A tartományi és ágazati megállapodások fölénye kevés tárgyalási mozgásteret hagy vállalati szinten. A kollektív szerződések automatikus meghoszszabbítása, a meg nem újított szerződések érvényessége és az utólagos inflációkövető indexálási rendelkezések alkalmazása hozzájárul a bérek mozdulatlanságához, és megakadályozza a gazdasági kiigazítás felgyorsításához és a versenyképesség visszaállításához szükséges bérrugalmasságot. A spanyol kormány felkérte a szociális partnereket, hogy 2011 tavaszán állapodjanak meg a kollektív tárgyalási rendszer reformjáról. Megállapodás hiányában június 10-én a kormány egy királyi rendeletet hagyott jóvá, amely azonnal hatályba lépett, azonban amelyet még a parlamantnek is jóvá kell hagynia.

| (14) | Spanyolország az igen magas munkanélküliségre tekintettel a 2010. szeptemberi törvénnyel megkezdte munkaerőpiacának reformját. A törvény célja a munkaerő-piaci dualitás és a fiatalkori munkanélküliség csökkentése, a kiszolgáltatott helyzetben lévő csoportok foglalkoztathatóságának fokozása, a vállalati szintű rugalmasság növelése, valamint a piaci közvetítés hatékonyságának javítása. 2011. februárban elfogadták az aktív munkaerő-piaci intézkedések reformját, amely a foglalkoztatási szolgálatok tanácsadó és iránymutató szerepének, valamint nemzeti és regionális szintű koordinációjának megerősítésére irányuló intézkedéseket is tartalmazott. Ebben a szakaszban korai teljeskörűen értékelni, hogy a reform elegendő-e a szegmentáció és az ifjúkori és a tartós munkanélküliség visszaszorítására, mivel néhány intézkedés még nem lépett életbe. A spanyol kormány vállalta, hogy 2011. októberig további lépéseket tesz. |
| --- | --- |

(14)

Spanyolország az igen magas munkanélküliségre tekintettel a 2010. szeptemberi törvénnyel megkezdte munkaerőpiacának reformját. A törvény célja a munkaerő-piaci dualitás és a fiatalkori munkanélküliség csökkentése, a kiszolgáltatott helyzetben lévő csoportok foglalkoztathatóságának fokozása, a vállalati szintű rugalmasság növelése, valamint a piaci közvetítés hatékonyságának javítása. 2011. februárban elfogadták az aktív munkaerő-piaci intézkedések reformját, amely a foglalkoztatási szolgálatok tanácsadó és iránymutató szerepének, valamint nemzeti és regionális szintű koordinációjának megerősítésére irányuló intézkedéseket is tartalmazott. Ebben a szakaszban korai teljeskörűen értékelni, hogy a reform elegendő-e a szegmentáció és az ifjúkori és a tartós munkanélküliség visszaszorítására, mivel néhány intézkedés még nem lépett életbe. A spanyol kormány vállalta, hogy 2011. októberig további lépéseket tesz.

| (15) | Spanyolországban romlott az árak és a költségek versenyképessége, habár az ország viszonylagosan jó teljesítményt mutat az export piaci részesedés tekintetében, amely a válság után erősödött. Spanyolországban a tartósan magasabb inflációhoz az euróövezetinél alacsonyabb termelékenységnövekedéshez társuló magasabb bérnövekedés és bizonyos termékek piacán a versenyképesség hiánya járult hozzá. Ha módot találnának az adóhatékonyság javítására, az fokozhatná a versenyképességet. A termékpiaci verseny további erősítése és a kollektív tárgyalási rendszer reformjának elfogadása annak érdekében, hogy a bérnövekedés jobban tükrözze a termelékenység fejlődését vállalati szinten, fokozhatná a versenyképességet. |
| --- | --- |

(15)

Spanyolországban romlott az árak és a költségek versenyképessége, habár az ország viszonylagosan jó teljesítményt mutat az export piaci részesedés tekintetében, amely a válság után erősödött. Spanyolországban a tartósan magasabb inflációhoz az euróövezetinél alacsonyabb termelékenységnövekedéshez társuló magasabb bérnövekedés és bizonyos termékek piacán a versenyképesség hiánya járult hozzá. Ha módot találnának az adóhatékonyság javítására, az fokozhatná a versenyképességet. A termékpiaci verseny további erősítése és a kollektív tárgyalási rendszer reformjának elfogadása annak érdekében, hogy a bérnövekedés jobban tükrözze a termelékenység fejlődését vállalati szinten, fokozhatná a versenyképességet.

| (16) | Spanyolországban a korai iskolaelhagyás magas szintje (2009-ben 31,2 %) különösen aggasztó, mivel csökkenti a képzett munkaerő létszámát, befolyásolja az érintett egyének álláslehetőségeit és csökkenti a potenciális növekedést. A 2011. február 15-én elfogadott, a fenntartható gazdaságról szóló törvény olyan intézkedéseket tartalmaz, amelyek célja a humántőke minőségének és mennyiségének oktatáson és szakképzésen keresztüli emelése. Mindazonáltal a korai iskolaelhagyás leküzdésére és a szakképzés javítására irányuló új intézkedések eredményessége bizonytalan, végrehajtásuk pedig a kormányzat minden szintjén nehéznek bizonyulhat. |
| --- | --- |

(16)

Spanyolországban a korai iskolaelhagyás magas szintje (2009-ben 31,2 %) különösen aggasztó, mivel csökkenti a képzett munkaerő létszámát, befolyásolja az érintett egyének álláslehetőségeit és csökkenti a potenciális növekedést. A 2011. február 15-én elfogadott, a fenntartható gazdaságról szóló törvény olyan intézkedéseket tartalmaz, amelyek célja a humántőke minőségének és mennyiségének oktatáson és szakképzésen keresztüli emelése. Mindazonáltal a korai iskolaelhagyás leküzdésére és a szakképzés javítására irányuló új intézkedések eredményessége bizonytalan, végrehajtásuk pedig a kormányzat minden szintjén nehéznek bizonyulhat.

| (17) | Spanyolország jelentősen előrelépett a termék- és szolgáltatáspiacok versenyfeltételeinek javítása terén, megoldást kínálva a lassú termelékenységnövekedés egyik okára. Spanyolországban a szolgáltatási irányelv átültetése jól halad és ambíciózusnak számít, annak ellenére, hogy szükség van a szakmai szolgáltatások további megnyitására. A fenntartható gazdaságról szóló törvény az üzleti környezet javítására, a verseny erősítésére és a környezeti fenntarthatóság ösztönzésére irányuló intézkedések széles körét tartalmazza. A hatékony végrehajtás a kormányzat minden szintjén további erőfeszítéseket és megfelelő összehangoltságot kíván meg. |
| --- | --- |

(17)

Spanyolország jelentősen előrelépett a termék- és szolgáltatáspiacok versenyfeltételeinek javítása terén, megoldást kínálva a lassú termelékenységnövekedés egyik okára. Spanyolországban a szolgáltatási irányelv átültetése jól halad és ambíciózusnak számít, annak ellenére, hogy szükség van a szakmai szolgáltatások további megnyitására. A fenntartható gazdaságról szóló törvény az üzleti környezet javítására, a verseny erősítésére és a környezeti fenntarthatóság ösztönzésére irányuló intézkedések széles körét tartalmazza. A hatékony végrehajtás a kormányzat minden szintjén további erőfeszítéseket és megfelelő összehangoltságot kíván meg.

| (18) | Spanyolország számos kötelezettségvállalást tett az Euró Plusz Paktum keretében. Költségvetési oldalról Spanyolország vállalta, hogy a költségvetési stabilitás és ezáltal az államháztartás fenntarthatóságának fokozása érdekében kiadási szabályt vezet be. A pénzügyi stabilitás megerősítése érdekében Spanyolország vállalta, hogy szeptember 30. előtt befejezi a pénzügyi ágazat szerkezetátalakítását. A foglalkoztatási intézkedések középpontjában az aktív munkaerő-piaci intézkedésekre és a szakképzés területét érintő rendelkezésekre vonatkozó jogi aktusok végrehajtása, valamint az informális foglalkoztatás kezelése áll. A versenyképességi intézkedések a kollektív bértárgyalási rendszer reformjára, a szabályozott szakmákra, a versenyképességi tanácsadó bizottság felállítására és a csődtörvény reformjára összpontosítanak. A fenti kötelezettségvállalások a Paktum mind a négy területét érintik. A folyamatban lévő reformprogram folytonosságát jelentik, bizonyos reformok végrehajtásához konkrét határidőt rendelnek és biztosítják a már végrehajtott reformok teljes körű alkalmazását. Sor került a kötelezettségvállalások értékelésére és az ajánlásban való figyelembevételükre. |
| --- | --- |

(18)

Spanyolország számos kötelezettségvállalást tett az Euró Plusz Paktum keretében. Költségvetési oldalról Spanyolország vállalta, hogy a költségvetési stabilitás és ezáltal az államháztartás fenntarthatóságának fokozása érdekében kiadási szabályt vezet be. A pénzügyi stabilitás megerősítése érdekében Spanyolország vállalta, hogy szeptember 30. előtt befejezi a pénzügyi ágazat szerkezetátalakítását. A foglalkoztatási intézkedések középpontjában az aktív munkaerő-piaci intézkedésekre és a szakképzés területét érintő rendelkezésekre vonatkozó jogi aktusok végrehajtása, valamint az informális foglalkoztatás kezelése áll. A versenyképességi intézkedések a kollektív bértárgyalási rendszer reformjára, a szabályozott szakmákra, a versenyképességi tanácsadó bizottság felállítására és a csődtörvény reformjára összpontosítanak. A fenti kötelezettségvállalások a Paktum mind a négy területét érintik. A folyamatban lévő reformprogram folytonosságát jelentik, bizonyos reformok végrehajtásához konkrét határidőt rendelnek és biztosítják a már végrehajtott reformok teljes körű alkalmazását. Sor került a kötelezettségvállalások értékelésére és az ajánlásban való figyelembevételükre.

| (19) | A Bizottság értékelte a stabilitási programot és a nemzeti reformprogramot, valamint az Euró Plusz Paktum keretében tett vállalásokat. Figyelembe vette nemcsak a programok Spanyolország fenntartható költségvetési és társadalmi-gazdasági politikája szempontjából mutatott jelentőségét, hanem azt is, hogy összhangban vannak-e az uniós szabályokkal és iránymutatásokkal, tekintve, hogy a jövőbeli nemzeti döntéseknél uniós szempontok beépítésével kell megerősíteni az Európai Unió átfogó gazdasági kormányzását. Ennek fényében a Bizottság úgy véli, hogy a spanyol kormány az előírt célokkal összhangban lévő költségvetési konszolidációs tervet készített, de marad némi lefelé mutató kockázat. Az állami kiadások növekedését a középtávú GDP-növekedés mértéke alatt kell tartani, és el kell fogadni a nyugdíjreformot. 2011–2012 során a további lépéseknek a pénzügyi rendszer stabilitásának biztosítására (a takarékbankok szerkezetátalakításának és konszolidációjának befejezésével) és a növekedés hazai forrásainak erősítésére kell összpontosítaniuk, a jelenlegi munkanélküliségi hullámnak különösen a kollektív tárgyalás reformja és a munkaerőpiacon folyó reformok további végrehajtása, valamint eredményességük szoros figyelemmel kísérése és értékelése révén történő kezelésével. Meg kell nyitni a szolgáltatási ágazatot és a szakmákat a nagyobb verseny előtt, valamint csökkenteni kell a vállalkozások adminisztratív terheit. |
| --- | --- |

(19)

A Bizottság értékelte a stabilitási programot és a nemzeti reformprogramot, valamint az Euró Plusz Paktum keretében tett vállalásokat. Figyelembe vette nemcsak a programok Spanyolország fenntartható költségvetési és társadalmi-gazdasági politikája szempontjából mutatott jelentőségét, hanem azt is, hogy összhangban vannak-e az uniós szabályokkal és iránymutatásokkal, tekintve, hogy a jövőbeli nemzeti döntéseknél uniós szempontok beépítésével kell megerősíteni az Európai Unió átfogó gazdasági kormányzását. Ennek fényében a Bizottság úgy véli, hogy a spanyol kormány az előírt célokkal összhangban lévő költségvetési konszolidációs tervet készített, de marad némi lefelé mutató kockázat. Az állami kiadások növekedését a középtávú GDP-növekedés mértéke alatt kell tartani, és el kell fogadni a nyugdíjreformot. 2011–2012 során a további lépéseknek a pénzügyi rendszer stabilitásának biztosítására (a takarékbankok szerkezetátalakításának és konszolidációjának befejezésével) és a növekedés hazai forrásainak erősítésére kell összpontosítaniuk, a jelenlegi munkanélküliségi hullámnak különösen a kollektív tárgyalás reformja és a munkaerőpiacon folyó reformok további végrehajtása, valamint eredményességük szoros figyelemmel kísérése és értékelése révén történő kezelésével. Meg kell nyitni a szolgáltatási ágazatot és a szakmákat a nagyobb verseny előtt, valamint csökkenteni kell a vállalkozások adminisztratív terheit.

| (20) | Ezen értékelés fényében és figyelembe véve a 2010. június 2-i, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 126. cikkének (7) bekezdése szerinti tanácsi ajánlást, a Tanács megvizsgálta Spanyolország 2011. évi aktualizált stabilitási programját, és arról alkotott véleményét (3) az alábbi ajánlás, és különösen annak (1) pontja tükrözi. Figyelembe véve az Európai Tanács 2011. március 25-i következtetéseit, a Tanács megvizsgálta Spanyolország nemzeti reformprogramját, |
| --- | --- |

(20)

Ezen értékelés fényében és figyelembe véve a 2010. június 2-i, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 126. cikkének (7) bekezdése szerinti tanácsi ajánlást, a Tanács megvizsgálta Spanyolország 2011. évi aktualizált stabilitási programját, és arról alkotott véleményét (3) az alábbi ajánlás, és különösen annak (1) pontja tükrözi. Figyelembe véve az Európai Tanács 2011. március 25-i következtetéseit, a Tanács megvizsgálta Spanyolország nemzeti reformprogramját,

AJÁNLJA, HOGY Spanyolország a 2011–2012-es időszakban tegyen intézkedéseket a következők érdekében:

| 1. | Hajtsa végre költségvetési stratégiáját 2011-ben és 2012-ben és szüntesse meg a 2013-as évben a költségvetési hiányt, a túlzott hiány esetén követendő eljárás alapján elfogadott tanácsi ajánlással összhangban, biztosítva, hogy a hiánycélok a kormányzat minden szintjén megvalósulnak, többek között a regionális önkormányzatokat érintő meglévő hiány- és adósságellenőrző mechanizmusok szigorú alkalmazásával; fogadjon el további intézkedéseket abban az esetben, ha a költségvetés és a gazdaság nem a várakozások szerint alakul; ragadja meg a többek között a kedvezőbb gazdasági feltételekből adódó lehetőségeket a hiánycsökkentés felgyorsítására; határozzon meg konkrét intézkedéseket a 2013. és 2014. évi célok teljes mértékű alátámasztása érdekében, amely az államadósság magas arányát csökkenő pályára állítaná, és megfelelő haladást biztosítana a középtávú célkitűzés felé. Tartsa az állami kiadások növekedését a középtávú GDP-növekedés mértéke alatt azáltal, hogy a terveknek megfelelően kötelező kiadási szabályt vezet be valamennyi kormányzati szinten. Javítsa a regionális és helyi kormányzati költségvetésre és azok vágrehajtására vonatkozó információk nyújtását. |
| --- | --- |

1.

Hajtsa végre költségvetési stratégiáját 2011-ben és 2012-ben és szüntesse meg a 2013-as évben a költségvetési hiányt, a túlzott hiány esetén követendő eljárás alapján elfogadott tanácsi ajánlással összhangban, biztosítva, hogy a hiánycélok a kormányzat minden szintjén megvalósulnak, többek között a regionális önkormányzatokat érintő meglévő hiány- és adósságellenőrző mechanizmusok szigorú alkalmazásával; fogadjon el további intézkedéseket abban az esetben, ha a költségvetés és a gazdaság nem a várakozások szerint alakul; ragadja meg a többek között a kedvezőbb gazdasági feltételekből adódó lehetőségeket a hiánycsökkentés felgyorsítására; határozzon meg konkrét intézkedéseket a 2013. és 2014. évi célok teljes mértékű alátámasztása érdekében, amely az államadósság magas arányát csökkenő pályára állítaná, és megfelelő haladást biztosítana a középtávú célkitűzés felé. Tartsa az állami kiadások növekedését a középtávú GDP-növekedés mértéke alatt azáltal, hogy a terveknek megfelelően kötelező kiadási szabályt vezet be valamennyi kormányzati szinten. Javítsa a regionális és helyi kormányzati költségvetésre és azok vágrehajtására vonatkozó információk nyújtását.

| 2. | Fogadja el a tervek szerint a javasolt nyugdíjreformot a törvényes nyugdíjkorhatár kitolása céljából, és emelje a nyugdíj kiszámításakor figyelembe vett, munkában töltött évek számát; a terveknek megfelelően a várható élettartam változásával összhangban rendszeresen vizsgálja felül a nyugdíjparamétereket, és dolgozzon ki további intézkedéseket az idősebb munkavállalókat érintő egész életen át tartó tanulás javítása érdekében. |
| --- | --- |

2.

Fogadja el a tervek szerint a javasolt nyugdíjreformot a törvényes nyugdíjkorhatár kitolása céljából, és emelje a nyugdíj kiszámításakor figyelembe vett, munkában töltött évek számát; a terveknek megfelelően a várható élettartam változásával összhangban rendszeresen vizsgálja felül a nyugdíjparamétereket, és dolgozzon ki további intézkedéseket az idősebb munkavállalókat érintő egész életen át tartó tanulás javítása érdekében.

| 3. | Szorosan felügyelje a pénzügyi ágazat folyamatban lévő szerkezetátalakítását, különös tekintettel a takarékbankokra, a szerkezetátalakításnak a tervek szerinti 2011. szeptemberéig történő véglegesítésének céljával. |
| --- | --- |

3.

Szorosan felügyelje a pénzügyi ágazat folyamatban lévő szerkezetátalakítását, különös tekintettel a takarékbankokra, a szerkezetátalakításnak a tervek szerinti 2011. szeptemberéig történő véglegesítésének céljával.

| 4. | Vizsgálja meg az adórendszer hatékonysága növelésének lehetőségeit például annak révén, hogy elmozdulást hajt végre a foglalkoztatáshoz kapcsolódó adóktól a fogyasztási és a környezetcóvédelmi adók irányába, miközben biztosítja az államháztartás konszolidációját szolgáló tervek betartását. |
| --- | --- |

4.

Vizsgálja meg az adórendszer hatékonysága növelésének lehetőségeit például annak révén, hogy elmozdulást hajt végre a foglalkoztatáshoz kapcsolódó adóktól a fogyasztási és a környezetcóvédelmi adók irányába, miközben biztosítja az államháztartás konszolidációját szolgáló tervek betartását.

| 5. | A szociális partnerekkel folytatott konzultációt követően és a nemzeti gyakorlatnak megfelelően véglegesítse a kollektív tárgyalási folyamat és a bérindexálás rendszere átfogó reformjának elfogadását és folytassa annak végrehajtását annak biztosítása érdekében, hogy a bérnövekedés jobban tükrözze a termelékenység alakulását, valamint a helyi és vállalati szintű feltételeket, valamint hogy elég rugalmasságot biztosítson a vállalatoknak ahhoz, hogy képesek legyenek a munkafeltételeket a vállalaton belül a gazdasági környezet változásaihoz igazítani. |
| --- | --- |

5.

A szociális partnerekkel folytatott konzultációt követően és a nemzeti gyakorlatnak megfelelően véglegesítse a kollektív tárgyalási folyamat és a bérindexálás rendszere átfogó reformjának elfogadását és folytassa annak végrehajtását annak biztosítása érdekében, hogy a bérnövekedés jobban tükrözze a termelékenység alakulását, valamint a helyi és vállalati szintű feltételeket, valamint hogy elég rugalmasságot biztosítson a vállalatoknak ahhoz, hogy képesek legyenek a munkafeltételeket a vállalaton belül a gazdasági környezet változásaihoz igazítani.

| 6. | 2011 végéig értékelje a 2010. szeptemberi munkaerő-piaci reform, és a 2011. februári aktív munkaerő-piaci intézkedéseket érintő reform hatásait, és szükség esetén csatoljon a munkaerő-piaci szegmentáció csökkentésére és a fiatalok foglalkoztatási lehetőségeinek javítására irányuló további reformokra vonatkozó javaslatot; biztosítsa a nemzeti reformprogramban meghatározott intézkedések eredményességének szoros figyelemmel kísérését a korai iskolaelhagyás visszaszorítása érdekében, többek között megelőző intézkedések révén, és segítse elő a szakmai oktatásra és képzésre való átállást. |
| --- | --- |

6.

2011 végéig értékelje a 2010. szeptemberi munkaerő-piaci reform, és a 2011. februári aktív munkaerő-piaci intézkedéseket érintő reform hatásait, és szükség esetén csatoljon a munkaerő-piaci szegmentáció csökkentésére és a fiatalok foglalkoztatási lehetőségeinek javítására irányuló további reformokra vonatkozó javaslatot; biztosítsa a nemzeti reformprogramban meghatározott intézkedések eredményességének szoros figyelemmel kísérését a korai iskolaelhagyás visszaszorítása érdekében, többek között megelőző intézkedések révén, és segítse elő a szakmai oktatásra és képzésre való átállást.

| 7. | Folytassa a szakmai szolgáltatások megnyitását és fogadja el a tervezett jogi aktusokat a szabályozási keret átalakítása és a verseny, a hatékonyság és az innováció jelenlegi korlátainak a megszüntetése érdekében; a kormányzat minden szintjén hajtsa végre a fenntartható gazdaságra vonatkozó törvényt, főként az üzleti környezet javítására és a termék- és szolgáltatáspiacokon a verseny fokozására irányuló intézkedéseket; és a vállalkozások adminisztratív terheinek csökkentése érdekében javítsa a regionális és a nemzeti közigazgatás közti koordinációt. |
| --- | --- |

7.

Folytassa a szakmai szolgáltatások megnyitását és fogadja el a tervezett jogi aktusokat a szabályozási keret átalakítása és a verseny, a hatékonyság és az innováció jelenlegi korlátainak a megszüntetése érdekében; a kormányzat minden szintjén hajtsa végre a fenntartható gazdaságra vonatkozó törvényt, főként az üzleti környezet javítására és a termék- és szolgáltatáspiacokon a verseny fokozására irányuló intézkedéseket; és a vállalkozások adminisztratív terheinek csökkentése érdekében javítsa a regionális és a nemzeti közigazgatás közti koordinációt.

Kelt Brüsszelben, 2011. július 12-én.

a Tanács részéről

az elnök

J. VINCENT-ROSTOWSKI

---

(1)  HL L 209., 1997.8.2., 1. o.

1

(2)  A 2011. évre érvényben tartotta a Tanácsnak a tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó iránymutatásokról szóló, 2011. május 19-i 2011/308/EU határozata. (HL L 138., 2011.5.26., 56. o).

2

(3)  Az 1466/97/EK rendelet 5. cikkének (3) bekezdésében előírtaknak megfelelően.

3

---

| 19.7.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 212/5 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 212/5

---

A TANÁCS AJÁNLÁSA

(2011. július 12.)

a Cseh Köztársaság 2011. évi nemzeti reformprogramjáról és a Tanács véleménye a Cseh Köztársaság 2011–2014 közötti időszakra vonatkozó aktualizált konvergenciaprogramjáról

2011/C 212/02

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 121. cikke (2) bekezdésére és 148. cikke (4) bekezdésére,

tekintettel a költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 9. cikke (3) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság ajánlására,

tekintettel az Európai Tanács következtetéseire,

tekintettel a Foglalkoztatási Bizottság véleményére,

a Gazdasági és Pénzügyi Bizottsággal folytatott konzultációt követően,

mivel:

| (1) | Az Európai Tanács 2010. március 26-án jóváhagyta a Bizottság „Európa 2020” elnevezésű, a foglalkoztatást és növekedést célzó új stratégia elindításáról szóló javaslatát, amely stratégia a gazdaságpolitikák fokozott összehangolása révén azokra a kulcsfontosságú területekre összpontosít, amelyeken fellépésre van szükség annak érdekében, hogy Európa növelhesse a fenntartható növekedés és a versenyképesség területén rejlő lehetőségeit. |
| --- | --- |

(1)

Az Európai Tanács 2010. március 26-án jóváhagyta a Bizottság „Európa 2020” elnevezésű, a foglalkoztatást és növekedést célzó új stratégia elindításáról szóló javaslatát, amely stratégia a gazdaságpolitikák fokozott összehangolása révén azokra a kulcsfontosságú területekre összpontosít, amelyeken fellépésre van szükség annak érdekében, hogy Európa növelhesse a fenntartható növekedés és a versenyképesség területén rejlő lehetőségeit.

| (2) | A Tanács 2010. július 13-án elfogadta a tagállamok és az Unió gazdaságpolitikáira vonatkozó átfogó iránymutatásokról szóló ajánlást (2010–2014), 2010. október 21-én pedig elfogadta a tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó iránymutatásokról szóló határozatot (2), amelyek együtt alkotják az „integrált iránymutatásokat”. A tagállamok felkérést kaptak, hogy nemzeti gazdaság- és foglalkoztatáspolitikájukban vegyék figyelembe az integrált iránymutatásokat. |
| --- | --- |

(2)

A Tanács 2010. július 13-án elfogadta a tagállamok és az Unió gazdaságpolitikáira vonatkozó átfogó iránymutatásokról szóló ajánlást (2010–2014), 2010. október 21-én pedig elfogadta a tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó iránymutatásokról szóló határozatot (2), amelyek együtt alkotják az „integrált iránymutatásokat”. A tagállamok felkérést kaptak, hogy nemzeti gazdaság- és foglalkoztatáspolitikájukban vegyék figyelembe az integrált iránymutatásokat.

| (3) | A Bizottság 2011. január 12-én elfogadta az első éves növekedési jelentést, amely az Európa 2020 stratégiára épülve az EU-ban követett gazdasági kormányzás új ciklusának kezdetét jelenti, és elindítja az előzetes és integrált gazdaságpolitikai koordináció első európai szemeszterét. |
| --- | --- |

(3)

A Bizottság 2011. január 12-én elfogadta az első éves növekedési jelentést, amely az Európa 2020 stratégiára épülve az EU-ban követett gazdasági kormányzás új ciklusának kezdetét jelenti, és elindítja az előzetes és integrált gazdaságpolitikai koordináció első európai szemeszterét.

| (4) | Az Európai Tanács 2011. március 25-én (a Tanács 2011. február 15-i és március 7-i következtetéseivel összhangban és a Bizottság éves növekedési jelentésének fényében) jóváhagyta a költségvetési konszolidáció és a strukturális reformok prioritásait. Hangsúlyozta, hogy elsőbbséget élvez majd a költségvetések megszilárdítása, a költségvetési fenntarthatóság helyreállítása és a munkanélküliség munkaerő-piaci reformokkal való csökkentése, valamint az, hogy az Unió újabb erőfeszítéseket tegyen a növekedés felgyorsítása érdekében. Felszólította a tagállamokat, hogy ezeket a prioritásokat konkrét intézkedések formájában építsék majd be stabilitási vagy konvergenciaprogramjukba, valamint nemzeti reformprogramjukba. |
| --- | --- |

(4)

Az Európai Tanács 2011. március 25-én (a Tanács 2011. február 15-i és március 7-i következtetéseivel összhangban és a Bizottság éves növekedési jelentésének fényében) jóváhagyta a költségvetési konszolidáció és a strukturális reformok prioritásait. Hangsúlyozta, hogy elsőbbséget élvez majd a költségvetések megszilárdítása, a költségvetési fenntarthatóság helyreállítása és a munkanélküliség munkaerő-piaci reformokkal való csökkentése, valamint az, hogy az Unió újabb erőfeszítéseket tegyen a növekedés felgyorsítása érdekében. Felszólította a tagállamokat, hogy ezeket a prioritásokat konkrét intézkedések formájában építsék majd be stabilitási vagy konvergenciaprogramjukba, valamint nemzeti reformprogramjukba.

| (5) | 2011. április 29-én a Cseh Köztársaság benyújtotta a 2011. évi nemzeti reformprogramját, 2011. május 5-én pedig a 2011–2014 közötti időszakra vonatkozó aktualizált 2011. évi konvergenciaprogramját. A kapcsolódási pontok figyelembevétele érdekében a két program értékelésére egyidejűleg került sor. |
| --- | --- |

(5)

2011. április 29-én a Cseh Köztársaság benyújtotta a 2011. évi nemzeti reformprogramját, 2011. május 5-én pedig a 2011–2014 közötti időszakra vonatkozó aktualizált 2011. évi konvergenciaprogramját. A kapcsolódási pontok figyelembevétele érdekében a két program értékelésére egyidejűleg került sor.

| (6) | A globális pénzügyi válság, ami a cseh gazdaság külkereskedelmi nyitottságán keresztül becsatornázódott, jelentős terhet jelentett a Cseh Köztársaságban a GDP-növekedés és a munkanélküliség terén. A reál GDP 2009-ben az export és a hazai beruházások csökkenése következtében 4,1 %-kal csökkent. A munkanélküliség a 2008-as 4,4 %-ról 2010-re 7,3 %-ra növekedett, továbbá a foglalkoztatottsági ráta 2 százalékponttal esett 2008 és 2010 között. A nemzetközi kereskedelemnek való nagyobb kiszolgáltatottság és a Cseh Köztársaság fő kereskedelmi partnereinél bekövetkezett, a vártnál gyorsabb fellendülés 2010-ben 2,3 %-os reál GDP növekedéshez vezetett, és továbbra is segíteni fogja a lassú élénkülést. |
| --- | --- |

(6)

A globális pénzügyi válság, ami a cseh gazdaság külkereskedelmi nyitottságán keresztül becsatornázódott, jelentős terhet jelentett a Cseh Köztársaságban a GDP-növekedés és a munkanélküliség terén. A reál GDP 2009-ben az export és a hazai beruházások csökkenése következtében 4,1 %-kal csökkent. A munkanélküliség a 2008-as 4,4 %-ról 2010-re 7,3 %-ra növekedett, továbbá a foglalkoztatottsági ráta 2 százalékponttal esett 2008 és 2010 között. A nemzetközi kereskedelemnek való nagyobb kiszolgáltatottság és a Cseh Köztársaság fő kereskedelmi partnereinél bekövetkezett, a vártnál gyorsabb fellendülés 2010-ben 2,3 %-os reál GDP növekedéshez vezetett, és továbbra is segíteni fogja a lassú élénkülést.

| (7) | Az 1466/97/EK rendeletnek megfelelően az aktualizált konvergenciaprogram értékelése alapján a Tanács véleménye szerint a konvergenciaprogramot alátámasztó makrogazdasági feltevések megalapozottak a program első két éve tekintetében és optimisták a későbbiekben, amikor a közösen elfogadott módszernek megfelelő, a Bizottságnak a potenciális teljesítményre vonatkozó középtávú előrejelzéseivel szembeni értékelésekor. A konvergenciaprogram a Bizottság szolgálatainak 2011. tavaszi előrejelzéséhez képest alacsonyabb 2012. évi növekedési pályára épül, főleg a kormányzati fogyasztás reálkiadásainak további tartós csökkentése miatt, amit nem vettek számításba a Bizottság szolgálatainak 2012. évi változatlan politikán alapuló előrejelzésében. A konvergenciaprogram előrevetíti, hogy az államháztartási hiány 2013-ra a GDP 3 %-a alá, illetve 2014-re a GDP 1,9 %-ra csökken. A tervezett konszolidáció elsősorban kiadáscsökkentésre épül. A tervezett intézkedések nagyjából elégségesek a cél 2013-as, a Tanács ajánlásának megfelelő eléréshez, de a konvergenciaprogramban foglalt intézkedések tényleges költségvetési eredményéhez kockázatok kapcsolódnak. Továbbá a konvergenciaprogram későbbi éveire kitűzött célok elérése a kedvező ciklikus körülményeken és a közigazgatás hatékonyságának növeléséből származó megtakarításokon alapszik, ez utóbbi megvalósítása pedig jelentős nehézségekbe ütközhet. A középtávú költségvetési célkitűzés elérése a konvergenciaprogram horizontján túlra van tervezve. A 2010–2013. időszakra vonatkozó átlagos éves költségvetési kiigazítás kicsivel alatta marad a Tanács által 2009. december 2-án a túlzott hiány esetén követendő eljárás keretében javasolt, a GDP 1 %-ának megfelelő mértéknek. |
| --- | --- |

(7)

Az 1466/97/EK rendeletnek megfelelően az aktualizált konvergenciaprogram értékelése alapján a Tanács véleménye szerint a konvergenciaprogramot alátámasztó makrogazdasági feltevések megalapozottak a program első két éve tekintetében és optimisták a későbbiekben, amikor a közösen elfogadott módszernek megfelelő, a Bizottságnak a potenciális teljesítményre vonatkozó középtávú előrejelzéseivel szembeni értékelésekor. A konvergenciaprogram a Bizottság szolgálatainak 2011. tavaszi előrejelzéséhez képest alacsonyabb 2012. évi növekedési pályára épül, főleg a kormányzati fogyasztás reálkiadásainak további tartós csökkentése miatt, amit nem vettek számításba a Bizottság szolgálatainak 2012. évi változatlan politikán alapuló előrejelzésében. A konvergenciaprogram előrevetíti, hogy az államháztartási hiány 2013-ra a GDP 3 %-a alá, illetve 2014-re a GDP 1,9 %-ra csökken. A tervezett konszolidáció elsősorban kiadáscsökkentésre épül. A tervezett intézkedések nagyjából elégségesek a cél 2013-as, a Tanács ajánlásának megfelelő eléréshez, de a konvergenciaprogramban foglalt intézkedések tényleges költségvetési eredményéhez kockázatok kapcsolódnak. Továbbá a konvergenciaprogram későbbi éveire kitűzött célok elérése a kedvező ciklikus körülményeken és a közigazgatás hatékonyságának növeléséből származó megtakarításokon alapszik, ez utóbbi megvalósítása pedig jelentős nehézségekbe ütközhet. A középtávú költségvetési célkitűzés elérése a konvergenciaprogram horizontján túlra van tervezve. A 2010–2013. időszakra vonatkozó átlagos éves költségvetési kiigazítás kicsivel alatta marad a Tanács által 2009. december 2-án a túlzott hiány esetén követendő eljárás keretében javasolt, a GDP 1 %-ának megfelelő mértéknek.

| (8) | A felvázolt konvergenciaprogram egyértelműen célul tűzi ki, hogy az államháztartás hiányát 2013-ra a GDP 3 %-a alá csökkentse. A kihívást annak biztosítása jelenti majd, hogy a 2011–2013. évi, valamint azt követő időszakra vonatkozó hiánycsökkentésre irányuló intézkedések – különösen az oktatási és a közfinanszírozású K+F-kiadások szintentartása révén – ne veszélyeztessék a hosszú távú növekedést, és megfelelő puffert biztosítsanak a demográfiai változások következtében kialakuló kiadásnövekedéssel szemben. |
| --- | --- |

(8)

A felvázolt konvergenciaprogram egyértelműen célul tűzi ki, hogy az államháztartás hiányát 2013-ra a GDP 3 %-a alá csökkentse. A kihívást annak biztosítása jelenti majd, hogy a 2011–2013. évi, valamint azt követő időszakra vonatkozó hiánycsökkentésre irányuló intézkedések – különösen az oktatási és a közfinanszírozású K+F-kiadások szintentartása révén – ne veszélyeztessék a hosszú távú növekedést, és megfelelő puffert biztosítsanak a demográfiai változások következtében kialakuló kiadásnövekedéssel szemben.

| (9) | A költségvetési konszolidációs stratégia tartalmaz a héabevételeket érintő intézkedéseket: az alacsonyabb héamérték 2012-ben és 2013-ban emelkedni, míg a magasabb 2013-ban csökkenni fog. A kormányzat 2013-tól növelni tervezi a héakörbe tartozó cégek számát. A konvergenciaprogram szerint ezeknek a változásoknak a következtében az adóbevételek 2012-ben a GDP 0,7 %-ával, 2013-ban pedig a GDP 0,1 %-ával kell nőniük. Úgy tűnik továbbá, hogy van mozgástér a közvetett adókból származó bevételek – amelyek 2010-ben a GDP 11,8 %-ra rúgtak az uniós átlag 13,4 %-ához képest – növelésére, ezáltal csökkentve a munka adóterheit. A tervezett adóreform részben erre a kérdésre fog összpontosítani. Továbbá a becslések szerint a tényleges héabevétel és az elméleti héakötelezettség közti különbség jelentős mértékben az uniós átlag feletti, ami rámutat az adószabályok betartását kikényszerítő intézkedések szükségességére. E célból a Cseh Köztársaság az ÁFA csalás és az adócsalás elleni küzdelem céljából új intézkedéseket vezetett be 2011-ben. |
| --- | --- |

(9)

A költségvetési konszolidációs stratégia tartalmaz a héabevételeket érintő intézkedéseket: az alacsonyabb héamérték 2012-ben és 2013-ban emelkedni, míg a magasabb 2013-ban csökkenni fog. A kormányzat 2013-tól növelni tervezi a héakörbe tartozó cégek számát. A konvergenciaprogram szerint ezeknek a változásoknak a következtében az adóbevételek 2012-ben a GDP 0,7 %-ával, 2013-ban pedig a GDP 0,1 %-ával kell nőniük. Úgy tűnik továbbá, hogy van mozgástér a közvetett adókból származó bevételek – amelyek 2010-ben a GDP 11,8 %-ra rúgtak az uniós átlag 13,4 %-ához képest – növelésére, ezáltal csökkentve a munka adóterheit. A tervezett adóreform részben erre a kérdésre fog összpontosítani. Továbbá a becslések szerint a tényleges héabevétel és az elméleti héakötelezettség közti különbség jelentős mértékben az uniós átlag feletti, ami rámutat az adószabályok betartását kikényszerítő intézkedések szükségességére. E célból a Cseh Köztársaság az ÁFA csalás és az adócsalás elleni küzdelem céljából új intézkedéseket vezetett be 2011-ben.

| (10) | Figyelemmel arra, hogy a népesség elöregedésének költségvetési kihatása az előrejelzések szerint jelentős mértékben az uniós átlag feletti, a nyugdíjrendszer reformja fontos kérdés. A kormányzat két javaslatcsomaggal állt elő. Az első csomagot várhatóan 2011 szeptemberében fogja elfogadni a Parlament. Ez az állami felosztó-kirovó rendszert veszi célba, ami 2009 óta deficites. Egyebek közt megemeli a kötelező nyugdíjkorhatárt, ami 2041-re az 1975-ben született nők és férfiak tekintetében egységesen 66 év és 8 hónap lesz. Minden egyes ezt követő korcsoport esetében a nyugdíjkorhatár 2 további hónappal emelkedik, előre meghatározott határ nélkül. Ezek a parametrikus reformintézkedések kezelik a költségvetési fenntarthatóság problémáját; azonban lehetséges, hogy ez nem lesz elég az összes, a demográfiai nyomás által bemutatott probléma megoldásához. A második intézkedéscsomag, amelyet még nem fogadott el a kormány, 2013-tól bevezetne egy önkéntes második pillért annak érdekében, hogy fokozza a nyugdíjasok jövedelmeinek diverzifikálását, és a magánmegtakarítások növelésének támogatása révén elősegítse azok jövőbeni mértékének megfelelőségét. Azonban a pillér javasolt formája kevés ösztönzőt tartalmaz a rendszerhez való csatlakozásra, és a valóságban növelheti a fent körvonalazott, hosszú távon jelentkező nyomást. Az ilyen nyugdíjalapok működési költségeit gondosan elemezni kell, és a rendszer hatékonyságának biztosítása érdekében a lehető legalacsonyabban kell tartani őket. |
| --- | --- |

(10)

Figyelemmel arra, hogy a népesség elöregedésének költségvetési kihatása az előrejelzések szerint jelentős mértékben az uniós átlag feletti, a nyugdíjrendszer reformja fontos kérdés. A kormányzat két javaslatcsomaggal állt elő. Az első csomagot várhatóan 2011 szeptemberében fogja elfogadni a Parlament. Ez az állami felosztó-kirovó rendszert veszi célba, ami 2009 óta deficites. Egyebek közt megemeli a kötelező nyugdíjkorhatárt, ami 2041-re az 1975-ben született nők és férfiak tekintetében egységesen 66 év és 8 hónap lesz. Minden egyes ezt követő korcsoport esetében a nyugdíjkorhatár 2 további hónappal emelkedik, előre meghatározott határ nélkül. Ezek a parametrikus reformintézkedések kezelik a költségvetési fenntarthatóság problémáját; azonban lehetséges, hogy ez nem lesz elég az összes, a demográfiai nyomás által bemutatott probléma megoldásához. A második intézkedéscsomag, amelyet még nem fogadott el a kormány, 2013-tól bevezetne egy önkéntes második pillért annak érdekében, hogy fokozza a nyugdíjasok jövedelmeinek diverzifikálását, és a magánmegtakarítások növelésének támogatása révén elősegítse azok jövőbeni mértékének megfelelőségét. Azonban a pillér javasolt formája kevés ösztönzőt tartalmaz a rendszerhez való csatlakozásra, és a valóságban növelheti a fent körvonalazott, hosszú távon jelentkező nyomást. Az ilyen nyugdíjalapok működési költségeit gondosan elemezni kell, és a rendszer hatékonyságának biztosítása érdekében a lehető legalacsonyabban kell tartani őket.

| (11) | A munkaerőpiac közepesen rugalmasnak tűnik, és a globális gazdasági válság előtt nem mutatott nagyobb működési zavarokra utaló jeleket. Ugyanakkor van néhány nyilvánvaló szerkezeti gyengeség. Az egyik fő kihívást azok a nehézségek jelentik, amelyekkel a gyermekkel rendelkező nőknek kell szembenézniük a szülési szabadság után a munkaerőpiacra való visszatéréskor. A kérdés a szélesebb gazdasági kihatások miatt is fontos: hosszabb munkán kívül töltött időszakok, magasabb nemek közti foglalkoztatási különbség, valamint a nagyon magas nemek közötti fizetési különbség. A munkába való korai visszatérés továbbra is nehézségekbe ütközik a kormányzat azon igyekezete ellenére is, hogy nagyobb szabadságot biztosítson a szülőknek a szülési szabadság hosszának meghatározása terén. A probléma részben abból származik, hogy a cégek vonakodnak részmunkaidős munkaszerződéseket kötni, amelyek más tagállamokban gyakoriak a kisgyerekes munkavállalók esetében, részben pedig a megfizethető árú gyermekgondozó létesítmények korlátozott számából. A nemzeti reformprogram konkrét intézkedéseket határoz meg a gyermegondozás elérhetőségének növelésére, ideértve a három év alatti gyermekek esetét is. |
| --- | --- |

(11)

A munkaerőpiac közepesen rugalmasnak tűnik, és a globális gazdasági válság előtt nem mutatott nagyobb működési zavarokra utaló jeleket. Ugyanakkor van néhány nyilvánvaló szerkezeti gyengeség. Az egyik fő kihívást azok a nehézségek jelentik, amelyekkel a gyermekkel rendelkező nőknek kell szembenézniük a szülési szabadság után a munkaerőpiacra való visszatéréskor. A kérdés a szélesebb gazdasági kihatások miatt is fontos: hosszabb munkán kívül töltött időszakok, magasabb nemek közti foglalkoztatási különbség, valamint a nagyon magas nemek közötti fizetési különbség. A munkába való korai visszatérés továbbra is nehézségekbe ütközik a kormányzat azon igyekezete ellenére is, hogy nagyobb szabadságot biztosítson a szülőknek a szülési szabadság hosszának meghatározása terén. A probléma részben abból származik, hogy a cégek vonakodnak részmunkaidős munkaszerződéseket kötni, amelyek más tagállamokban gyakoriak a kisgyerekes munkavállalók esetében, részben pedig a megfizethető árú gyermekgondozó létesítmények korlátozott számából. A nemzeti reformprogram konkrét intézkedéseket határoz meg a gyermegondozás elérhetőségének növelésére, ideértve a három év alatti gyermekek esetét is.

| (12) | Noha a teljes munkanélküliségi ráta és a hosszú távú munkanélküliségi ráta az uniós átlag alatt maradt, az utóbbi a válság következtében növekszik, különösen a 20–29 évesek körében. Az alacsony képzettségűeknek, valamint az egyéb alacsony fizetésűeknek jelentős nehézségekkel kell szembenézniük a munkakeresés során. Az aktív munkaerő-piaci politikákra, valamint a rendszeres aktiváló intézkedésekbe bekapcsolódók arányára vonatkozó kiadásokat növelni kell és ezeket az intézkedéseket célzottabban kell alkalmazni. |
| --- | --- |

(12)

Noha a teljes munkanélküliségi ráta és a hosszú távú munkanélküliségi ráta az uniós átlag alatt maradt, az utóbbi a válság következtében növekszik, különösen a 20–29 évesek körében. Az alacsony képzettségűeknek, valamint az egyéb alacsony fizetésűeknek jelentős nehézségekkel kell szembenézniük a munkakeresés során. Az aktív munkaerő-piaci politikákra, valamint a rendszeres aktiváló intézkedésekbe bekapcsolódók arányára vonatkozó kiadásokat növelni kell és ezeket az intézkedéseket célzottabban kell alkalmazni.

| (13) | A közigazgatásnak az üzleti környezetet is hátrányosan érintő hatékonysági problémái a meglévő stratégiák következetes végrehajtávával orvosolhatóak lennének. A kormányzat 2007-ben elindított egy „jobb szabályozásra” irányuló programot, valamint egy korrupcióellenes stratégiát a 2011–2012. évekre. Bejelentettek olyan intézkedéseket, melyek fontosak a cseh jogi és szabályozási környezet – ami nemzetközi felmérések szerint az uniós átlag alatt van – minőségének javításához, és amelyek növelik a vállalkozások bizalmát. A kihívást a közigazgatás stabilizálása jelenti, mivel a gyakori és mélyreható újraszervezések csökkentik annak hatékonyságát. Ennek érdekében szükség lenne egy közszolgálati törvényre, amelynek elfogadása már többször elhalasztódott. A kormányzat a közelmúltban a közbeszerzések átláthatóságának növelését célzó intézkedéseket fogadott el. A szabályozás egyik eleme azonban – konkrétan a vállalati értékpapírok azon típusa, amely lehetővé teszi a teljesen anonim vagyonátruházást – figyelmet érdemel. |
| --- | --- |

(13)

A közigazgatásnak az üzleti környezetet is hátrányosan érintő hatékonysági problémái a meglévő stratégiák következetes végrehajtávával orvosolhatóak lennének. A kormányzat 2007-ben elindított egy „jobb szabályozásra” irányuló programot, valamint egy korrupcióellenes stratégiát a 2011–2012. évekre. Bejelentettek olyan intézkedéseket, melyek fontosak a cseh jogi és szabályozási környezet – ami nemzetközi felmérések szerint az uniós átlag alatt van – minőségének javításához, és amelyek növelik a vállalkozások bizalmát. A kihívást a közigazgatás stabilizálása jelenti, mivel a gyakori és mélyreható újraszervezések csökkentik annak hatékonyságát. Ennek érdekében szükség lenne egy közszolgálati törvényre, amelynek elfogadása már többször elhalasztódott. A kormányzat a közelmúltban a közbeszerzések átláthatóságának növelését célzó intézkedéseket fogadott el. A szabályozás egyik eleme azonban – konkrétan a vállalati értékpapírok azon típusa, amely lehetővé teszi a teljesen anonim vagyonátruházást – figyelmet érdemel.

| (14) | A válság a feltételezések szerint negatív hatással volt a potenciális növekedésre. A humántőke fejlesztése fontos, ezt viszont az egyetemekre beiratkozott fiatalok magasabb aránya ellenére is hátráltatja a képzés nem megfelelő színvonala, amit a cseh felsőoktatási intézmények nemzetközi felmérések szerinti alacsony rangsorolása is mutat. Továbbá az egy tanulóra összehasonlítható árakon számolt kiadás a tagállamok alsó negyedében van, és különösen alacsony az alapfokú oktatás esetében. A nemzeti reformprogram intézkedéseket vázol fel az oktatás minden szakasza tekintetében. A felsőoktatás átfogó reformja évek óta előkészületben van. A minőségi és hatékony felsőoktatás biztosítása fontos a versenyképesség és az innovációs kapacitás szempontjából. |
| --- | --- |

(14)

A válság a feltételezések szerint negatív hatással volt a potenciális növekedésre. A humántőke fejlesztése fontos, ezt viszont az egyetemekre beiratkozott fiatalok magasabb aránya ellenére is hátráltatja a képzés nem megfelelő színvonala, amit a cseh felsőoktatási intézmények nemzetközi felmérések szerinti alacsony rangsorolása is mutat. Továbbá az egy tanulóra összehasonlítható árakon számolt kiadás a tagállamok alsó negyedében van, és különösen alacsony az alapfokú oktatás esetében. A nemzeti reformprogram intézkedéseket vázol fel az oktatás minden szakasza tekintetében. A felsőoktatás átfogó reformja évek óta előkészületben van. A minőségi és hatékony felsőoktatás biztosítása fontos a versenyképesség és az innovációs kapacitás szempontjából.

| (15) | A Bizottság értékelte a Cseh Köztársaság konvergenciaprogramját és nemzeti reformprogramját. Figyelembe vette nemcsak a programok Cseh Köztársaság fenntartható költségvetési és társadalmi-gazdasági politikája szempontjából mutatott jelentőségét, hanem azt is, hogy mennyiben felelnek meg az uniós szabályoknak és iránymutatásoknak, tekintve, hogy a jövőbeli nemzeti döntéseknél az uniós szempontok beépítésével kell megerősíteni az EU átfogó gazdasági kormányzását. Ennek fényében a Bizottság úgy véli, hogy a fiskális konszolidációnak kell a központban maradnia a növekedés fokozó kiadások megőrzése mellett. Az államháztartás hosszú távú fenntarthatósága nagymértékben a szükséges nyugdíjreform jelenlegi végrehajtásának képességétől függ. Elengedhetetlen – különösen a nők esetében – a munkaerő-piaci részvétel növelése, és a hosszú távú munkanélküliek munkalehetőségeinek javítása. A közszolgáltatások, a szabályozási környezet, valamint a felsőoktatás minőségének javítására irányuló további lépések kiemelten fontosak a versenyképesség szempontjából. |
| --- | --- |

(15)

A Bizottság értékelte a Cseh Köztársaság konvergenciaprogramját és nemzeti reformprogramját. Figyelembe vette nemcsak a programok Cseh Köztársaság fenntartható költségvetési és társadalmi-gazdasági politikája szempontjából mutatott jelentőségét, hanem azt is, hogy mennyiben felelnek meg az uniós szabályoknak és iránymutatásoknak, tekintve, hogy a jövőbeli nemzeti döntéseknél az uniós szempontok beépítésével kell megerősíteni az EU átfogó gazdasági kormányzását. Ennek fényében a Bizottság úgy véli, hogy a fiskális konszolidációnak kell a központban maradnia a növekedés fokozó kiadások megőrzése mellett. Az államháztartás hosszú távú fenntarthatósága nagymértékben a szükséges nyugdíjreform jelenlegi végrehajtásának képességétől függ. Elengedhetetlen – különösen a nők esetében – a munkaerő-piaci részvétel növelése, és a hosszú távú munkanélküliek munkalehetőségeinek javítása. A közszolgáltatások, a szabályozási környezet, valamint a felsőoktatás minőségének javítására irányuló további lépések kiemelten fontosak a versenyképesség szempontjából.

| (16) | Ezen értékelés fényében és figyelembe véve a 2009. december 2-i, az EUMSZ 126. cikkének (7) bekezdése szerinti tanácsi ajánlást, a Tanács megvizsgálta a Cseh Köztársaság 2011. évi aktualizált konvergenciaprogramját, és a véleményét (3) különösen az alábbi (1) és (2) ajánlások tükrözik. Figyelembe véve az Európai Tanács 2011. március 25-i következtetéseit, a Tanács megvizsgálta a Cseh Köztársaság nemzeti reformprogramját, |
| --- | --- |

(16)

Ezen értékelés fényében és figyelembe véve a 2009. december 2-i, az EUMSZ 126. cikkének (7) bekezdése szerinti tanácsi ajánlást, a Tanács megvizsgálta a Cseh Köztársaság 2011. évi aktualizált konvergenciaprogramját, és a véleményét (3) különösen az alábbi (1) és (2) ajánlások tükrözik. Figyelembe véve az Európai Tanács 2011. március 25-i következtetéseit, a Tanács megvizsgálta a Cseh Köztársaság nemzeti reformprogramját,

AJÁNLJA, HOGY a Cseh Köztársaság a 2011–2012 közötti időszakon belül tegyen intézkedéseket a következők érdekében:

| 1. | Hajtsa végre a tervezett konszolidációt 2011-ben, és amenynyiben az a bevételek bármely elmaradása vagy a kiadások megnövekedése esetén szükséges, tegyen tartós jellegű ellenintézkedéseket. A 2012. évi konvergenciaprogramban foglaltak szerint fogadjon el költségvetési intézkedéseket, és a 2013. évi célt konkrétabb intézkedésekkel támassza alá; ettől függően kerülje el a növekedést elősegítő tételek csökkentését. Növelje az állami beruházások hatékonyságát és folytassa a mozgástér kihasználására vonatkozó erőfeszítéseket az adószabályok betartásának fokozása, az adóelkerülés csökkentése és a közvetett adókból származó bevételek növelése terén. Biztosítson a 2010–2013 közötti időszakra vonatkozóan a GDP 1 %-ának megfelelő átlagos költségvetési kiigazítást, a túlzott hiány kiigazítására vonatkozó tanácsi ajánlásokkal összhangban, amely lehetővé teszi a túlzotthiány-eljárás határidejének betartását 2013-ban egy megfelelő tartalékkal. |
| --- | --- |

1.

Hajtsa végre a tervezett konszolidációt 2011-ben, és amenynyiben az a bevételek bármely elmaradása vagy a kiadások megnövekedése esetén szükséges, tegyen tartós jellegű ellenintézkedéseket. A 2012. évi konvergenciaprogramban foglaltak szerint fogadjon el költségvetési intézkedéseket, és a 2013. évi célt konkrétabb intézkedésekkel támassza alá; ettől függően kerülje el a növekedést elősegítő tételek csökkentését. Növelje az állami beruházások hatékonyságát és folytassa a mozgástér kihasználására vonatkozó erőfeszítéseket az adószabályok betartásának fokozása, az adóelkerülés csökkentése és a közvetett adókból származó bevételek növelése terén. Biztosítson a 2010–2013 közötti időszakra vonatkozóan a GDP 1 %-ának megfelelő átlagos költségvetési kiigazítást, a túlzott hiány kiigazítására vonatkozó tanácsi ajánlásokkal összhangban, amely lehetővé teszi a túlzotthiány-eljárás határidejének betartását 2013-ban egy megfelelő tartalékkal.

| 2. | Az államháztartás hosszú távú fenntarthatósága és a nyugdíjak mértékének jövőbeni megfelelősége érdekében vezesse be a tervezett nyugdíjreformot. A további erőfeszítéseknek az állami pillért érintő további változásokra kell koncentrálódniuk annak biztosítása érdekében, hogy a rendszer ne legyen egy jövőbeni költségvetési egyensúlyhiány forrása, és a magánmegtakarítások fejlesztésére. A tényleges nyugdíjkorhatár emelésére tekintettel figyelembe vehetők az olyan intézkedések, mint a törvényes nyugdíjkorhatár és a várható élettartam közötti kapcsolat. Biztosítsa, hogy a tervezett második pillér sok résztvevőt vonzzon, és hogy úgy legyen megtervezve, hogy az adminisztratív költségek átláthatóak és alacsonyak legyenek. |
| --- | --- |

2.

Az államháztartás hosszú távú fenntarthatósága és a nyugdíjak mértékének jövőbeni megfelelősége érdekében vezesse be a tervezett nyugdíjreformot. A további erőfeszítéseknek az állami pillért érintő további változásokra kell koncentrálódniuk annak biztosítása érdekében, hogy a rendszer ne legyen egy jövőbeni költségvetési egyensúlyhiány forrása, és a magánmegtakarítások fejlesztésére. A tényleges nyugdíjkorhatár emelésére tekintettel figyelembe vehetők az olyan intézkedések, mint a törvényes nyugdíjkorhatár és a várható élettartam közötti kapcsolat. Biztosítsa, hogy a tervezett második pillér sok résztvevőt vonzzon, és hogy úgy legyen megtervezve, hogy az adminisztratív költségek átláthatóak és alacsonyak legyenek.

| 3. | A megfizethető árú gyermekgondozó intézmények rendelkezésére állásának és hozzáférhetőségének fokozása révén segítse elő a kisgyermekes szülők munkaerő-piaci visszatérését, és ezáltal fokozza a munkaerő-piaci részvételt. Növelje a rugalmasabb munkafeltételek, például a részmunkaidős állások vonzerejét és elérhetőségét. |
| --- | --- |

3.

A megfizethető árú gyermekgondozó intézmények rendelkezésére állásának és hozzáférhetőségének fokozása révén segítse elő a kisgyermekes szülők munkaerő-piaci visszatérését, és ezáltal fokozza a munkaerő-piaci részvételt. Növelje a rugalmasabb munkafeltételek, például a részmunkaidős állások vonzerejét és elérhetőségét.

| 4. | Fejlessze az állami foglalkoztatási szolgálat teljesítményét a képzés, munkahelykeresési támogatás és az egyénre szabott szolgáltatások minőségének és hatékonyságának növelése érdekében, eredményekhez kötve a programok finanszírozását. Az érdekeltekkel való együttműködés alapján terjessze ki a testreszabott képzési programokat az idősebb munkavállalók, a fiatalok, az alacsony képzettségűek és más kiszolgáltatott helyzetben lévő csoportok számára. |
| --- | --- |

4.

Fejlessze az állami foglalkoztatási szolgálat teljesítményét a képzés, munkahelykeresési támogatás és az egyénre szabott szolgáltatások minőségének és hatékonyságának növelése érdekében, eredményekhez kötve a programok finanszírozását. Az érdekeltekkel való együttműködés alapján terjessze ki a testreszabott képzési programokat az idősebb munkavállalók, a fiatalok, az alacsony képzettségűek és más kiszolgáltatott helyzetben lévő csoportok számára.

| 5. | Tegye meg a szükséges intézkedéseket a közszolgáltatások hatékonyságának növelése érdekében az üzleti környezet számára kulcsfontosságú területeken. Ebben az összefüggésben az azonosított célokkal összhangban gyorsítsa fel az korrupcióellenes stratégia végrehajtását, fogadja el a közszolgálati törvényt a közigazgatás stabilitásának és hatékonyságának növelése érdekében, és tegyen lépéseket az anonim részvénytulajdonlás ügyének előterjesztése végett. |
| --- | --- |

5.

Tegye meg a szükséges intézkedéseket a közszolgáltatások hatékonyságának növelése érdekében az üzleti környezet számára kulcsfontosságú területeken. Ebben az összefüggésben az azonosított célokkal összhangban gyorsítsa fel az korrupcióellenes stratégia végrehajtását, fogadja el a közszolgálati törvényt a közigazgatás stabilitásának és hatékonyságának növelése érdekében, és tegyen lépéseket az anonim részvénytulajdonlás ügyének előterjesztése végett.

| 6. | A felsőoktatás teljesítményének növelése érdekében teremtse meg az oktatási intézmények átlátható minőségértékelési rendszerét, és ezt kapcsolja össze a finanszírozásukkal. |
| --- | --- |

6.

A felsőoktatás teljesítményének növelése érdekében teremtse meg az oktatási intézmények átlátható minőségértékelési rendszerét, és ezt kapcsolja össze a finanszírozásukkal.

Kelt Brüsszelben, 2011. július 12-én.

a Tanács részéről

az elnök

J. VINCENT-ROSTOWSKI

---

(1)  HL L 209., 1997.8.2., 1. o.

1

(2)  2011. évre érvényben tartotta a Tanács a tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó iránymutatásokról szóló, 2011. május 19-i 2011/308/EU határozata (HL L 138., 2011.5.26., 56. o.).

2

(3)  Az 1466/96/EK rendelet 9. cikkének (3) bekezdése szerint.

3

---

| 19.7.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 212/9 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 212/9

---

A TANÁCS AJÁNLÁSA

(2011. július 12.)

a Németország 2011. évi nemzeti reformprogramjáról és Németország 2011–2014 közötti időszakra vonatkozó aktualizált stabilitási programjáról szóló tanácsi véleményről

2011/C 212/03

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 121. cikke (2) bekezdésére és 148. cikke (4) bekezdésére,

tekintettel a költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 5. cikke (3) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság ajánlására,

tekintettel az Európai Tanács következtetéseire,

tekintettel a Foglalkoztatási Bizottság véleményére,

a Gazdasági és Pénzügyi Bizottsággal folytatott konzultációt követően,

mivel:

| (1) | Az Európai Tanács 2010. március 26-án jóváhagyta a Bizottság „Európa 2020” elnevezésű, a foglalkoztatást és növekedést célzó új stratégia elindításáról szóló javaslatát, amely stratégia a gazdaságpolitikák fokozott összehangolása révén azokra a kulcsfontosságú területekre összpontosít, amelyeken fellépésre van szükség annak érdekében, hogy Európa növelhesse a fenntartható növekedés és a versenyképesség területén rejlő lehetőségeit. |
| --- | --- |

(1)

Az Európai Tanács 2010. március 26-án jóváhagyta a Bizottság „Európa 2020” elnevezésű, a foglalkoztatást és növekedést célzó új stratégia elindításáról szóló javaslatát, amely stratégia a gazdaságpolitikák fokozott összehangolása révén azokra a kulcsfontosságú területekre összpontosít, amelyeken fellépésre van szükség annak érdekében, hogy Európa növelhesse a fenntartható növekedés és a versenyképesség területén rejlő lehetőségeit.

| (2) | A Tanács 2010. július 13-án elfogadta a tagállamok és az Unió gazdaságpolitikáira vonatkozó átfogó iránymutatásokról szóló ajánlást (2010–2014), 2010. október 21-én pedig elfogadta a tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó iránymutatásokról szóló határozatot (2), amelyek együtt alkotják az „integrált iránymutatásokat”. A tagállamok felkérést kaptak, hogy nemzeti gazdaság- és foglalkoztatáspolitikájukban vegyék figyelembe az integrált iránymutatásokat. |
| --- | --- |

(2)

A Tanács 2010. július 13-án elfogadta a tagállamok és az Unió gazdaságpolitikáira vonatkozó átfogó iránymutatásokról szóló ajánlást (2010–2014), 2010. október 21-én pedig elfogadta a tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó iránymutatásokról szóló határozatot (2), amelyek együtt alkotják az „integrált iránymutatásokat”. A tagállamok felkérést kaptak, hogy nemzeti gazdaság- és foglalkoztatáspolitikájukban vegyék figyelembe az integrált iránymutatásokat.

| (3) | A Bizottság 2011. január 12-én elfogadta az első éves növekedési jelentést, amely az Európa 2020 stratégiára épülve az EU-ban követett gazdasági kormányzás új ciklusának kezdetét jelenti, és elindítja az előzetes és integrált gazdaságpolitikai koordináció első európai szemeszterét. |
| --- | --- |

(3)

A Bizottság 2011. január 12-én elfogadta az első éves növekedési jelentést, amely az Európa 2020 stratégiára épülve az EU-ban követett gazdasági kormányzás új ciklusának kezdetét jelenti, és elindítja az előzetes és integrált gazdaságpolitikai koordináció első európai szemeszterét.

| (4) | Az Európai Tanács 2011. március 25-én (a Tanács 2011. február 15-i és március 7-i következtetéseivel összhangban és a Bizottság éves növekedési jelentésének fényében) jóváhagyta a költségvetési konszolidáció és a strukturális reformok prioritásait. Hangsúlyozta, hogy elsőbbséget élvez majd a költségvetések megszilárdítása, a költségvetési fenntarthatóság helyreállítása és a munkanélküliség munkaerő-piaci reformokkal való csökkentése, valamint az, hogy az Unió újabb erőfeszítéseket tegyen a növekedés felgyorsítása érdekében. Felszólította a tagállamokat, hogy ezeket a prioritásokat konkrét intézkedések formájában építsék majd be stabilitási vagy konvergenciaprogramjukba, valamint nemzeti reformprogramjukba. |
| --- | --- |

(4)

Az Európai Tanács 2011. március 25-én (a Tanács 2011. február 15-i és március 7-i következtetéseivel összhangban és a Bizottság éves növekedési jelentésének fényében) jóváhagyta a költségvetési konszolidáció és a strukturális reformok prioritásait. Hangsúlyozta, hogy elsőbbséget élvez majd a költségvetések megszilárdítása, a költségvetési fenntarthatóság helyreállítása és a munkanélküliség munkaerő-piaci reformokkal való csökkentése, valamint az, hogy az Unió újabb erőfeszítéseket tegyen a növekedés felgyorsítása érdekében. Felszólította a tagállamokat, hogy ezeket a prioritásokat konkrét intézkedések formájában építsék majd be stabilitási vagy konvergenciaprogramjukba, valamint nemzeti reformprogramjukba.

| (5) | Az Európai Tanács 2011. március 25-én arra is felkérte az Euro Plusz Paktumban részt vevő tagállamokat, hogy vállalásaikat kellő időben nyújtsák be ahhoz, hogy azokat stabilitási vagy konvergenciaprogramjukba, valamint nemzeti reformprogramjukba beépíthessék. |
| --- | --- |

(5)

Az Európai Tanács 2011. március 25-én arra is felkérte az Euro Plusz Paktumban részt vevő tagállamokat, hogy vállalásaikat kellő időben nyújtsák be ahhoz, hogy azokat stabilitási vagy konvergenciaprogramjukba, valamint nemzeti reformprogramjukba beépíthessék.

| (6) | Németország 2011. április 27-én benyújtotta a 2011–2015 közötti időszakra vonatkozó, 2011. évi aktualizált stabilitási programját, valamint 2011. évi nemzeti reformprogramját. A kapcsolódási pontok figyelembevétele érdekében a két program értékelésére egyidejűleg került sor. |
| --- | --- |

(6)

Németország 2011. április 27-én benyújtotta a 2011–2015 közötti időszakra vonatkozó, 2011. évi aktualizált stabilitási programját, valamint 2011. évi nemzeti reformprogramját. A kapcsolódási pontok figyelembevétele érdekében a két program értékelésére egyidejűleg került sor.

| (7) | A német gazdaság viszonylag szilárd pozícióban volt a válság kitörésekor. A világkereskedelem lanyhulása azonban az export és a beruházások összeomlásához vezetett 2009-ben, ami a reál-GDP példátlan mértékű, 4,7 %-os csökkenését okozta. Mindezek ellenére a munkanélküliségi ráta kismértékű növekedés után 2009 vége óta ismét csökkenő tendenciát mutat. A munkaerőpiac rugalmassága a munkaórák számának csökkentését célzó múltbéli reformok, valamint a rövidített munkaidős rendszerekhez nyújtott támogatások pozitív hatását tükrözi. A gazdaság dinamikusan lábalt ki a recesszióból, a reál-GDP 3,6 %-kal növekedett 2010-ben. Az export túlnyomórészt megfordította a 2009-ben tapasztalt erőteljes csökkenést, és megteremtette a szélesebb alapú fellendülés bázisát, egyúttal a folyó fizetési mérleg többletének csökkenését okozva. A gazdaság tovább javította a legtöbb, más euroövezeti tagállam szembeni versenyképességet. 2009-ben a kiegyensúlyozott pozícióból a gazdasági válság ellenében ható automatikus stabilizátorok teljes körű működése és a diszkrecionális intézkedések hatására az államháztartásban a GDP 3 %-át kitevő hiány keletkezett. A gazdasági fellendülés segítségével 2010-ben annak ellenére tartható maradt a hiány (a GDP 3,3 %-a), hogy jelentős méretű költségvetési ösztönző intézkedések és a pénzügyi piacokat támogató intézkedések voltak folyamatban. |
| --- | --- |

(7)

A német gazdaság viszonylag szilárd pozícióban volt a válság kitörésekor. A világkereskedelem lanyhulása azonban az export és a beruházások összeomlásához vezetett 2009-ben, ami a reál-GDP példátlan mértékű, 4,7 %-os csökkenését okozta. Mindezek ellenére a munkanélküliségi ráta kismértékű növekedés után 2009 vége óta ismét csökkenő tendenciát mutat. A munkaerőpiac rugalmassága a munkaórák számának csökkentését célzó múltbéli reformok, valamint a rövidített munkaidős rendszerekhez nyújtott támogatások pozitív hatását tükrözi. A gazdaság dinamikusan lábalt ki a recesszióból, a reál-GDP 3,6 %-kal növekedett 2010-ben. Az export túlnyomórészt megfordította a 2009-ben tapasztalt erőteljes csökkenést, és megteremtette a szélesebb alapú fellendülés bázisát, egyúttal a folyó fizetési mérleg többletének csökkenését okozva. A gazdaság tovább javította a legtöbb, más euroövezeti tagállam szembeni versenyképességet. 2009-ben a kiegyensúlyozott pozícióból a gazdasági válság ellenében ható automatikus stabilizátorok teljes körű működése és a diszkrecionális intézkedések hatására az államháztartásban a GDP 3 %-át kitevő hiány keletkezett. A gazdasági fellendülés segítségével 2010-ben annak ellenére tartható maradt a hiány (a GDP 3,3 %-a), hogy jelentős méretű költségvetési ösztönző intézkedések és a pénzügyi piacokat támogató intézkedések voltak folyamatban.

| (8) | Az 1466/97/EK rendeletnek megfelelően az aktualizált stabilitási program értékelése alapján a Tanács véleménye szerint a stabilitási program alapjául szolgáló makrogazdasági forgatókönyv 2011-re vonatkozóan óvatos, azt követően pedig megalapozott, akkor is, ha az értékelés alapját a Bizottság szolgálatainak 2011. tavaszi előrejelzései képezik. A stabilitási program a reál-GDP 2,3 %-os növekedését jelzi előre 2011-re, amit 2012-ben lassabb, 1,8 %-os, majd 2013–2015 között átlagosan 1,5 %-os növekedés követ. A stabilitási program már 2011-ben, a Tanács által kitűzött határidő előtt két évvel a GDP 3 %-ában meghatározott referenciaérték alá kívánja szorítani a hiányt, valamint további előrelépést irányoz elő a középtávú célkitűzés – a strukturális értelemben a GDP 0,5 %-át kitevő hiány – 2014. évi elérése felé. A túlzott hiány várható megszüntetését követően a stabilitási program keretében a középtávú célkitűzés elérésére irányuló kiigazítás mértéke 2013-ban és 2014-ben nem éri el a GDP 0,5 %-át kitevő referenciaértéket. Bár az államadósság GDP-hez viszonyított aránya csaknem 10 százalékponttal emelkedett 2010-ben (3), az előrejelzések szerint 2011-től csökkenni kezd, és 2015-re a GDP 75,5 %-át teszi majd ki, így felette marad a Szerződésben meghatározott referenciaértéknek. A költségvetési előrejelzések kockázatai 2011-ben túlnyomórészt kiegyensúlyozottnak tűnnek, ezt követően azonban a teljesítmény gyengébb lehet a vártnál, mivel előfordulhat, hogy néhány megtakarítás nem az előre jelzettnek megfelelően valósul meg. Egyes intézkedések továbbra is vita tárgyát képezik (pl. az energia- és a pénzügyi tranzakciók adói), mások pedig pontosításra szorulnak (pl. hatékonyságfokozás a közigazgatásban). Ezenfelül nem zárhatók ki további, a pénzügyi piacot támogató intézkedések sem. A Bizottság legutóbbi értékelése szerint az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságával kapcsolatos kockázatok közepesnek tűnnek. |
| --- | --- |

(8)

Az 1466/97/EK rendeletnek megfelelően az aktualizált stabilitási program értékelése alapján a Tanács véleménye szerint a stabilitási program alapjául szolgáló makrogazdasági forgatókönyv 2011-re vonatkozóan óvatos, azt követően pedig megalapozott, akkor is, ha az értékelés alapját a Bizottság szolgálatainak 2011. tavaszi előrejelzései képezik. A stabilitási program a reál-GDP 2,3 %-os növekedését jelzi előre 2011-re, amit 2012-ben lassabb, 1,8 %-os, majd 2013–2015 között átlagosan 1,5 %-os növekedés követ. A stabilitási program már 2011-ben, a Tanács által kitűzött határidő előtt két évvel a GDP 3 %-ában meghatározott referenciaérték alá kívánja szorítani a hiányt, valamint további előrelépést irányoz elő a középtávú célkitűzés – a strukturális értelemben a GDP 0,5 %-át kitevő hiány – 2014. évi elérése felé. A túlzott hiány várható megszüntetését követően a stabilitási program keretében a középtávú célkitűzés elérésére irányuló kiigazítás mértéke 2013-ban és 2014-ben nem éri el a GDP 0,5 %-át kitevő referenciaértéket. Bár az államadósság GDP-hez viszonyított aránya csaknem 10 százalékponttal emelkedett 2010-ben (3), az előrejelzések szerint 2011-től csökkenni kezd, és 2015-re a GDP 75,5 %-át teszi majd ki, így felette marad a Szerződésben meghatározott referenciaértéknek. A költségvetési előrejelzések kockázatai 2011-ben túlnyomórészt kiegyensúlyozottnak tűnnek, ezt követően azonban a teljesítmény gyengébb lehet a vártnál, mivel előfordulhat, hogy néhány megtakarítás nem az előre jelzettnek megfelelően valósul meg. Egyes intézkedések továbbra is vita tárgyát képezik (pl. az energia- és a pénzügyi tranzakciók adói), mások pedig pontosításra szorulnak (pl. hatékonyságfokozás a közigazgatásban). Ezenfelül nem zárhatók ki további, a pénzügyi piacot támogató intézkedések sem. A Bizottság legutóbbi értékelése szerint az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságával kapcsolatos kockázatok közepesnek tűnnek.

| (9) | Mivel az egészségügyi rendszer közelmúltbeli reformja olyan intézkedéseket vezetett be, amelyek elsősorban 2011-ben és 2012-ben ösztönzik a kiadásnövelést, a tervezett konszolidációs pályát a további, az állami egészségügyre és a tartós ápolás-gondozásra fordított kiadások hatékonyságának növelését célzó lépések támogatnák. Ezzel egyidejűleg egy elsősorban növekedésorientált konszolidációs pálya fenntartása – többek között az oktatásra fordított kiadások megfelelő szintjének megőrzése révén – elősegítené a hosszú távú növekedési potenciál megerősítését. |
| --- | --- |

(9)

Mivel az egészségügyi rendszer közelmúltbeli reformja olyan intézkedéseket vezetett be, amelyek elsősorban 2011-ben és 2012-ben ösztönzik a kiadásnövelést, a tervezett konszolidációs pályát a további, az állami egészségügyre és a tartós ápolás-gondozásra fordított kiadások hatékonyságának növelését célzó lépések támogatnák. Ezzel egyidejűleg egy elsősorban növekedésorientált konszolidációs pálya fenntartása – többek között az oktatásra fordított kiadások megfelelő szintjének megőrzése révén – elősegítené a hosszú távú növekedési potenciál megerősítését.

| (10) | Bár az alkotmányba foglalt költségvetési szabály bevezetése, a stabilitási tanács létrehozása és a költségvetési vészhelyzet megelőzésére szolgáló korai figyelmeztető rendszer számottevően megerősítette a német költségvetési keretet, a költségvetési szabály továbbra is teljes körű végrehajtásra vár tartományi szinten. A kapcsolódó monitoring- és szankcionálási mechanizmusok további erősítése szintén javítaná az államháztartás általános hitelességét. |
| --- | --- |

(10)

Bár az alkotmányba foglalt költségvetési szabály bevezetése, a stabilitási tanács létrehozása és a költségvetési vészhelyzet megelőzésére szolgáló korai figyelmeztető rendszer számottevően megerősítette a német költségvetési keretet, a költségvetési szabály továbbra is teljes körű végrehajtásra vár tartományi szinten. A kapcsolódó monitoring- és szankcionálási mechanizmusok további erősítése szintén javítaná az államháztartás általános hitelességét.

| (11) | A válság a bankrendszer súlyos sérülékenységére világított rá. A másodrendű jelzáloghitelekbe és strukturált eszközökbe történt nemzetközi befektetéseken elszenvedett súlyos veszteségek és leírások meggyengítették néhány bank tőkealapját, és jelentős állami beavatkozást tettek szükségessé. A válság fényt derített egyes tartományi bankok gyengeségeire is – e bankokat már a válság előtt is a hatékony kockázatkezelési struktúra és az életképes üzleti modell hiánya jellemezte. A bankszektor további reformja, beleértve a tartományi bankoknak az életképes és megfelelően finanszírozott üzleti modell szükségessége miatti szerkezetátalakítását, valamint a szabályozási és felügyeleti keret megerősítését, elősegítené a pénzügyi szektor stabilitásának megőrzését, valamint biztosítaná a hazai megtakarítások hatékonyabb allokációját, mint a keresletet és beruházást alátámasztó eszközt. |
| --- | --- |

(11)

A válság a bankrendszer súlyos sérülékenységére világított rá. A másodrendű jelzáloghitelekbe és strukturált eszközökbe történt nemzetközi befektetéseken elszenvedett súlyos veszteségek és leírások meggyengítették néhány bank tőkealapját, és jelentős állami beavatkozást tettek szükségessé. A válság fényt derített egyes tartományi bankok gyengeségeire is – e bankokat már a válság előtt is a hatékony kockázatkezelési struktúra és az életképes üzleti modell hiánya jellemezte. A bankszektor további reformja, beleértve a tartományi bankoknak az életképes és megfelelően finanszírozott üzleti modell szükségessége miatti szerkezetátalakítását, valamint a szabályozási és felügyeleti keret megerősítését, elősegítené a pénzügyi szektor stabilitásának megőrzését, valamint biztosítaná a hazai megtakarítások hatékonyabb allokációját, mint a keresletet és beruházást alátámasztó eszközt.

| (12) | A német gazdaság növekedési potenciálja és strukturális versenyképessége nagymértékben a jól képzett, gyakorlott munkaerőtől függ, de – tekintettel a demográfiai fejleményekre – a munkaerő-kínálat szűkössége égetővé válhat. Ez alátámasztja a munkaerő-potenciál teljes körű kihasználásának fontosságát, ami az egyes csoportok (idősebb és női munkavállalók, alacsony képzettségűek, nem uniós állampolgárok) munkaerő-piaci részvétele előtt álló akadályok felszámolása, valamint a humántőke további fejlesztése révén érhető el. Az adóterhek (amelyek továbbra is magasak, különösen az alacsony és a közepes jövedelműek esetében) kérdésének rendezése javítaná a munkára való ösztönzést, miközben azt is lehetővé tenné, hogy a bérnövekedések nagyobb mértékben jelenjenek meg magasabb rendelkezésre álló jövedelemként és hazai keresletként. A házastársak együttes adóztatása következtében második keresők családi jövedelemadózásból eredő magas marginális adókulcsa visszafogja a munkaerő-kínálatot. A 2009-ben bevezetett „Faktorverfahren” lehetővé teszi, hogy az egyéni havi adóteher külön-külön tükrözze az egyének személyi jövedelmét, míg az éves adóteher összességében változatlan marad. Figyelemmel kell kísérni e reformnak a munkaerő-piaci részvételre gyakorolt hatásait. Ebben az összefüggésben további intézkedések lehetnek szükségesek az esetlegesen fennmaradó, foglalkoztatást visszafogó tényezők csökkentése érdekében. A gyermekgondozási létesítmények elérhetőségének további javítása ugyancsak támogatná különösen a nők még mindig alacsony teljes munkaidős munkaerő-piaci részvételét. Emellett a szakképesítéssel rendelkező személyek számának növelése javítaná az alacsony képzettségű munkavállalók munkaerő-piaci kilátásait. |
| --- | --- |

(12)

A német gazdaság növekedési potenciálja és strukturális versenyképessége nagymértékben a jól képzett, gyakorlott munkaerőtől függ, de – tekintettel a demográfiai fejleményekre – a munkaerő-kínálat szűkössége égetővé válhat. Ez alátámasztja a munkaerő-potenciál teljes körű kihasználásának fontosságát, ami az egyes csoportok (idősebb és női munkavállalók, alacsony képzettségűek, nem uniós állampolgárok) munkaerő-piaci részvétele előtt álló akadályok felszámolása, valamint a humántőke további fejlesztése révén érhető el. Az adóterhek (amelyek továbbra is magasak, különösen az alacsony és a közepes jövedelműek esetében) kérdésének rendezése javítaná a munkára való ösztönzést, miközben azt is lehetővé tenné, hogy a bérnövekedések nagyobb mértékben jelenjenek meg magasabb rendelkezésre álló jövedelemként és hazai keresletként. A házastársak együttes adóztatása következtében második keresők családi jövedelemadózásból eredő magas marginális adókulcsa visszafogja a munkaerő-kínálatot. A 2009-ben bevezetett „Faktorverfahren” lehetővé teszi, hogy az egyéni havi adóteher külön-külön tükrözze az egyének személyi jövedelmét, míg az éves adóteher összességében változatlan marad. Figyelemmel kell kísérni e reformnak a munkaerő-piaci részvételre gyakorolt hatásait. Ebben az összefüggésben további intézkedések lehetnek szükségesek az esetlegesen fennmaradó, foglalkoztatást visszafogó tényezők csökkentése érdekében. A gyermekgondozási létesítmények elérhetőségének további javítása ugyancsak támogatná különösen a nők még mindig alacsony teljes munkaidős munkaerő-piaci részvételét. Emellett a szakképesítéssel rendelkező személyek számának növelése javítaná az alacsony képzettségű munkavállalók munkaerő-piaci kilátásait.

| (13) | Németország nemrégiben nagy horderejű döntéseket hozott jövőbeli energiaszerkezetéről. Az energiaügyi koncepció végrehajtása az energiakínálat alapvető változását vonja maga után, rövid és hosszú távon pedig hatással lesz az energiaárakra és a német gazdaság versenyképességére. Ezért az energiaügyi koncepció végrehajtása során a hatékony energiafelhasználáson, a költséghatékony támogatási programokon, a megújuló energia elégséges villamosenergia-hálózatain, valamint a versenyképes energiapiacokon alapuló költséghatékonyságnak kell vezető alapelvként érvényesülnie. |
| --- | --- |

(13)

Németország nemrégiben nagy horderejű döntéseket hozott jövőbeli energiaszerkezetéről. Az energiaügyi koncepció végrehajtása az energiakínálat alapvető változását vonja maga után, rövid és hosszú távon pedig hatással lesz az energiaárakra és a német gazdaság versenyképességére. Ezért az energiaügyi koncepció végrehajtása során a hatékony energiafelhasználáson, a költséghatékony támogatási programokon, a megújuló energia elégséges villamosenergia-hálózatain, valamint a versenyképes energiapiacokon alapuló költséghatékonyságnak kell vezető alapelvként érvényesülnie.

| (14) | A verseny fokozása a szolgáltatási szektorban ösztönözné a termelékenységnövekedést, és támogatná a hazai keresletet. A szolgáltatási szektor dinamikusabb növekedése hozzájárulhat a németországi kereslet és kínálat alapjának szélesítéséhez. Az elmúlt években a szolgáltatási irányelv végrehajtásának köszönhetően tapasztalt számottevő fejlődés ellenére van tere a vállalkozások piacra történő be- és onnan való kilépése előtt álló korlátok további csökkentésének –, elsősorban a licenciák és engedélyek rendszerének további egyszerűsítése révén –, valamint egyes szakmai szolgáltatások gyakorlására vonatkozó szabályozás egyszerűsítésének. Felül lehetne vizsgálni bizonyos kisiparosszakmákra vonatkozó szabályozás indokoltságát és megfelelőségét. Javítani lehet a hálózatos iparágakban nyújtott szolgáltatásokat, különösen a vasúti ágazaton belüli versenyt. A szövetségi hálózati ügynökség (Bundesnetzagentur) felügyeleti szerepének megerősítése és az értékesítési és jegyinfrastruktúra versenytársak előtti megnyitása rövid távon ösztönözné a versenyt. |
| --- | --- |

(14)

A verseny fokozása a szolgáltatási szektorban ösztönözné a termelékenységnövekedést, és támogatná a hazai keresletet. A szolgáltatási szektor dinamikusabb növekedése hozzájárulhat a németországi kereslet és kínálat alapjának szélesítéséhez. Az elmúlt években a szolgáltatási irányelv végrehajtásának köszönhetően tapasztalt számottevő fejlődés ellenére van tere a vállalkozások piacra történő be- és onnan való kilépése előtt álló korlátok további csökkentésének –, elsősorban a licenciák és engedélyek rendszerének további egyszerűsítése révén –, valamint egyes szakmai szolgáltatások gyakorlására vonatkozó szabályozás egyszerűsítésének. Felül lehetne vizsgálni bizonyos kisiparosszakmákra vonatkozó szabályozás indokoltságát és megfelelőségét. Javítani lehet a hálózatos iparágakban nyújtott szolgáltatásokat, különösen a vasúti ágazaton belüli versenyt. A szövetségi hálózati ügynökség (Bundesnetzagentur) felügyeleti szerepének megerősítése és az értékesítési és jegyinfrastruktúra versenytársak előtti megnyitása rövid távon ösztönözné a versenyt.

| (15) | Az oktatási és képzési rendszer minőségének és hozzáférhetőségének javítására irányuló további reformok kulcsfontosságúak lesznek a megfelelően képzett munkaerő-kínálat biztosításához, figyelembe véve többek közt a demográfia alakulását is. Az előrejelzések szerint elsősorban a közepesen és magasan képzett munkaerőből lesz hiány, különösen a matematika, a tudományok és a technológia területén. Az iskolai végzettséget szerző fiatalok aránya Németországban mind a felsőközépfokú, mind a felsőfokú oktatás tekintetében elmarad az uniós átlagtól. Az iskola előtti nevelési létesítmények és az egész napos iskolák rendelkezésre állásának javítása, valamint az iskolarendszer egyes ágai közötti váltás megkönnyítése javítaná az oktatási eredményeket. |
| --- | --- |

(15)

Az oktatási és képzési rendszer minőségének és hozzáférhetőségének javítására irányuló további reformok kulcsfontosságúak lesznek a megfelelően képzett munkaerő-kínálat biztosításához, figyelembe véve többek közt a demográfia alakulását is. Az előrejelzések szerint elsősorban a közepesen és magasan képzett munkaerőből lesz hiány, különösen a matematika, a tudományok és a technológia területén. Az iskolai végzettséget szerző fiatalok aránya Németországban mind a felsőközépfokú, mind a felsőfokú oktatás tekintetében elmarad az uniós átlagtól. Az iskola előtti nevelési létesítmények és az egész napos iskolák rendelkezésre állásának javítása, valamint az iskolarendszer egyes ágai közötti váltás megkönnyítése javítaná az oktatási eredményeket.

| (16) | Németország számos vállalást tett az Euro Plusz Paktum keretében. A költségvetési oldalon a kötelezettségvállalások értelmében a túlzott hiány megszüntetése már 2011 során megtörténik, és 2011 és 2012 során széles mozgástérrel elérik a nemzeti költségvetési szabály által meghatározott célokat. A pénzügyi stabilitás megerősítése érdekében az intézkedések között szerepel a tőkepiac hatékony szabályozása és felügyelete. A foglalkoztatási intézkedések a munkaerő-piaci részvételre (az aktív munkaerő-piaci eszközök reformja, a külföldi képzettséggel rendelkező szakemberek és a migránsok integrálásának javítása) és az oktatásra (Grundbildungspakt, alapvető oktatási paktum) összpontosítanak. A versenyképességi intézkedések a hálózatos iparágakra, az energiaügyre és a szolgáltatási szektorra (pl. a piac átláthatóságát felügyelő hivatal a villamosenergia- és a gázágazatban, elektromobilitási program és a közlekedési infrastruktúra támogatásának fokozása), valamint az oktatásra (pl. kiválósági kezdeményezés a főiskolák népszerűsítésére, az egyetemi paktum finanszírozása) összpontosítanak. E kötelezettségvállalások a Paktum négy területét érintik. Nagymértékben tükrözik a stabilitási programban és a nemzeti reformprogramban szereplő átfogóbb reformmenetrendet. Mindazonáltal a Paktum szerinti vállalásokból több szakpolitikai terület kimarad (pl. a tartományi bankok szerkezetátalakítása vagy a munka adóterhe), vagy csak érintőlegesen kerül szóba (a szolgáltatási ágazat és a hálózatos iparágak megnyitása a nagyobb verseny előtt). Az Euro Plusz Paktum kötelezettségvállalásait értékelték, és azok figyelembevételre kerültek az ajánlásokban. |
| --- | --- |

(16)

Németország számos vállalást tett az Euro Plusz Paktum keretében. A költségvetési oldalon a kötelezettségvállalások értelmében a túlzott hiány megszüntetése már 2011 során megtörténik, és 2011 és 2012 során széles mozgástérrel elérik a nemzeti költségvetési szabály által meghatározott célokat. A pénzügyi stabilitás megerősítése érdekében az intézkedések között szerepel a tőkepiac hatékony szabályozása és felügyelete. A foglalkoztatási intézkedések a munkaerő-piaci részvételre (az aktív munkaerő-piaci eszközök reformja, a külföldi képzettséggel rendelkező szakemberek és a migránsok integrálásának javítása) és az oktatásra (Grundbildungspakt, alapvető oktatási paktum) összpontosítanak. A versenyképességi intézkedések a hálózatos iparágakra, az energiaügyre és a szolgáltatási szektorra (pl. a piac átláthatóságát felügyelő hivatal a villamosenergia- és a gázágazatban, elektromobilitási program és a közlekedési infrastruktúra támogatásának fokozása), valamint az oktatásra (pl. kiválósági kezdeményezés a főiskolák népszerűsítésére, az egyetemi paktum finanszírozása) összpontosítanak. E kötelezettségvállalások a Paktum négy területét érintik. Nagymértékben tükrözik a stabilitási programban és a nemzeti reformprogramban szereplő átfogóbb reformmenetrendet. Mindazonáltal a Paktum szerinti vállalásokból több szakpolitikai terület kimarad (pl. a tartományi bankok szerkezetátalakítása vagy a munka adóterhe), vagy csak érintőlegesen kerül szóba (a szolgáltatási ágazat és a hálózatos iparágak megnyitása a nagyobb verseny előtt). Az Euro Plusz Paktum kötelezettségvállalásait értékelték, és azok figyelembevételre kerültek az ajánlásokban.

| (17) | A Bizottság értékelte Németország stabilitási programját és nemzeti reformprogramját, valamint az Euro Plusz Paktum keretében tett vállalásait. Figyelembe vette nemcsak a programok Németország fenntartható költségvetési és társadalmi-gazdasági politikája szempontjából mutatott jelentőségét, hanem azt is, hogy megfelelnek-e az uniós szabályoknak és iránymutatásoknak, tekintve, hogy a jövőbeli nemzeti döntéseknél uniós szempontok beépítésével kell megerősíteni az Unió átfogó gazdasági kormányzását. Ennek fényében a Bizottság úgy véli, hogy a német költségvetési stratégiát a terveknek megfelelően végre kell hajtani. Ezt követően szintén gondoskodni kell a középtávú célkitűzés felé tett, megfelelő strukturális kiigazítási erőfeszítésről, a növekedést ösztönző konszolidációs pályát fenntartva. A 2011-ben és 2012-ben hozandó további lépéseknek a pénzügyi rendszer stabilitásának biztosítására (pl. a tartományi bankok szerkezetátalakítása révén), valamint a növekedés hazai forrásainak megerősítésére kell összpontosítaniuk, a munkaerő-piaci részvételnek a munkaerő adóterheinek csökkentése révén történő növelésével, az oktatás hozzáférhetőségének és minőségének javításával, valamint a szolgáltatási szektor, az iparok és szakmák, továbbá a hálózatos iparágak élesebb verseny előtti megnyitásával. |
| --- | --- |

(17)

A Bizottság értékelte Németország stabilitási programját és nemzeti reformprogramját, valamint az Euro Plusz Paktum keretében tett vállalásait. Figyelembe vette nemcsak a programok Németország fenntartható költségvetési és társadalmi-gazdasági politikája szempontjából mutatott jelentőségét, hanem azt is, hogy megfelelnek-e az uniós szabályoknak és iránymutatásoknak, tekintve, hogy a jövőbeli nemzeti döntéseknél uniós szempontok beépítésével kell megerősíteni az Unió átfogó gazdasági kormányzását. Ennek fényében a Bizottság úgy véli, hogy a német költségvetési stratégiát a terveknek megfelelően végre kell hajtani. Ezt követően szintén gondoskodni kell a középtávú célkitűzés felé tett, megfelelő strukturális kiigazítási erőfeszítésről, a növekedést ösztönző konszolidációs pályát fenntartva. A 2011-ben és 2012-ben hozandó további lépéseknek a pénzügyi rendszer stabilitásának biztosítására (pl. a tartományi bankok szerkezetátalakítása révén), valamint a növekedés hazai forrásainak megerősítésére kell összpontosítaniuk, a munkaerő-piaci részvételnek a munkaerő adóterheinek csökkentése révén történő növelésével, az oktatás hozzáférhetőségének és minőségének javításával, valamint a szolgáltatási szektor, az iparok és szakmák, továbbá a hálózatos iparágak élesebb verseny előtti megnyitásával.

| (18) | Ezen értékelés fényében és figyelembe véve a 2009. december 2-i, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 126. cikkének (7) bekezdése szerinti tanácsi ajánlást, a Tanács megvizsgálta Németország 2011. évi aktualizált stabilitási programját, és arról alkotott véleményét (4) az alábbi ajánlás és különösen annak (1) pontja tükrözi. Figyelembe véve az Európai Tanács 2011. március 25-i következtetéseit, a Tanács megvizsgálta Németország nemzeti reformprogramját, |
| --- | --- |

(18)

Ezen értékelés fényében és figyelembe véve a 2009. december 2-i, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 126. cikkének (7) bekezdése szerinti tanácsi ajánlást, a Tanács megvizsgálta Németország 2011. évi aktualizált stabilitási programját, és arról alkotott véleményét (4) az alábbi ajánlás és különösen annak (1) pontja tükrözi. Figyelembe véve az Európai Tanács 2011. március 25-i következtetéseit, a Tanács megvizsgálta Németország nemzeti reformprogramját,

AJÁNLJA, HOGY Németország a 2011–2012 közötti időszakon belül tegyen intézkedéseket a következők érdekében:

| 1. | A terveknek megfelelően hajtsa végre a 2012. évre és az azt követő időszakra vonatkozó költségvetési stratégiát, és ezzel állítsa csökkenő pályára az államadósság magas arányát, összhangban a túlzott hiány esetén követendő eljárás keretében tett tanácsi ajánlásokkal. Ezt követően gondoskodjon a középtávú célkitűzés felé tett, megfelelő strukturális kiigazítási erőfeszítésről. Fejezze be a költségvetési szabály tartományi szintű végrehajtását, és erősítse tovább a megfelelő monitoring- és szankcionálási mechanizmusokat. Tartsa fenn a növekedést ösztönző konszolidációs pályát, mindenekelőtt az oktatásra fordított kiadások megfelelő szintjének megőrzése, valamint az egészségügyre és a tartós ápolásra-gondozásra fordított állami kiadások hatékonyságának növelése révén. |
| --- | --- |

1.

A terveknek megfelelően hajtsa végre a 2012. évre és az azt követő időszakra vonatkozó költségvetési stratégiát, és ezzel állítsa csökkenő pályára az államadósság magas arányát, összhangban a túlzott hiány esetén követendő eljárás keretében tett tanácsi ajánlásokkal. Ezt követően gondoskodjon a középtávú célkitűzés felé tett, megfelelő strukturális kiigazítási erőfeszítésről. Fejezze be a költségvetési szabály tartományi szintű végrehajtását, és erősítse tovább a megfelelő monitoring- és szankcionálási mechanizmusokat. Tartsa fenn a növekedést ösztönző konszolidációs pályát, mindenekelőtt az oktatásra fordított kiadások megfelelő szintjének megőrzése, valamint az egészségügyre és a tartós ápolásra-gondozásra fordított állami kiadások hatékonyságának növelése révén.

| 2. | Kezelje a pénzügyi szektor gyenge pontjait, mindenekelőtt a megfelelően finanszírozott életképes üzleti modellt igénylő tartományi bankok szerkezetátalakítása révén. |
| --- | --- |

2.

Kezelje a pénzügyi szektor gyenge pontjait, mindenekelőtt a megfelelően finanszírozott életképes üzleti modellt igénylő tartományi bankok szerkezetátalakítása révén.

| 3. | Fokozza a munkaerő-piaci részvételt az oktatási és képzési rendszerekhez való méltányos hozzáférés javításával, és azáltal, hogy lépéseket tesz a magas adóterhek költségvetési szempontból semleges módon történő csökkentése érdekében, valamint javítsa a foglalkoztatás ösztönzését az alacsony jövedelmi kilátással rendelkezők tekintetében. Növelje az egész napos gyermekgondozási létesítmények és az egész napos iskolák számát. Közelebbről kövesse figyelemmel a közelmúltbéli, a második keresőket munkától visszatartó adózási elemeket csökkentő reform hatásait, és hozzon további intézkedéseket, ha maradnak további csökkentő tényezők. |
| --- | --- |

3.

Fokozza a munkaerő-piaci részvételt az oktatási és képzési rendszerekhez való méltányos hozzáférés javításával, és azáltal, hogy lépéseket tesz a magas adóterhek költségvetési szempontból semleges módon történő csökkentése érdekében, valamint javítsa a foglalkoztatás ösztönzését az alacsony jövedelmi kilátással rendelkezők tekintetében. Növelje az egész napos gyermekgondozási létesítmények és az egész napos iskolák számát. Közelebbről kövesse figyelemmel a közelmúltbéli, a második keresőket munkától visszatartó adózási elemeket csökkentő reform hatásait, és hozzon további intézkedéseket, ha maradnak további csökkentő tényezők.

| 4. | Számolja fel a bizonyos szabad foglalkozásokat és a kisiparosokat érintő indokolatlan korlátozásokat. A hálózatos iparágakban folyó verseny fokozása érdekében erősítse meg a Bundesnetzagentur felügyeleti szerepét a vasúti szektorban, és a bejelentett nemzeti energiaügyi koncepció keretében összpontosítson a megújuló energiáról szóló törvény hosszú távú költséghatékonyságának javítására, az energiatermelés és -elosztás eredményes függetlenségének biztosítására és a határokon átnyúló összekapcsolások javítására. |
| --- | --- |

4.

Számolja fel a bizonyos szabad foglalkozásokat és a kisiparosokat érintő indokolatlan korlátozásokat. A hálózatos iparágakban folyó verseny fokozása érdekében erősítse meg a Bundesnetzagentur felügyeleti szerepét a vasúti szektorban, és a bejelentett nemzeti energiaügyi koncepció keretében összpontosítson a megújuló energiáról szóló törvény hosszú távú költséghatékonyságának javítására, az energiatermelés és -elosztás eredményes függetlenségének biztosítására és a határokon átnyúló összekapcsolások javítására.

Kelt Brüsszelben, 2011. július 12-én.

a Tanács részéről

az elnök

J. VINCENT-ROSTOWSKI

---

(1)  HL L 209., 1997.8.2., 1. o.

1

(2)  A 2011. évre érvényben tartotta a tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó iránymutatásokról szóló, 2011. május 19-i 2011/308/EU tanácsi határozat (HL L 138., 2011.5.26., 56. o.).

2

(3)  A 2010. évi ugrás elsősorban annak volt betudható, hogy két bajba jutott bank is az államháztartási szektorba besorolt „rossz bankjába” helyezte át értékvesztett eszközeit. A pénzügyi válságkezelési struktúrák számviteli szabályairól szóló Eurostat-iránymutatással összhangban a „rossz bankok” megfelelő kötelezettségei közvetlen hatással voltak az adósságszintre.

3

(4)  Az 1466/97/EK rendelet 5. cikkének (3) bekezdésében előírtaknak megfelelően.

4

---

| 19.7.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 212/13 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 212/13

---

A TANÁCS AJÁNLÁSA

(2011. július 12.)

Hollandia 2011. évi nemzeti reformprogramjáról és a Hollandia 2011–2015 közötti időszakra vonatkozó aktualizált stabilitási programjáról szóló tanácsi véleményről

2011/C 212/04

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 121. cikke (2) bekezdésére és 148. cikke (4) bekezdésére,

tekintettel a költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló, 1997. július 7-i 1466/97/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 5. cikke (3) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság ajánlására,

tekintettel az Európai Tanács következtetéseire,

tekintettel a Foglalkoztatási Bizottság véleményére,

a Gazdasági és Pénzügyi Bizottsággal folytatott konzultációt követően,

mivel:

| (1) | Az Európai Tanács 2010. március 26-án jóváhagyta a Bizottság „Európa 2020” elnevezésű, a foglalkoztatást és növekedést célzó új stratégia elindításáról szóló javaslatát, amely stratégia a gazdaságpolitikák fokozott összehangolása révén azokra a kulcsfontosságú területekre összpontosít, amelyeken fellépésre van szükség annak érdekében, hogy Európa növelhesse a fenntartható növekedés és a versenyképesség területén rejlő lehetőségeit. |
| --- | --- |

(1)

Az Európai Tanács 2010. március 26-án jóváhagyta a Bizottság „Európa 2020” elnevezésű, a foglalkoztatást és növekedést célzó új stratégia elindításáról szóló javaslatát, amely stratégia a gazdaságpolitikák fokozott összehangolása révén azokra a kulcsfontosságú területekre összpontosít, amelyeken fellépésre van szükség annak érdekében, hogy Európa növelhesse a fenntartható növekedés és a versenyképesség területén rejlő lehetőségeit.

| (2) | A Tanács 2010. július 13-án elfogadta a tagállamok és az Unió gazdaságpolitikáira vonatkozó átfogó iránymutatásokról szóló ajánlást (2010–2014), 2010. október 21-én pedig elfogadta a tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó iránymutatásokról szóló határozatot (2), amelyek együtt alkotják az „integrált iránymutatásokat”. A tagállamok felkérést kaptak, hogy nemzeti gazdaság- és foglalkoztatáspolitikájukban vegyék figyelembe az integrált iránymutatásokat. |
| --- | --- |

(2)

A Tanács 2010. július 13-án elfogadta a tagállamok és az Unió gazdaságpolitikáira vonatkozó átfogó iránymutatásokról szóló ajánlást (2010–2014), 2010. október 21-én pedig elfogadta a tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó iránymutatásokról szóló határozatot (2), amelyek együtt alkotják az „integrált iránymutatásokat”. A tagállamok felkérést kaptak, hogy nemzeti gazdaság- és foglalkoztatáspolitikájukban vegyék figyelembe az integrált iránymutatásokat.

| (3) | A Bizottság 2011. január 12-én elfogadta az első éves növekedési jelentést, amely az Európa 2020 stratégiára épülve az EU-ban követett gazdasági kormányzás új ciklusának kezdetét jelenti, és elindítja az előzetes és integrált gazdaságpolitikai koordináció első európai szemeszterét. |
| --- | --- |

(3)

A Bizottság 2011. január 12-én elfogadta az első éves növekedési jelentést, amely az Európa 2020 stratégiára épülve az EU-ban követett gazdasági kormányzás új ciklusának kezdetét jelenti, és elindítja az előzetes és integrált gazdaságpolitikai koordináció első európai szemeszterét.

| (4) | Az Európai Tanács 2011. március 25-én (a Tanács 2011. február 15-i és március 7-i következtetéseivel összhangban és a Bizottság éves növekedési jelentésének fényében) jóváhagyta a költségvetési konszolidáció és a strukturális reformok prioritásait. Hangsúlyozta, hogy elsőbbséget élvez majd a költségvetések megszilárdítása, a költségvetési fenntarthatóság helyreállítása és a munkanélküliség munkaerő-piaci reformokkal való csökkentése, valamint az, hogy az Unió újabb erőfeszítéseket tegyen a növekedés felgyorsítása érdekében. Felszólította a tagállamokat, hogy ezeket a prioritásokat konkrét intézkedések formájában építsék majd be stabilitási vagy konvergenciaprogramjukba, valamint nemzeti reformprogramjukba. |
| --- | --- |

(4)

Az Európai Tanács 2011. március 25-én (a Tanács 2011. február 15-i és március 7-i következtetéseivel összhangban és a Bizottság éves növekedési jelentésének fényében) jóváhagyta a költségvetési konszolidáció és a strukturális reformok prioritásait. Hangsúlyozta, hogy elsőbbséget élvez majd a költségvetések megszilárdítása, a költségvetési fenntarthatóság helyreállítása és a munkanélküliség munkaerő-piaci reformokkal való csökkentése, valamint az, hogy az Unió újabb erőfeszítéseket tegyen a növekedés felgyorsítása érdekében. Felszólította a tagállamokat, hogy ezeket a prioritásokat konkrét intézkedések formájában építsék majd be stabilitási vagy konvergenciaprogramjukba, valamint nemzeti reformprogramjukba.

| (5) | Az Európai Tanács 2011. március 25-én arra is felkérte az Euró Plusz Paktumban részt vevő tagállamokat, hogy vállalásaikat kellő időben nyújtsák be ahhoz, hogy azokat stabilitási vagy konvergenciaprogramjukba, valamint nemzeti reformprogramjukba beépíthessék. |
| --- | --- |

(5)

Az Európai Tanács 2011. március 25-én arra is felkérte az Euró Plusz Paktumban részt vevő tagállamokat, hogy vállalásaikat kellő időben nyújtsák be ahhoz, hogy azokat stabilitási vagy konvergenciaprogramjukba, valamint nemzeti reformprogramjukba beépíthessék.

| (6) | Hollandia 2011. április 29-én benyújtotta a 2011–2015 közötti időszakra vonatkozó, 2011. évi aktualizált stabilitási programját, valamint 2011. évi nemzeti reformprogramját. A kapcsolódási pontok figyelembevétele érdekében a két program értékelésére egyidejűleg került sor. |
| --- | --- |

(6)

Hollandia 2011. április 29-én benyújtotta a 2011–2015 közötti időszakra vonatkozó, 2011. évi aktualizált stabilitási programját, valamint 2011. évi nemzeti reformprogramját. A kapcsolódási pontok figyelembevétele érdekében a két program értékelésére egyidejűleg került sor.

| (7) | A korábbi erős teljesítmény ellenére a válság kibontakozásakor az igen nyitott holland gazdaság jelentős károkat szenvedett: a reál-GDP 2009-ben majdnem 4 %-kal szűkült. Az élénkülés 2009 második felében kezdődött a külső kereslet megindulásával, és 2010 első felében jött lendületbe, ami 1,8 %-os GDP-növekedést eredményezett. A válság munkaerőpiacra gyakorolt hatása viszonylag visszafogott volt. A munkanélküliség várhatóan fokozatosan csökken a következő két évben, a 2010. évi 4,5 %-ról 4 %-ra 2012-ben. A válság súlyosan érintette a holland államháztartást, aminek következtében az államháztartási hiány 2009-ben a GDP 5,5 %-ára, 2010-ben pedig 5,4 %-ára emelkedett. A pénzügyi intézmények támogatására és a pénzügyi piacok stabilizálására irányuló kormányzati műveletekből adódóan az államadósság mértéke GDP-arányosan 15 százalékponttal emelkedett, és 2009-ben elérte a GDP 60,8 %-át. |
| --- | --- |

(7)

A korábbi erős teljesítmény ellenére a válság kibontakozásakor az igen nyitott holland gazdaság jelentős károkat szenvedett: a reál-GDP 2009-ben majdnem 4 %-kal szűkült. Az élénkülés 2009 második felében kezdődött a külső kereslet megindulásával, és 2010 első felében jött lendületbe, ami 1,8 %-os GDP-növekedést eredményezett. A válság munkaerőpiacra gyakorolt hatása viszonylag visszafogott volt. A munkanélküliség várhatóan fokozatosan csökken a következő két évben, a 2010. évi 4,5 %-ról 4 %-ra 2012-ben. A válság súlyosan érintette a holland államháztartást, aminek következtében az államháztartási hiány 2009-ben a GDP 5,5 %-ára, 2010-ben pedig 5,4 %-ára emelkedett. A pénzügyi intézmények támogatására és a pénzügyi piacok stabilizálására irányuló kormányzati műveletekből adódóan az államadósság mértéke GDP-arányosan 15 százalékponttal emelkedett, és 2009-ben elérte a GDP 60,8 %-át.

| (8) | Az 1466/97/EK rendeletnek megfelelően az aktualizált stabilitási program értékelése alapján a Tanács véleménye szerint a stabilitási programban bemutatott költségvetési előrejelzéseket alátámasztó makrogazdasági forgatókönyv megalapozott. A stabilitási program 2011-re és 2012-re valamivel óvatosabb növekedési feltételezéseken alapul, mint a Bizottság szolgálatainak 2011. tavaszi előrejelzése. A stabilitási programban tervezettek szerint az államháztartási hiány 2012-ben – a túlzott hiány esetén követendő eljárásban meghatározott határidőnél egy évvel korábban – a 3 %-os referenciaérték alá csökken. A stabilitási programban szereplő adatok alapján a GDP 0,5 %-át kitevő strukturális hiányban meghatározott középtávú célkitűzést majdnem elérik a stabilitásiprogram-időszak végére, mivel a Bizottság szolgálatai által számított strukturális egyenleg 2015-ben a GDP – 0,8 %-a lesz. A költségvetési stratégiát 2015-ig teljes mértékben alátámasztják a kellően konkrét intézkedések, bár végrehajtásukhoz némi kockázat társul, főként az egészségügyi túlköltekezések ellensúlyozására és a helyi önkormányzati kiadások ellenőrzésére irányuló képesség tekintetében. A 2011–2013 közötti időszakban az átlagos éves költségvetési kiigazítás a GDP 0,75 %-a, összhangban a túlzotthiány-eljárás keretében 2009. december 2-án tett tanácsi ajánlással. A túlzott hiány megszüntetésének határidejét követő években (2014 és 2015) az újraszámított strukturális egyenleg 2014-ben 0,25 %-kal, 2015-ben 0,5 %-kal javul, ezáltal elmarad a strukturális egyenlegnek a középtávú célkitűzés eléréséhez szükséges 0,5 %-os javulásától. |
| --- | --- |

(8)

Az 1466/97/EK rendeletnek megfelelően az aktualizált stabilitási program értékelése alapján a Tanács véleménye szerint a stabilitási programban bemutatott költségvetési előrejelzéseket alátámasztó makrogazdasági forgatókönyv megalapozott. A stabilitási program 2011-re és 2012-re valamivel óvatosabb növekedési feltételezéseken alapul, mint a Bizottság szolgálatainak 2011. tavaszi előrejelzése. A stabilitási programban tervezettek szerint az államháztartási hiány 2012-ben – a túlzott hiány esetén követendő eljárásban meghatározott határidőnél egy évvel korábban – a 3 %-os referenciaérték alá csökken. A stabilitási programban szereplő adatok alapján a GDP 0,5 %-át kitevő strukturális hiányban meghatározott középtávú célkitűzést majdnem elérik a stabilitásiprogram-időszak végére, mivel a Bizottság szolgálatai által számított strukturális egyenleg 2015-ben a GDP – 0,8 %-a lesz. A költségvetési stratégiát 2015-ig teljes mértékben alátámasztják a kellően konkrét intézkedések, bár végrehajtásukhoz némi kockázat társul, főként az egészségügyi túlköltekezések ellensúlyozására és a helyi önkormányzati kiadások ellenőrzésére irányuló képesség tekintetében. A 2011–2013 közötti időszakban az átlagos éves költségvetési kiigazítás a GDP 0,75 %-a, összhangban a túlzotthiány-eljárás keretében 2009. december 2-án tett tanácsi ajánlással. A túlzott hiány megszüntetésének határidejét követő években (2014 és 2015) az újraszámított strukturális egyenleg 2014-ben 0,25 %-kal, 2015-ben 0,5 %-kal javul, ezáltal elmarad a strukturális egyenlegnek a középtávú célkitűzés eléréséhez szükséges 0,5 %-os javulásától.

| (9) | A holland hatóságok által tervezett és végrehajtott, az alaphelyzethez képest a strukturálisprogram-időszak végére (2015) a GDP megközelítőleg 3 %-át kitevő költségvetési konszolidáció erőteljesen a nagyrészt strukturális kiadáscsökkentésekre hagyatkozik. Az ebből eredő kiigazítási pálya alapján az államháztartási hiány a 2011-ben a GDP 3,8 %-át kitevő értékről 2012-ben a GDP 2,4 %-ára csökken, majd a 2013–2015 közötti időszakban évente 0,5 %-os lépésekben tovább esik. Hollandia szilárdan elkötelezett a célok elérésére iránt. Ha a növekedést fokozó szakpolitikai területeket, például az oktatást megóvják a kiadáscsökkentésektől, azzal elkerülhető lenne a jövőbeli gazdasági növekedési potenciál akadályozása, és hozzájárulna a túlzott hiány fenntartható korrekciójához. |
| --- | --- |

(9)

A holland hatóságok által tervezett és végrehajtott, az alaphelyzethez képest a strukturálisprogram-időszak végére (2015) a GDP megközelítőleg 3 %-át kitevő költségvetési konszolidáció erőteljesen a nagyrészt strukturális kiadáscsökkentésekre hagyatkozik. Az ebből eredő kiigazítási pálya alapján az államháztartási hiány a 2011-ben a GDP 3,8 %-át kitevő értékről 2012-ben a GDP 2,4 %-ára csökken, majd a 2013–2015 közötti időszakban évente 0,5 %-os lépésekben tovább esik. Hollandia szilárdan elkötelezett a célok elérésére iránt. Ha a növekedést fokozó szakpolitikai területeket, például az oktatást megóvják a kiadáscsökkentésektől, azzal elkerülhető lenne a jövőbeli gazdasági növekedési potenciál akadályozása, és hozzájárulna a túlzott hiány fenntartható korrekciójához.

| (10) | A rövid távú konszolidáció mellett az egyik fő kihívás az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságának javítása, amelyet negatívan befolyásol az idősödő népességgel kapcsolatos kiadások erőteljes növekedése. Az idősödés hosszú távú költsége egyértelműen meghaladja az uniós átlagot, főként tartós ápolás-gondozás és a nyugdíjak terén. A tartós ápolás-gondozás kiadásainak várható növekedése a legmagasabb Európában, amint az a Bizottság idősödésről szóló 2009. évi jelentéséből kiderül. Ennek fő oka az, hogy létezik a hivatalos tartós ápolás-gondozás egy már átfogó rendszere (például a személyi gondozást, betegápolást, segítséget, intézményi kezelést és tartózkodást lefedő állami hosszú távú biztosítás), míg a nem hivatalos ápolás szerepe korlátozott Hollandiában. A Bizottság legutóbbi értékelése szerint az államháztartás hosszútávú fenntarthatóságára vonatkozó kockázatok magasnak tűnnek. A konszolidációs tervén túl a holland kormány olyan intézkedéseket nyújtott be a parlamenthez, amelyek a hosszútávú fenntarthatóságot szolgálják, ideértve a még el nem fogadott, a törvényes nyugdíjkorhatár felemelésére vonatkozó intézkedést. |
| --- | --- |

(10)

A rövid távú konszolidáció mellett az egyik fő kihívás az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságának javítása, amelyet negatívan befolyásol az idősödő népességgel kapcsolatos kiadások erőteljes növekedése. Az idősödés hosszú távú költsége egyértelműen meghaladja az uniós átlagot, főként tartós ápolás-gondozás és a nyugdíjak terén. A tartós ápolás-gondozás kiadásainak várható növekedése a legmagasabb Európában, amint az a Bizottság idősödésről szóló 2009. évi jelentéséből kiderül. Ennek fő oka az, hogy létezik a hivatalos tartós ápolás-gondozás egy már átfogó rendszere (például a személyi gondozást, betegápolást, segítséget, intézményi kezelést és tartózkodást lefedő állami hosszú távú biztosítás), míg a nem hivatalos ápolás szerepe korlátozott Hollandiában. A Bizottság legutóbbi értékelése szerint az államháztartás hosszútávú fenntarthatóságára vonatkozó kockázatok magasnak tűnnek. A konszolidációs tervén túl a holland kormány olyan intézkedéseket nyújtott be a parlamenthez, amelyek a hosszútávú fenntarthatóságot szolgálják, ideértve a még el nem fogadott, a törvényes nyugdíjkorhatár felemelésére vonatkozó intézkedést.

| (11) | A holland munkaerőpiacot a viszonylag magas részvételi arány, az egy ledolgozott órára jutó magas termelékenység és az alacsony munkanélküliség jellemzi. Mindazonáltal a munkaerőpiac számára az jelenti a fő kihívást, hogy fokozza az érintetlen munkaerő-potenciál kihasználását, különösen a munkaképes korú népesség idősödés következtében várható csökkenésének ellensúlyozása érdekében. Az egy évben átlagosan ledolgozott órák száma a legalacsonyabb az EU-ban, amit az elérhető legfrissebb adatok megerősítenek. A ledolgozott órák alacsony száma a részmunkaidőben dolgozó emberek, főként nők nagy arányából ered, és személyes preferenciákat tükröz, de a munkaerőpiacra való belépéstől vagy a ledolgozott órák számának növelésétől visszatartó pénzügyi tényezők is szerepet játszanak. Jelenleg a második keresőket a munkaerő-piaci belépéstől vagy több óra ledolgozásától visszatartó fő tényező Hollandiában a második jövedelemre alkalmazott magas határadókulcs, amely néhány esetben 80 % feletti is lehet, többek között az általános adókedvezmény és a jövedelemtől függő juttatások, például a családi pótlék csökkentése következtében. |
| --- | --- |

(11)

A holland munkaerőpiacot a viszonylag magas részvételi arány, az egy ledolgozott órára jutó magas termelékenység és az alacsony munkanélküliség jellemzi. Mindazonáltal a munkaerőpiac számára az jelenti a fő kihívást, hogy fokozza az érintetlen munkaerő-potenciál kihasználását, különösen a munkaképes korú népesség idősödés következtében várható csökkenésének ellensúlyozása érdekében. Az egy évben átlagosan ledolgozott órák száma a legalacsonyabb az EU-ban, amit az elérhető legfrissebb adatok megerősítenek. A ledolgozott órák alacsony száma a részmunkaidőben dolgozó emberek, főként nők nagy arányából ered, és személyes preferenciákat tükröz, de a munkaerőpiacra való belépéstől vagy a ledolgozott órák számának növelésétől visszatartó pénzügyi tényezők is szerepet játszanak. Jelenleg a második keresőket a munkaerő-piaci belépéstől vagy több óra ledolgozásától visszatartó fő tényező Hollandiában a második jövedelemre alkalmazott magas határadókulcs, amely néhány esetben 80 % feletti is lehet, többek között az általános adókedvezmény és a jövedelemtől függő juttatások, például a családi pótlék csökkentése következtében.

| (12) | Az aktív munkaerő-piaci intézkedések végrehajtása láthatóan nem hozott pozitív eredményt a részleges fogyatékkal élők és a tartósan munkanélküliek növekvő és heterogén csoportja számára, akik a strukturális munkanélküliség növekvő kockázatával szembesülnek. A nem uniós állampolgárok további nehézségekbe ütköznek, felnagyítva az állandó foglalkoztatási és munkanélküliségi problémákat. |
| --- | --- |

(12)

Az aktív munkaerő-piaci intézkedések végrehajtása láthatóan nem hozott pozitív eredményt a részleges fogyatékkal élők és a tartósan munkanélküliek növekvő és heterogén csoportja számára, akik a strukturális munkanélküliség növekvő kockázatával szembesülnek. A nem uniós állampolgárok további nehézségekbe ütköznek, felnagyítva az állandó foglalkoztatási és munkanélküliségi problémákat.

| (13) | A holland kutatási és innovációs (K+I) rendszer fenn tudta tartani innovatív kapacitását, de a kutatás-fejlesztési (K+F) beruházásokban a magánszektor alacsony részvétele negatívan hathat a jövőbeli gazdasági növekedésre és a holland gazdaság versenyképességére. A kormány a költségvetési ösztönzők, a vállalkozói tér és a kutatási kiválóság tekintetében vonzó környezetet kíván teremteni a K+I terén aktív vállalatok számára, beleértve külföldi vállalatokat is. Az ebben az évben szükséges költségvetési konszolidáció miatt a vállalkozásoknak nyújtott néhány támogatás megszünhet, míg mások leapadhatnak, és a legfontosabb gazdasági területekre irányulhatnak, valamint eltolódhatnak általánosabb adózási eszközök irányába. |
| --- | --- |

(13)

A holland kutatási és innovációs (K+I) rendszer fenn tudta tartani innovatív kapacitását, de a kutatás-fejlesztési (K+F) beruházásokban a magánszektor alacsony részvétele negatívan hathat a jövőbeli gazdasági növekedésre és a holland gazdaság versenyképességére. A kormány a költségvetési ösztönzők, a vállalkozói tér és a kutatási kiválóság tekintetében vonzó környezetet kíván teremteni a K+I terén aktív vállalatok számára, beleértve külföldi vállalatokat is. Az ebben az évben szükséges költségvetési konszolidáció miatt a vállalkozásoknak nyújtott néhány támogatás megszünhet, míg mások leapadhatnak, és a legfontosabb gazdasági területekre irányulhatnak, valamint eltolódhatnak általánosabb adózási eszközök irányába.

| (14) | Az üzleti környezetre negatív hatással lehet a közúti és vasúti közlekedés zsúfoltságának mértéke. A zsúfoltság mértéke a legmagasabbak közt van az EU-ban. Ebben az összefüggésben a nem kielégítő közlekedési infrastruktúra negatívan hat a munkaerő mobilitására és ezáltal a termelékenység által elérhető potenciális növekedésre. A munkavállalók hosszú ingázással, bizonytalan utazási idővel és a zsúfoltság okozta magas költségekkel szembesülnek. Ez utóbbiak szakpolitikai változtatások hiányában 2020-ig várhatóan tovább emelkednek. Az infrastruktúra hatékony használatához vezető fejlesztés (pl. útdíjkivetés révén), hozzájárulna a munkaerő mobilitásának és a termelékenységnek fokozásához, és így a potenciális növekedéshez. |
| --- | --- |

(14)

Az üzleti környezetre negatív hatással lehet a közúti és vasúti közlekedés zsúfoltságának mértéke. A zsúfoltság mértéke a legmagasabbak közt van az EU-ban. Ebben az összefüggésben a nem kielégítő közlekedési infrastruktúra negatívan hat a munkaerő mobilitására és ezáltal a termelékenység által elérhető potenciális növekedésre. A munkavállalók hosszú ingázással, bizonytalan utazási idővel és a zsúfoltság okozta magas költségekkel szembesülnek. Ez utóbbiak szakpolitikai változtatások hiányában 2020-ig várhatóan tovább emelkednek. Az infrastruktúra hatékony használatához vezető fejlesztés (pl. útdíjkivetés révén), hozzájárulna a munkaerő mobilitásának és a termelékenységnek fokozásához, és így a potenciális növekedéshez.

| (15) | Hollandia 2011. április 4-én bejelentett az Euró Plusz Paktum keretében tett számos kötelezettségvállalást. Ezen intézkedések közé tartozik a versenyképesség előmozdítása (az adózás és az adminisztratív terhek általánosabb csökkentésén alapuló új vállalkozási politika bevezetése) és a foglalkoztatás előmozdítása (a társadalombiztosítás mukavállalást ösztönző jellegének erősítése és a munkanélküliségi juttatásoktól való függés csökkentése), az államháztartás fenntarthatóságához való további hozzájárulás (a Stabilitási és Növekedési Paktum rögzítése a nemzeti jogban) és a pénzügyi stabilitás megerősítése (több hatáskör a felügyeleti intézményeknek). Ezek a kötelezettségvállalások a Paktum minden területét érintik. A stabilitási programban és a nemzeti reformprogramban szereplő átfogó reformmenetrend folytatását jelentik. Mindazonáltal nem részletezik az időzítést és a vállalások végrehajtásához szükséges intézkedéseket. A kötelezettségvállalásokat a Bizottság értékelte és figyelembe vette az ajánlásoknál. |
| --- | --- |

(15)

Hollandia 2011. április 4-én bejelentett az Euró Plusz Paktum keretében tett számos kötelezettségvállalást. Ezen intézkedések közé tartozik a versenyképesség előmozdítása (az adózás és az adminisztratív terhek általánosabb csökkentésén alapuló új vállalkozási politika bevezetése) és a foglalkoztatás előmozdítása (a társadalombiztosítás mukavállalást ösztönző jellegének erősítése és a munkanélküliségi juttatásoktól való függés csökkentése), az államháztartás fenntarthatóságához való további hozzájárulás (a Stabilitási és Növekedési Paktum rögzítése a nemzeti jogban) és a pénzügyi stabilitás megerősítése (több hatáskör a felügyeleti intézményeknek). Ezek a kötelezettségvállalások a Paktum minden területét érintik. A stabilitási programban és a nemzeti reformprogramban szereplő átfogó reformmenetrend folytatását jelentik. Mindazonáltal nem részletezik az időzítést és a vállalások végrehajtásához szükséges intézkedéseket. A kötelezettségvállalásokat a Bizottság értékelte és figyelembe vette az ajánlásoknál.

| (16) | A Bizottság értékelte Hollandia stabilitási programját és nemzeti reformprogramját, valamint az Euró Plusz Paktum keretében tett vállalásait. Figyelembe vette nemcsak a programok Hollandia fenntartható költségvetési és társadalmi-gazdasági politikája szempontjából mutatott jelentőségét, hanem azt is, hogy megfelelnek-e az uniós szabályoknak és iránymutatásoknak, tekintve, hogy a jövőbeli nemzeti döntéseknél uniós szempontok beépítésével kell megerősíteni az Unió átfogó gazdasági kormányzását. Úgy véli, hogy a teljes mértékben meghatározott holland költségvetési konszolidációs stratégiát a tervek szerint végre kell hajtani, megőrizve a hosszú távú növekedést leginkább serkentő területek kiadásait. További lépéseket kell tenni az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságának javítása érdekében, főként a nyugdíjak és a hosszú távú ápolás-gondozás terén, a munkaerő-piaci részvétel és integráció fokozása, és a közlekedés zsúfoltságából eredő problémák kezelése érdekében. |
| --- | --- |

(16)

A Bizottság értékelte Hollandia stabilitási programját és nemzeti reformprogramját, valamint az Euró Plusz Paktum keretében tett vállalásait. Figyelembe vette nemcsak a programok Hollandia fenntartható költségvetési és társadalmi-gazdasági politikája szempontjából mutatott jelentőségét, hanem azt is, hogy megfelelnek-e az uniós szabályoknak és iránymutatásoknak, tekintve, hogy a jövőbeli nemzeti döntéseknél uniós szempontok beépítésével kell megerősíteni az Unió átfogó gazdasági kormányzását. Úgy véli, hogy a teljes mértékben meghatározott holland költségvetési konszolidációs stratégiát a tervek szerint végre kell hajtani, megőrizve a hosszú távú növekedést leginkább serkentő területek kiadásait. További lépéseket kell tenni az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságának javítása érdekében, főként a nyugdíjak és a hosszú távú ápolás-gondozás terén, a munkaerő-piaci részvétel és integráció fokozása, és a közlekedés zsúfoltságából eredő problémák kezelése érdekében.

| (17) | Ezen értékelés fényében és figyelembe véve a 2009. december 2-i, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 126. cikkének (7) bekezdése szerinti tanácsi ajánlást, a Tanács megvizsgálta Hollandia 2011. évi aktualizált stabilitási programját, és arról alkotott véleményét (3) különösen az alábbi ajánlások (1) és (2) pontja tükrözi. Figyelembe véve az Európai Tanács 2011. március 25-i következtetéseit, a Tanács megvizsgálta Hollandia nemzeti reformprogramját, |
| --- | --- |

(17)

Ezen értékelés fényében és figyelembe véve a 2009. december 2-i, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 126. cikkének (7) bekezdése szerinti tanácsi ajánlást, a Tanács megvizsgálta Hollandia 2011. évi aktualizált stabilitási programját, és arról alkotott véleményét (3) különösen az alábbi ajánlások (1) és (2) pontja tükrözi. Figyelembe véve az Európai Tanács 2011. március 25-i következtetéseit, a Tanács megvizsgálta Hollandia nemzeti reformprogramját,

AJÁNLJA, HOGY Hollandia a 2011–2012 közötti időszakon belül tegyen intézkedéseket a következők érdekében:

| 1. | A tervek szerint hajtsa végre a 2012-re vonatkozó költségvetési stratégiát, összhangban az államadósság magas arányának csökkennő pályára állítása útján a túlzott hiány megszüntetésére vonatkozó tanácsi ajánlásokkal. Ezt követően a stabilitási és növekedési paktummal összhangban tegyen lépéseket a középtávú cékitűzés felé az átfogó kiadási plafon és konszolidációs követelmények betartása révén, ezáltal biztosítva, hogy a konszolidáció fenntartható és a növekedést elősegítő legyen, azaz tartsa fenn a kiadások szintjét a növekedéshez közvetlenül kapcsolódó olyan területeken, mint a kutatás és innováció, az oktatás és képzés. |
| --- | --- |

1.

A tervek szerint hajtsa végre a 2012-re vonatkozó költségvetési stratégiát, összhangban az államadósság magas arányának csökkennő pályára állítása útján a túlzott hiány megszüntetésére vonatkozó tanácsi ajánlásokkal. Ezt követően a stabilitási és növekedési paktummal összhangban tegyen lépéseket a középtávú cékitűzés felé az átfogó kiadási plafon és konszolidációs követelmények betartása révén, ezáltal biztosítva, hogy a konszolidáció fenntartható és a növekedést elősegítő legyen, azaz tartsa fenn a kiadások szintjét a növekedéshez közvetlenül kapcsolódó olyan területeken, mint a kutatás és innováció, az oktatás és képzés.

| 2. | Hozzon intézkedéseket a kötelező nyugdíjkorhatár megemelése érdekében azáltal, hogy a várható élettartamhoz kapcsolja, és támassza alá ezeket egyéb intézkedésekkel a tényleges nyugdíjkorhatár emelése és az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságának javítása érdekében. A népesség elöregedésére tekintettel készítse el a tartós ápolás-gondozás reformjának tervezetét. |
| --- | --- |

2.

Hozzon intézkedéseket a kötelező nyugdíjkorhatár megemelése érdekében azáltal, hogy a várható élettartamhoz kapcsolja, és támassza alá ezeket egyéb intézkedésekkel a tényleges nyugdíjkorhatár emelése és az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságának javítása érdekében. A népesség elöregedésére tekintettel készítse el a tartós ápolás-gondozás reformjának tervezetét.

| 3. | Fokozza a munkaerő-piaci részvételt a második keresőket a munkától visszatartó költségvetési tényezők csökkentésével, és dolgozzon ki olyan intézkedéseket, amelyek támogatják a leginkább rászoruló csoportokat és segítenek nekik visszajutni a munkaerő-piacra. |
| --- | --- |

3.

Fokozza a munkaerő-piaci részvételt a második keresőket a munkától visszatartó költségvetési tényezők csökkentésével, és dolgozzon ki olyan intézkedéseket, amelyek támogatják a leginkább rászoruló csoportokat és segítenek nekik visszajutni a munkaerő-piacra.

| 4. | Az új vállalkozási politika („Naar de top”) keretében megfelelő ösztönzők biztosításával mozdítsa elő az innovációt, a K+F terén a magánberuházásokat és a szorosabb tudományos-üzleti kapcsolatokat. |
| --- | --- |

4.

Az új vállalkozási politika („Naar de top”) keretében megfelelő ösztönzők biztosításával mozdítsa elő az innovációt, a K+F terén a magánberuházásokat és a szorosabb tudományos-üzleti kapcsolatokat.

Kelt Brüsszelben, 2011. július 12-én.

a Tanács részéről

az elnök

J. VINCENT-ROSTOWSKI

---

(1)  HL L 209., 1997.8.2., 1. o.

1

(2)  A 2011. évre érvényben tartotta a Tanácsnak a tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó iránymutatásokról szóló, 2011. május 19-i 2011/308/EU határozata (HL L 138., 2011.5.26., 56. o.).

2

(3)  Az 1466/97/EK rendelet 5. cikkének (3) bekezdésében előírtaknak megfelelően.

3

---

VÉLEMÉNYEK

Európai Bizottság

| 19.7.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 212/16 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 212/16

---

A BIZOTTSÁG VÉLEMÉNYE

(2011. július 15.)

az Euratom-Szerződés 37. cikkével összhangban az Egyesült Királyságban, a skóciai Aberdeenshire-ben, a stoneyhilli telepen található, természetes eredetű radioaktív anyagok dekontaminálására és elhelyezésére szolgáló létesítmény radioaktív hulladékának ártalmatlanítására vonatkozó tervről

(Csak az angol nyelvű szöveg hiteles)

2011/C 212/05

Az alábbi értékelést az Euratom-Szerződés rendelkezéseinek értelmében végezték el, minden további, az Európai Unió működéséről szóló szerződés értelmében elvégzendő értékelés, valamint a szerződésből és a másodlagos jogszabályokból eredő kötelezettségek sérelme nélkül.

2011. február 3-án az Európai Bizottság az Euratom-Szerződés 37. cikkével összhangban megkapta a brit kormánytól a természetes eredetű radioaktív anyagok dekontaminálására és elhelyezésére szolgáló stoneyhilli létesítmény (Stoneyhill NORM Descaling and Disposal Facility) radioaktív hulladékának ártalmatlanítására vonatkozó terv általános adatait.

Ezen adatok alapján és a szakértőcsoporttal folytatott konzultációt követően a Bizottság a következő véleményt alakította ki:

| 1. | A stoneyhilli telep és a valamely másik tagállam – ez esetben Írország – területén fekvő legközelebbi pont közötti távolság 398 km. |
| --- | --- |

1.

A stoneyhilli telep és a valamely másik tagállam – ez esetben Írország – területén fekvő legközelebbi pont közötti távolság 398 km.

| 2. | A dekontamináló létesítmény által kibocsátott folyékony és gáz-halmazállapotú radioaktív szennyező anyagok vonatkozásában nem kerül sor kibocsátási engedélyezési eljárásra. A szokásos működés során a dekontamináló létesítményből nem távoznak folyékony radioaktív szennyező anyagok. A dekontamináló létesítményből fog távozni egyrészről radioaktív gáz (radon), másrészről – igen kis mennyiségben – radioaktív aeroszolok, ez azonban várhatóan nem lesz jelentős hatással más tagállamok lakosságának egészségére. |
| --- | --- |

2.

A dekontamináló létesítmény által kibocsátott folyékony és gáz-halmazállapotú radioaktív szennyező anyagok vonatkozásában nem kerül sor kibocsátási engedélyezési eljárásra. A szokásos működés során a dekontamináló létesítményből nem távoznak folyékony radioaktív szennyező anyagok. A dekontamináló létesítményből fog távozni egyrészről radioaktív gáz (radon), másrészről – igen kis mennyiségben – radioaktív aeroszolok, ez azonban várhatóan nem lesz jelentős hatással más tagállamok lakosságának egészségére.

| 3. | A hulladéklerakó létesítmény üzemi időszakában:






  — | A hulladéklerakó létesítményben a radioaktív hulladékot az eltávolítás szándéka nélkül fogják tartani. |
| --- | --- | --- |

3.

A hulladéklerakó létesítmény üzemi időszakában:

—

A hulladéklerakó létesítményben a radioaktív hulladékot az eltávolítás szándéka nélkül fogják tartani.

| — | A hulladéklerakó létesítmény által kibocsátott folyékony és gáz-halmazállapotú radioaktív szennyező anyagok vonatkozásában nem kerül sor kibocsátási engedélyezési eljárásra. A létesítményből fog radioaktív gáz (radon) távozni, ez azonban várhatóan nem lesz jelentős hatással más tagállamok lakosságának egészségére. |
| --- | --- |

—

A hulladéklerakó létesítmény által kibocsátott folyékony és gáz-halmazállapotú radioaktív szennyező anyagok vonatkozásában nem kerül sor kibocsátási engedélyezési eljárásra. A létesítményből fog radioaktív gáz (radon) távozni, ez azonban várhatóan nem lesz jelentős hatással más tagállamok lakosságának egészségére.

| 4. | A hulladéklerakó létesítmény üzemi időszakát követően:
  Az általános adatokban foglaltak szerint a hulladéklerakó létesítmény végleges lezárása tekintetében tervezett intézkedések alapján okkal remélhető, hogy a fenti 2. pont következtetései hosszú távon is érvényesek maradnak. |
| --- | --- |

4.

A hulladéklerakó létesítmény üzemi időszakát követően:

Az általános adatokban foglaltak szerint a hulladéklerakó létesítmény végleges lezárása tekintetében tervezett intézkedések alapján okkal remélhető, hogy a fenti 2. pont következtetései hosszú távon is érvényesek maradnak.

| 5. | Az általános adatokban eredetileg feltételezett típusú és nagyságú balesetek esetén bekövetkező nem tervezett radioaktívhulladék-szennyezés várhatóan nem fog más tagállamok lakosságára nézve olyan sugárdózist eredményezni, amely hatással lenne a lakosság egészségére. |
| --- | --- |

5.

Az általános adatokban eredetileg feltételezett típusú és nagyságú balesetek esetén bekövetkező nem tervezett radioaktívhulladék-szennyezés várhatóan nem fog más tagállamok lakosságára nézve olyan sugárdózist eredményezni, amely hatással lenne a lakosság egészségére.

A Bizottság következésképpen azon a véleményen van, hogy az egyesült királyságbeli stoneyhilli telepen található, természetes eredetű radioaktív anyagok dekontaminálására és elhelyezésére szolgáló létesítményből származó radioaktív hulladék ártalmatlanítására vonatkozó terv megvalósítása sem a létesítmény normál üzemi élettartama során, sem a végleges lezárást követően, sem pedig az általános adatokban feltételezett típusú és nagyságú baleset esetén várhatóan egyetlen típusú radioaktív hulladék vonatkozásában sem okozza más tagállamok vizeinek, talajának vagy légkörének radioaktív szennyeződését.

Kelt Brüsszelben, 2011. július 15-én.

a Bizottság részéről

Günther OETTINGER

a Bizottság tagja

---

II Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Európai Bizottság

| 19.7.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 212/18 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 212/18

---

Bejelentett összefonódás engedélyezése

(Ügyszám COMP/M.6175 – Danaher/Beckman Coulter)

(EGT-vonatkozású szöveg)

2011/C 212/06

2011. június 16-án a Bizottság úgy határozott, hogy engedélyezi e bejelentett összefonódást, és a közös piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítja. E határozat a 139/2004/EK tanácsi rendelet 6. cikke (1) bekezdésének b) pontján alapul. A határozat teljes szövege csak angol nyelven hozzáférhető, és azután teszik majd közzé, hogy az üzleti titkokat tartalmazó részeket eltávolították belőle. A szöveg megtalálható lesz:

| — | a Bizottság versenypolitikai weboldalának összefonódásokra vonatkozó részében (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Ez az oldal különféle lehetőségeket kínál arra, hogy az egyedi összefonódásokkal foglalkozó határozatok társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetők legyenek, |
| --- | --- |

—

a Bizottság versenypolitikai weboldalának összefonódásokra vonatkozó részében (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Ez az oldal különféle lehetőségeket kínál arra, hogy az egyedi összefonódásokkal foglalkozó határozatok társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetők legyenek,

| — | elektronikus formában az EUR-Lex honlapon (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) a 32011M6175 hivatkozási szám alatt. Az EUR-Lex biztosít online hozzáférést az európai uniós jogszabályokhoz. |
| --- | --- |

—

elektronikus formában az EUR-Lex honlapon (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) a 32011M6175 hivatkozási szám alatt. Az EUR-Lex biztosít online hozzáférést az európai uniós jogszabályokhoz.

---

| 19.7.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 212/18 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 212/18

---

Bejelentett összefonódás engedélyezése

(Ügyszám COMP/M.6191 – Birla/Columbian Chemicals)

(EGT-vonatkozású szöveg)

2011/C 212/07

2011. június 15-én a Bizottság úgy határozott, hogy engedélyezi e bejelentett összefonódást, és a közös piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítja. E határozat a 139/2004/EK tanácsi rendelet 6. cikke (1) bekezdésének b) pontján alapul. A határozat teljes szövege csak angol nyelven hozzáférhető, és azután teszik majd közzé, hogy az üzleti titkokat tartalmazó részeket eltávolították belőle. A szöveg megtalálható lesz:

| — | a Bizottság versenypolitikai weboldalának összefonódásokra vonatkozó részében (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Ez az oldal különféle lehetőségeket kínál arra, hogy az egyedi összefonódásokkal foglalkozó határozatok társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetők legyenek, |
| --- | --- |

—

a Bizottság versenypolitikai weboldalának összefonódásokra vonatkozó részében (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Ez az oldal különféle lehetőségeket kínál arra, hogy az egyedi összefonódásokkal foglalkozó határozatok társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetők legyenek,

| — | elektronikus formában az EUR-Lex honlapon (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) a 32011M6191 hivatkozási szám alatt. Az EUR-Lex biztosít online hozzáférést az európai uniós jogszabályokhoz. |
| --- | --- |

—

elektronikus formában az EUR-Lex honlapon (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) a 32011M6191 hivatkozási szám alatt. Az EUR-Lex biztosít online hozzáférést az európai uniós jogszabályokhoz.

---

IV Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Tanács

| 19.7.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 212/19 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 212/19

---

Értesítés a 2010/145/KKBP tanácsi határozatban és az 1763/2004/EK tanácsi rendeletben előírt intézkedések hatálya alá tartozó személyek részére

2011/C 212/08

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA

Az alábbi információt hozza a 2010/145/KKBP tanácsi határozat I. mellékletében és az 1763/2004/EK tanácsi rendelet I. mellékletében szereplő személyek tudomására:

Az Európai Unió Tanácsa úgy határozott, hogy a fent említett mellékletben szereplő személyek továbbra is teljesítik a 2010/145/KKBP tanácsi határozatban és a volt Jugoszláviában elkövetett humanitárius bűncselekményeket vizsgáló nemzetközi törvényszék (ICTY) megbízatása hatékony végrehajtásának támogatására irányuló egyes korlátozó intézkedések bevezetéséről szóló 1763/2004/EK tanácsi rendeletben foglalt kritériumokat, és ezért továbbra is ezen intézkedések hatálya alá tartoznak.

A Tanács felhívja az érintett személyek figyelmét arra a lehetőségre, amely szerint kérvényezhetik az érintett tagállamoknak az 1763/2004/EK rendelet II. mellékletében szereplő webhelyeken megjelölt illetékes hatóságainál, hogy engedélyezzék a befagyasztott pénzeszközök alapvető szükségletekre vagy konkrét kifizetésekre történő használatát (vö. a rendelet 3. cikkével).

Az érintett személyek – a szükséges dokumentumokkal alátámasztva – kérvényezhetik a Tanácsnál a fent említett listára való felvételükről szóló határozat felülvizsgálatát, a következő címen:

| Az Európai Unió Tanácsa |
| --- |
| Főtitkárság |
| DG K Koordinációs Osztály (10 HN 43) |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Az Európai Unió Tanácsa

Főtitkárság

DG K Koordinációs Osztály (10 HN 43)

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Felhívjuk továbbá az érintett személyek figyelmét arra a lehetőségre, hogy a Tanács határozatát – az Európai Unió működéséről szóló szerződés 275. cikkének második bekezdésében, valamint 263. cikkének negyedik és hatodik bekezdésében meghatározott feltételekkel összhangban – megtámadhatják az Európai Unió Törvényszéke előtt.

---

| 19.7.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 212/20 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 212/20

---

Értesítés a terrorizmus elleni küzdelem érdekében egyes személyekkel és szervezetekkel szemben hozott különleges korlátozó intézkedésekről szóló 2580/2001/EK tanácsi rendelet 2. cikke (3) bekezdésében meghatározott listán szereplő személyek, csoportok és szervezetek számára

(lásd 687/2011/EU tanácsi rendelet mellékletét)

2011/C 212/09

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA

A 2011. július 18-i 687/2011/EU tanácsi rendeletben (1) felsorolt személyek, csoportok és szervezetek tudomására hozzuk a következő információkat:

Az Európai Unió Tanácsa megállapította, hogy továbbra is érvényesek azok az okok, amelyek alapján az adott személyek, csoportok és szervezetek a terrorizmus elleni küzdelem érdekében egyes személyekkel és szervezetekkel szemben hozott különleges korlátozó intézkedésekről szóló, 2001. december 27-i 2580/2001/EK tanácsi rendeletben (2) előírt korlátozó intézkedések hatálya alá tartozó személyek, csoportok és szervezetek fent említett listáján szerepelnek. Ennek következtében a Tanács úgy határozott, hogy e személyeket, csoportokat és szervezeteket továbbra is a listán tartja.

A 2001. december 27-i 2580/2001/EK tanácsi rendelet előírja, hogy az érintett személyek, csoportok és szervezetek tulajdonában lévő valamennyi pénzeszközt, egyéb vagyoni értéket és gazdasági erőforrást be kell fagyasztani, valamint hogy semmiféle pénzeszközt, egyéb vagyoni értéket és gazdasági erőforrást nem lehet – sem közvetlenül, sem közvetve – rendelkezésükre bocsátani.

Felhívjuk az érintett személyek, csoportok és szervezetek figyelmét azon lehetőségre, hogy az érintett tagállam(ok)nak a rendelet mellékletében felsorolt illetékes hatóságainál – az említett rendelet 5. cikkének (2) bekezdésével összhangban – kérelmezhetik a befagyasztott pénzeszközök alapvető szükségletekre vagy konkrét kifizetésekre történő használatának engedélyezését. Az illetékes hatóságok naprakésszé tett listája az alábbi internetes címen érhető el:

http://ec.europa.eu/comm/external_relations/cfsp/sanctions/measures.htm

Az érintett személyek, csoportok és szervezetek kérelmet nyújthatnak be, hogy a Tanács adjon indokolást arról, hogy milyen okkal tartotta őket az említett listán (kivéve, ha az indokolást már közölték velük); a kérelmek az alábbi címre küldhetők:

| Council of the European Union |
| --- |
| (Attn: CP 931 designations) |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Council of the European Union

(Attn: CP 931 designations)

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Az érintett személyek, csoportok és szervezetek – az esetleges igazoló dokumentummal kiegészítve – bármikor kérelmet nyújthatnak be a fenti címre a Tanácshoz, hogy az bírálja felül a listára való felvételükről és az ott tartásukról szóló határozatot. E kérelmeket kézhezvételükkor bírálják el. E tekintetben felhívjuk az érintett személyek, csoportok és szervezetek figyelmét a listának a 2001/931/KKBP közös álláspont 1. cikke (6) bekezdésének értelmében történő, a Tanács általi rendszeres felülvizsgálatára. Ahhoz, hogy a kérelmeket a következő felülvizsgálatkor el lehessen bírálni, azokat ezen értesítés közzétételétől számított két hónapon belül be kell nyújtani.

Felhívjuk az érintett személyek, csoportok és szervezetek figyelmét azon lehetőségre is, hogy a Tanács rendelete ellen eljárást indíthatnak az Európai Unió Törvényszékénél, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 263. cikkének negyedik és hatodik bekezdésében meghatározott feltételekkel összhangban.

---

(1)  HL L 188., 2001.7.19., 2. o.

(2)  HL L 344., 2001.12.28., 70. o.

---

Európai Bizottság

| 19.7.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 212/21 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 212/21

---

Euroátváltási árfolyamok (1)

2011. július 18.

2011/C 212/10

1 euro =

| | Pénznem | Átváltási árfolyam |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollár | 1,4045 |
| JPY | Japán yen | 111,10 |
| DKK | Dán korona | 7,4567 |
| GBP | Angol font | 0,87315 |
| SEK | Svéd korona | 9,2534 |
| CHF | Svájci frank | 1,1485 |
| ISK | Izlandi korona | |
| NOK | Norvég korona | 7,8670 |
| BGN | Bulgár leva | 1,9558 |
| CZK | Cseh korona | 24,405 |
| HUF | Magyar forint | 272,98 |
| LTL | Litván litász/lita | 3,4528 |
| LVL | Lett lats | 0,7093 |
| PLN | Lengyel zloty | 4,0440 |
| RON | Román lej | 4,2688 |
| TRY | Török líra | 2,3468 |
| AUD | Ausztrál dollár | 1,3237 |
| CAD | Kanadai dollár | 1,3472 |
| HKD | Hongkongi dollár | 10,9488 |
| NZD | Új-zélandi dollár | 1,6640 |
| SGD | Szingapúri dollár | 1,7107 |
| KRW | Dél-Koreai won | 1 490,82 |
| ZAR | Dél-Afrikai rand | 9,8084 |
| CNY | Kínai renminbi | 9,0853 |
| HRK | Horvát kuna | 7,4500 |
| IDR | Indonéz rúpia | 12 024,36 |
| MYR | Maláj ringgit | 4,2311 |
| PHP | Fülöp-szigeteki peso | 60,463 |
| RUB | Orosz rubel | 39,6125 |
| THB | Thaiföldi baht | 42,219 |
| BRL | Brazil real | 2,2208 |
| MXN | Mexikói peso | 16,5456 |
| INR | Indiai rúpia | 62,6060 |

Pénznem

Átváltási árfolyam

USD

USA dollár

1,4045

JPY

Japán yen

111,10

DKK

Dán korona

7,4567

GBP

Angol font

0,87315

SEK

Svéd korona

9,2534

CHF

Svájci frank

1,1485

ISK

Izlandi korona

NOK

Norvég korona

7,8670

BGN

Bulgár leva

1,9558

CZK

Cseh korona

24,405

HUF

Magyar forint

272,98

LTL

Litván litász/lita

3,4528

LVL

Lett lats

0,7093

PLN

Lengyel zloty

4,0440

RON

Román lej

4,2688

TRY

Török líra

2,3468

AUD

Ausztrál dollár

1,3237

CAD

Kanadai dollár

1,3472

HKD

Hongkongi dollár

10,9488

NZD

Új-zélandi dollár

1,6640

SGD

Szingapúri dollár

1,7107

KRW

Dél-Koreai won

1 490,82

ZAR

Dél-Afrikai rand

9,8084

CNY

Kínai renminbi

9,0853

HRK

Horvát kuna

7,4500

IDR

Indonéz rúpia

12 024,36

MYR

Maláj ringgit

4,2311

PHP

Fülöp-szigeteki peso

60,463

RUB

Orosz rubel

39,6125

THB

Thaiföldi baht

42,219

BRL

Brazil real

2,2208

MXN

Mexikói peso

16,5456

INR

Indiai rúpia

62,6060

---

(1)  Forrás: Az Európai Központi Bank (ECB) átváltási árfolyama.

---

V Hirdetmények

KÖZIGAZGATÁSI ELJÁRÁSOK

Európai Bizottság

| 19.7.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 212/22 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 212/22

---

AJÁNLATTÉTELI FELHÍVÁS

„A közös agrárpolitikára vonatkozó tájékoztatási tevékenységek támogatása”

Tájékoztatási tevékenységek 2012. évi végrehajtása a 05 08 06 költségvetési tétel keretében

2011/C 212/11

1.   BEVEZETÉS

Ezen ajánlattételi felhívás alapja a közös agrárpolitikára vonatkozó tájékoztatási tevékenységekről szóló, 2000. április 17-i 814/2000/EK tanácsi rendelet (1), amely meghatározza az Unió által finanszírozható tevékenységek típusát és tartalmát. Az 1820/2004/EK rendelettel (2) módosított 2208/2002/EK bizottsági rendelet (3) megállapítja a 814/2000/EK rendelet részletes alkalmazási szabályait.

Ezen ajánlattételi felhívás a 814/2000/EK tanácsi rendelet 3. cikkének (1) bekezdésében meghatározott egyedi tájékoztatási tevékenységek finanszírozására vonatkozik, a 2012. évi költségvetés előirányzatainak terhére. Ezen ajánlattételi felhívás a 2012. március 1. és 2013. február 28. között végrehajtandó tájékoztatási tevékenységekre vonatkozik (ideértve az előkészítést, a végrehajtást, a nyomon követést és az értékelést).

A tájékoztatási tevékenység önálló és koherens integrált tájékoztatási esemény, egyetlen költségvetéssel. E tájékoztatási események köre az egyszerű konferenciasorozattól a különböző típusú tevékenységeket és információs/tömegkommunikációs eszközöket magában foglaló átfogó tájékoztatási kampányig terjed.

A 2208/2002/EK bizottsági rendelet 4. cikkének (2) bekezdésében meghatározottak szerint ezen ajánlattételi felhívás keretében olyan jogi személyek pályázhatnak, amelyeket valamely tagállamban már legalább két évvel korábban jogszerűen létrehoztak.

2.   A 2012. ÉVI PRIORITÁSOK ÉS TEVÉKENYSÉGTÍPUSOK

2.1.   Prioritások

Az európai integráció sarokkövét képező közös agrárpolitika (KAP) 2012-ben 50 éves lesz. Ez az évforduló nagyszerű alkalom arra, hogy kommunikációs tevékenységek révén jobban megismertessük a nyilvánossággal a KAP-ot, annak történetét és fejlődési szakaszait, konkrét eredményeit és a reformjavaslatokkal összefüggésben várható jövőbeli alakulását.

Ezen ajánlattételi felhívás keretében a Bizottság elsőbbséget kíván biztosítani az olyan, várhatóan jelentős hatást kifejtő, innovatív és kreatív tevékenységeknek, amelyek nemcsak a vidéki lakosságot, hanem a társadalom egészét célozzák meg.

A tevékenységeknek arra kell irányulniuk, hogy felhívják a figyelmet a KAP-nak mint olyan közös uniós politikának a szerepére és hasznosságára, amely megfelel a társadalom igényeinek és elvárásainak, és amelynek célkitűzései a következők:

| — | az élelmezésbiztonsággal, az éghajlatváltozással, a természeti erőforrások fenntartható hasznosításával és a területek kiegyensúlyozott fejlesztésével kapcsolatos kihívások megfelelőbb kezelése, |
| --- | --- |

—

az élelmezésbiztonsággal, az éghajlatváltozással, a természeti erőforrások fenntartható hasznosításával és a területek kiegyensúlyozott fejlesztésével kapcsolatos kihívások megfelelőbb kezelése,

| — | segítségnyújtás a mezőgazdasági szektornak, hogy az képes legyen megbirkózni a gazdasági válság és a fokozódó mértékben ingadozó mezőgazdasági árak hatásaival, |
| --- | --- |

—

segítségnyújtás a mezőgazdasági szektornak, hogy az képes legyen megbirkózni a gazdasági válság és a fokozódó mértékben ingadozó mezőgazdasági árak hatásaival,

| — | hozzájárulás az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedésnek az Európa 2020 stratégiában meghatározottak szerint történő megvalósításához. |
| --- | --- |

—

hozzájárulás az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedésnek az Európa 2020 stratégiában meghatározottak szerint történő megvalósításához.

2.2.   A tájékoztatási tevékenységek típusai

A Bizottság ezen ajánlattételi felhívás alapján az integrált tömegkommunikációs tevékenységek következő két típusához kíván támogatást nyújtani:

| — | nemzeti szinten, számos különböző partner összefogásával megvalósuló nagyszabású közös projektek, |
| --- | --- |

—

nemzeti szinten, számos különböző partner összefogásával megvalósuló nagyszabású közös projektek,

| — | európai szinten, a hatás növelése érdekében a lehető legtöbb tagállamban folytatott tevékenységek. |
| --- | --- |

—

európai szinten, a hatás növelése érdekében a lehető legtöbb tagállamban folytatott tevékenységek.

A tájékoztatási tevékenységeknek a következő célkitűzések megvalósítására kell irányulniuk:

| — | a KAP-ra, annak történetére és fejlődésére, valamint a reformjavaslatok keretében várható jövőbeli alakulására vonatkozó ismeretek gyarapítása az érintett országban/európai szinten, |
| --- | --- |

—

a KAP-ra, annak történetére és fejlődésére, valamint a reformjavaslatok keretében várható jövőbeli alakulására vonatkozó ismeretek gyarapítása az érintett országban/európai szinten,

| — | az érdeklődés felkeltése a mezőgazdaság és a vidékfejlesztés társadalmunkban játszott szerepe iránt a szélesebb nyilvánosság – főként a városi térségekben élő lakosság – körében. |
| --- | --- |

—

az érdeklődés felkeltése a mezőgazdaság és a vidékfejlesztés társadalmunkban játszott szerepe iránt a szélesebb nyilvánosság – főként a városi térségekben élő lakosság – körében.

A tájékoztatási tevékenységeket nagyszabású tájékoztató kampányok formájában kell végrehajtani, amelyek az alábbi tevékenységek közül egyet vagy többet foglalnak magukban:

| — | innovatív és eredeti multimédiás és/vagy audiovizuális anyagok (rádió- és/vagy televízióműsorok (4), például valóságshow-k, vitaműsorok, klipek stb.) készítése és terjesztése (5), |
| --- | --- |

—

innovatív és eredeti multimédiás és/vagy audiovizuális anyagok (rádió- és/vagy televízióműsorok (4), például valóságshow-k, vitaműsorok, klipek stb.) készítése és terjesztése (5),

| — | köztéri plakátok forgalmas helyeken (metróállomások, pályaudvarok stb.) történő elhelyezésére irányuló kampányok, |
| --- | --- |

—

köztéri plakátok forgalmas helyeken (metróállomások, pályaudvarok stb.) történő elhelyezésére irányuló kampányok,

| — | „farm a városban” típusú és ehhez hasonló események, |
| --- | --- |

—

„farm a városban” típusú és ehhez hasonló események,

| — | médiaesemények, |
| --- | --- |

—

médiaesemények,

| — | meghatározott célközönség részére szervezendő konferenciák, szemináriumok és szakmai munkacsoportok. |
| --- | --- |

—

meghatározott célközönség részére szervezendő konferenciák, szemináriumok és szakmai munkacsoportok.

2.3.   Célközönség

Az ezen ajánlattételi felhívás körébe tartozó projektek célközönsége a nyilvánosság (elsősorban a városi fiatalság), a média, a civil társadalom és a vidéken élők.

3.   IDŐTARTAM ÉS KÖLTSÉGVETÉS

Ez az ajánlattételi felhívás olyan tájékoztatási tevékenységekre vonatkozik, amelyek megvalósítására (ideértve az előkészítést, a végrehajtást, a nyomon követést és az értékelést) 2012. március 1. és 2013. február 28. között kerül sor, de amelyek végrehajtásának feltétlenül meg kell történnie még 2012 folyamán.

Az ezen ajánlattételi felhívás keretében végrehajtandó tájékoztatási tevékenységekre előirányzott teljes költségvetés 3 250 000 EUR. Ezt az összeget azon pályázatok között osztják szét, amelyek számára az értékelőbizottság a III. melléklet 2. pontjában foglalt kritériumok alapján a legtöbb pontot ítélte oda. A Bizottság fenntartja magának a jogot arra, hogy szükség esetén csökkentse az említett összeget.

A Bizottságtól igényelt támogatás a 2.2. pontban említett tevékenységek esetében 100 000 EUR és 500 000 EUR között lehet (beleértve a személyzeti költségekre vonatkozó átalányösszeget is).

A kiválasztott pályázatok esetében a Bizottság hozzájárulása legfeljebb a teljes támogatható költség 50 %-a (v. ö. a költségvetés elkészítéséről szóló IV. melléklettel), amelybe nem tartoznak bele a személyzeti költségek. Ez utóbbiakra ugyanis a fenti hozzájáruláson felül a Bizottság általányfinanszírozást folyósít, amelynek összege legfeljebb 10 000 EUR azon tevékenységek esetében, amelyek teljes támogatható költsége (a személyzeti költségekre vonatkozó átalányösszeg nélkül) kevesebb, mint 400 000 EUR, és legfeljebb 25 000 EUR azon tevékenységeknél, amelyek teljes támogatható költsége (a személyzeti költségekre vonatkozó átalányösszeg nélkül) 400 000 EUR és 950 000 EUR között van.

A rendkívüli érdekeket szolgáló tájékoztatási tevékenységek esetében a pályázó kérésére a bizottsági hozzájárulás százalékos aránya akár a 75 %-ot is elérheti.

Valamely tájékoztatási tevékenység akkor minősül a 2208/2002/EK rendelet 7. cikkének (2) bekezdése szerinti rendkívüli érdekeket szolgáló tevékenységnek, ha az alábbi feltételek mindegyike teljesül:

| 1. | a tevékenységhez olyan terjesztési terv tartozik, amely biztosítja, hogy a tájékoztatás a lehető legszélesebb – legalább három tagállamot és az érintett tagállamok országos népességének összeadásával kapott népességszám legalább 5 %-át képviselő – közönséghez jusson el, és amelynek várt (ex-ante) és ténylegesen kifejtett (ex-post) hatása megfelelő külső bizonyítékokkal (hallgatottsági/nézettségi statisztikák stb.) támasztható alá; |
| --- | --- |

1.

a tevékenységhez olyan terjesztési terv tartozik, amely biztosítja, hogy a tájékoztatás a lehető legszélesebb – legalább három tagállamot és az érintett tagállamok országos népességének összeadásával kapott népességszám legalább 5 %-át képviselő – közönséghez jusson el, és amelynek várt (ex-ante) és ténylegesen kifejtett (ex-post) hatása megfelelő külső bizonyítékokkal (hallgatottsági/nézettségi statisztikák stb.) támasztható alá;

| 2. | az adott tevékenység az értékelőbizottság (a továbbiakban: a bizottság) a III. melléklet 2. pontjában ismertetett odaítélési kritériumokra adható 100 pontból legalább 75-öt kapott. |
| --- | --- |

2.

az adott tevékenység az értékelőbizottság (a továbbiakban: a bizottság) a III. melléklet 2. pontjában ismertetett odaítélési kritériumokra adható 100 pontból legalább 75-öt kapott.

Az ezen ajánlattételi felhívás keretében támogatásban részesülő tájékoztatási tevékenységek esetében nincs mód előfinanszírozásra. A kedvezményezett időközi technikai és pénzügyi jelentés benyújtása ellenében kérheti időközi kifizetés teljesítését. Az időközi kifizetés összege nem haladhatja meg a támogatási megállapodásban szereplő teljes összeg 30 %-át. A szóban forgó összeg meghatározása a tevékenység tényleges megvalósítása, valamint a ténylegesen felmerülő, az időközi pénzügyi elszámolásban feltüntetett és a Bizottság által jóváhagyott támogatható költségek alapján történik, a támogatási megállapodásban rögzített társfinanszírozási arány alkalmazásával. A személyzeti költségekre vonatkozó átalányfinanszírozás folyósítására csak a végső kifizetés keretében kerül sor.

Egy adott pályázat kiválasztása nem kötelezi a Bizottságot a pályázó által igényelt teljes összeg odaítélésére. Az odaítélt támogatás összege semmilyen esetben sem haladhatja meg az igényelt összeget. Nem támogathatóak az olyan tevékenységek, amelyek az Európai Unió általi egyéb finanszírozásban részesülnek.

4.   A PÁLYÁZATOK BENYÚJTÁSÁVAL KAPCSOLATOS ÁLTALÁNOS UTASÍTÁSOK

4.1.   A pályázat elkészítésének módja

Egy pályázó egy költségvetési évben csak egy tájékoztatási tevékenységre adhat be pályázatot.

A pályázatokat az alábbi internetcímen elérhető megfelelő űrlapokon kell elkészíteni: http://ec.europa.eu/agriculture/grants/capinfo/index_hu.htm

A pályázatot az Európai Unió valamely hivatalos nyelvén kell elkészíteni. A pályázatok időben történő elbírálásának elősegítése érdekében azonban ajánlott azokat angolul vagy franciául beadni. Ha ez nem lehetséges, a pályázóknak mellékelniük kell legalább a 3. űrlap tartalmának angol vagy francia fordítását.

A pályázatnak a fent említett internetcímen megtalálható következő dokumentumokat kell tartalmaznia:

| — | a pályázó szervezet aláírásra jogosult képviselője által aláírt, a támogatás igénylésére vonatkozó levél, amely tartalmazza a javasolt tájékoztatási tevékenység címét és az igényelt összeget. Felhívjuk a figyelmet arra, hogy a levélben feltüntetett támogatási összegnek meg kell egyeznie a bevételek feltüntetésére szolgáló költségvetési táblázatban szereplő európai uniós társfinanszírozás összegével (g + h pont), |
| --- | --- |

—

a pályázó szervezet aláírásra jogosult képviselője által aláírt, a támogatás igénylésére vonatkozó levél, amely tartalmazza a javasolt tájékoztatási tevékenység címét és az igényelt összeget. Felhívjuk a figyelmet arra, hogy a levélben feltüntetett támogatási összegnek meg kell egyeznie a bevételek feltüntetésére szolgáló költségvetési táblázatban szereplő európai uniós társfinanszírozás összegével (g + h pont),

| — | az 1. űrlap (a pályázó adatai), a 2. űrlap (a társszervezők adatai – amennyiben vannak ilyenek) és a 3. űrlap (a tájékoztatási tevékenység részletes leírása). Ha valamely kérdés nem vonatkozik a javasolt tevékenységre, a „nem alkalmazandó” szöveget vagy „n/a” jelölést kell beírni. A nem ezeken az űrlapokon benyújtott pályázatok nem vehetők figyelembe. A fentiekkel megegyezően, amennyiben a 2. űrlap nem vonatkozik a javasolt tevékenységre, tüntesse fel az „n/a” jelölést a szóban forgó űrlap első oldalán, |
| --- | --- |

—

az 1. űrlap (a pályázó adatai), a 2. űrlap (a társszervezők adatai – amennyiben vannak ilyenek) és a 3. űrlap (a tájékoztatási tevékenység részletes leírása). Ha valamely kérdés nem vonatkozik a javasolt tevékenységre, a „nem alkalmazandó” szöveget vagy „n/a” jelölést kell beírni. A nem ezeken az űrlapokon benyújtott pályázatok nem vehetők figyelembe. A fentiekkel megegyezően, amennyiben a 2. űrlap nem vonatkozik a javasolt tevékenységre, tüntesse fel az „n/a” jelölést a szóban forgó űrlap első oldalán,

| — | a javasolt tájékoztatási tevékenységre vonatkozó, megfelelően kitöltött, a pályázó szervezet aláírásra jogosult képviselője által aláírt és keltezett költségvetés (amely egy-egy részletezett, egyenlegben lévő, a kiadások, illetve a bevételek feltüntetésére szolgáló táblázatból áll), |
| --- | --- |

—

a javasolt tájékoztatási tevékenységre vonatkozó, megfelelően kitöltött, a pályázó szervezet aláírásra jogosult képviselője által aláírt és keltezett költségvetés (amely egy-egy részletezett, egyenlegben lévő, a kiadások, illetve a bevételek feltüntetésére szolgáló táblázatból áll),

| — | az I. mellékletben felsorolt minden további dokumentum (a továbbiakban: a támogatásigényléshez szükséges kiegészítő dokumentumok). |
| --- | --- |

—

az I. mellékletben felsorolt minden további dokumentum (a továbbiakban: a támogatásigényléshez szükséges kiegészítő dokumentumok).

4.2.   A pályázat benyújtásának határideje és címzettje

A pályázóknak legkésőbb 2011. szeptember 30-ig tértivevényes ajánlott küldeményként kell elküldeniük teljes pályázatuk egy papíralapú példányát (a feladás időpontját a borítékon található postabélyegző igazolja) az alábbi címre:

| European Commission (Európai Bizottság) |
| --- |
| Unit AGRI. K.1. |
| Call for proposals 2011/C /... |
| Attn. Angela Filote |
| L130 4/148A |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission (Európai Bizottság)

Unit AGRI. K.1.

Call for proposals 2011/C /...

Attn. Angela Filote

L130 4/148A

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

A pályázatokat olyan lezárt borítékban vagy kartondobozban kell benyújtani, amelyet egy második lezárt borítékban vagy kartondobozban helyeztek el. A belső borítékon vagy kartondobozon az ajánlattételi felhívásban megnevezett címzett szervezeti egység nevén kívül fel kell tüntetni az „appel à propositions — à ne pas ouvrir par le service du courrier” („Ajánlattételi felhívás – a postaszolgálat nem bonthatja fel”) megjegyzést. Öntapadós borítékok használata esetén azokat ragasztószalaggal le kell zárni, és a feladónak úgy kell aláírnia, hogy aláírása érintse a ragasztószalagot és a borítékot is.

Mivel a Bizottság szolgálatai valamennyi beérkező dokumentumot oldalanként beszkennelnek, kérjük, a pályázat és a hozzá tartozó mellékletek lapjait ne tűzze össze. Környezetvédelmi megfontolásból kérjük továbbá a pályázókat, hogy pályázatukat – ha lehetséges – újrahasznosított papíron, a lap mindkét oldalára nyomtatva készítsék el.

Ezzel egyidejűleg, de legkésőbb 2011. szeptember 30-án (brüszszeli idő szerint) 24.00 óráig a pályázóknak be kell nyújtaniuk a – legalább a támogatás igénylésére vonatkozó levél, az 1–3. űrlapok és a költségvetés postai úton elküldöttel megegyező, elektronikus példányát tartalmazó – pályázatukat is az alábbi elektronikus címre (a „kézbesítési visszaigazolás” beállítás használatával):

AGRI-GRANTS-APPLICATIONS-ONLY@ec.europa.eu

A pályázók felelősek azért, hogy a pályázatokat (papíron és elektronikus formában egyaránt) a határidőn belül és hiánytalanul, minden szükséges dokumentummal ellátva küldjék el. A határidő lejárta után elküldött pályázatokat a Bizottság érvénytelennek tekinti és nem fogadja el.

5.   ELJÁRÁS ÉS ÜTEMEZÉS

5.1.   A pályázatok átvétele és nyilvántartásba vétele

A beadási határidőtől számított 15 munkanapon belül a Bizottság nyilvántartásba veszi a beérkező pályázatokat, és erről elektronikus levélben, a pályázathoz rendelt azonosítószám megjelölésével átvételi igazolást küld.

5.2.   A pályázatok vizsgálata a támogathatósági és kizárási kritériumok alapján

A pályázatok támogathatóságát egy eseti értékelőbizottság vizsgálja. A II. mellékletben megállapított kritériumokat (támogathatósági és kizárási kritériumok) nem teljesítő pályázatokat a Bizottság kizárja az eljárásból.

Valamennyi támogatható pályázat az értékelés következő fordulójába jut (vizsgálat a kiválasztási kritériumok alapján – a pályázók technikai és pénzügyi alkalmassága).

5.3.   A pályázatok vizsgálata a kiválasztási kritériumok alapján – a pályázók technikai és pénzügyi alkalmassága

A Bizottság ebben a fordulóban a III. melléklet 1. pontjában szereplő kritériumok (a továbbiakban: kiválasztási kritériumok) szerint a pályázatban foglalt információk alapján vizsgálja a támogatható pályázók technikai és pénzügyi alkalmasságát.

Az ebben a fordulóban megfelelt valamennyi pályázat a következő fordulóba jut (odaítélési kritériumok szerinti értékelés).

5.4.   A pályázatok értékelése az odaítélési kritériumok szerint

Az értékelőbizottság ebben a fordulóban a III. melléklet 2. pontjában rögzített odaítélési kritériumok (a továbbiakban: odaítélési kritériumok) szerint vizsgálja a pályázatokat.

A Bizottság csak azokat a pályázatokat javasolja támogatásra, amelyek ebben a fordulóban az elérhető 100-ból legalább 60 pontot érnek el, valamint minden egyes kritérium esetében a maximális pontszám legalább 50 %-át. Önmagában az a tény azonban, hogy egy pályázat az elérhető 100-ból 60 pontot elért, nem garantálja, hogy az adott tájékoztatási tevékenység biztosan támogatást fog kapni. A Bizottság a sikeres pályázatok száma és a rendelkezésre álló költségvetési források függvényében felemelheti az elérendő minimális pontszámot.

Azokat a pályázatokat, melyek az elérhető 100-ból 60 pontnál kevesebbet kaptak vagy az egyes kritériumok esetén elérhető pontszám 50 %-ánál kevesebbet értek el, a Bizottság kizárja az értékelés további részéből. A pályázó a kizárás okáról írásos tájékoztatást kap.

Ha odaítélik a kért támogatást, a Bizottság a kedvezményezettel az euróban kifejezett támogatási összegről támogatási megállapodást köt (ennek mintája elérhető az ezen ajánlattételi felhívás 4.1. pontjában említett internetcímen). A megállapodás tartalmazza a finanszírozás feltételeit és szintjét, mely utóbbi a pályázatban igényelt összegnél alacsonyabb is lehet. Számítási hiba vagy nem támogathatónak ítélt költségek esetén a Bizottság szolgálatai kiigazítják a költségvetést. Amennyiben a kiigazítás folytán a teljes költség összege magasabb lenne, az igényelt összeg változatlan marad, és a pályázó hozzájárulása megfelelő összeggel növekszik.

Az értékelési folyamat előreláthatólag 2012 elején zárul le. A Bizottság szolgálatai a döntés meghozatala előtt nem nyújthatnak tájékoztatást a pályázóknak a pályázatok értékelési folyamatának állapotáról. Ezért kérjük a pályázókat, hogy a fent említett időpontot megelőzően a pályázatok eredményével kapcsolatos kérdésekkel sem telefonon, sem írásban ne keressék a Bizottságot.

6.   NYILVÁNOSSÁG

6.1.   A kedvezményezett felelősségi köre

A Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság a közös agrárpolitikára (KAP) vonatkozó kommunikációs projektek számára létrehoz egy megkülönböztető jelzést. Ez a http://ec.europa.eu/agriculture/grants/capinfo/index_hu.htm internetcímen lesz elérhető, és a különböző hordozókon (zászlókon, plakátokon, feltekerhető posztereken) történő hasznosítás céljából elektronikus változatban is hozzáférhető lesz.

A kedvezményezetteknek a megállapodás keretében kötelezettséget kell vállalniuk arra, hogy letöltik ezt az anyagot, és azt kampányuk során használják a megfelelő hordozókon a támogatási megállapodásban foglalt feltételeknek megfelelően. A tevékenység költségvetésének magában kell foglalnia a hordozók elkészítéséhez kapcsolódó költségeket.

A kedvezményezetteknek a megállapodás keretében kötelezettséget kell vállalniuk továbbá arra vonatkozóan is, hogy a tevékenység teljes ideje alatt minden alkalmas módon és a támogatási megállapodásban megállapított feltételekkel összhangban gondoskodnak arról, hogy a tevékenységgel kapcsolatos minden közlemény, kiadvány vagy promóciós anyag tartalmazza, hogy a tevékenység az Európai Unió pénzügyi támogatásában részesült.

A kedvezményezett valamennyi közleményének vagy kiadványának – formájától és a hordozótól függetlenül – tartalmaznia kell továbbá, hogy annak tartalmáért a szerzőt kizárólagos felelősség terheli, és hogy a közlemény vagy kiadvány tartalma nem feltétlenül tükrözi a Bizottság hivatalos álláspontját.

A nyilvánosság tájékoztatására vonatkozó intézkedésekről a technikai végrehajtási zárójelentésekben tanúságot kell tenni. A logó mintája letölthető a következő internetes címről: http://europa.eu/abc/symbols/emblem/download_hu.htm. A logót ki kell egészítenie „az Európai Unió támogatásával” feliratnak.

Ha a kedvezményezett szervezet nem teljesíti a fent említett kötelezettségeket, a Bizottság fenntartja a jogot az érintett tájékoztatási tevékenységre odaítélt összeg csökkentésére vagy a támogatás kedvezményezett részére történő kifizetésének teljes elutasítására.

7.   SZEMÉLYES ADATOK VÉDELME

Az Európai Bizottság garantálja, hogy a pályázatban feltüntetett valamennyi személyes adatot a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 2000. december 18-i 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben (6) előírtak szerint kezeli. Ez vonatkozik különösen az említett adatok bizalmasságára és biztonságára.

---

(1)  HL L 100., 2000.4.20., 7. o.

(2)  HL L 320., 2004.10.21., 14. o.

(3)  HL L 337., 2002.12.13., 21. o.

(4)  A társfinanszírozásban készítendő audiovizuális programokat a terjesztésre vonatkozó határozott kötelezettségvállalásnak kell kísérnie.

(5)  E tevékenység vonatkozásában a támogatási megállapodás kifejezetten felhatalmazza a Bizottságot a tevékenység leírásában meghatározott termékeknek vagy műsoroknak vagy azok kivonatainak nem kereskedelmi célból, bármilyen hordozón, meghatározatlan ideig és területi korlátozás nélkül történő sokszorosítására és terjesztésére.

(6)  HL L 8., 2001.1.12., 1. o.

---

I. MELLÉKLET

A TÁMOGATÁSIGÉNYLÉSHEZ SZÜKSÉGES KIEGÉSZÍTŐ DOKUMENTUMOK

A teljes pályázatnak (a támogatási kérelem, a pályázati űrlapok és a költségvetés mellett, amelyet az ezen ajánlattételi felhívás 4.1. pontjában említett internetcímről lehet letölteni) valamennyi alábbi kiegészítő dokumentumot tartalmaznia kell. A pályázóknak a felsorolt dokumentumokat az itt szereplő sorrendben kell csatolniuk. A felsorolt dokumentumok valamelyikének a hiánya a teljes pályázat elutasítását vonhatja maga után.

| Dokumentum | Megnevezés | Megjegyzések |
| --- | --- | --- |
| A. dokumentum | A jogi személyt azonosító lap. | Az összes pályázóra vonatkozik. Letölthető az ezen ajánlattételi felhívás 4.1. pontjában említett internetcímről. |
| B. dokumentum | Pénzügyi azonosító lap. | Az összes pályázóra vonatkozik. Letölthető az ezen ajánlattételi felhívás 4.1. pontjában említett internetcímről. |
| C. dokumentum | Alapszabály (alapító okirat). | Valamennyi olyan pályázóra vonatkozik, amely nem közszervezet. |
| D. dokumentum | A pályázó székhelye szerinti tagállam jogszabályai által előírt hivatalos nyilvántartásba (pl. cégközlöny vagy cégjegyzék) történt bejegyzés közelmúltbeli kivonata, amely egyértelműen feltünteti a pályázó nevét, címét és a nyilvántartásba vétel dátumát. | Az összes pályázóra vonatkozik. |
| E. dokumentum | Ha a pályázó héa-köteles, a nyilvántartásbavételi dokumentum másolata.
  Ha a pályázó nem jogosult a héa visszaigénylésére, akkor csatolni kell az ezt igazoló hivatalos dokumentumot. | A magánjog hatálya alá tartozó pályázókra vonatkozik (a közjogi szervezetek által fizetett héa semmilyen esetben sem számít támogatható költségnek). Ha a pályázó nem jogosult a héa visszaigénylésére, akkor csatolnia kell az adóhatóság, vagy a könyvelés elkészítésével vagy ellenőrzésével megbízott külső személy (független könyvelő, könyvvizsgáló stb.) által kibocsátott, erre vonatkozó igazolást, vagy az ilyen igazolás beszerzéséig a pályázó által kiállított igazolást. Az esetleges támogatási megállapodás aláírására azonban csak a külső személy által kiállított igazolás benyújtását követően kerülhet sor. |
| F. dokumentum | A legutolsó két lezárt pénzügyi év mérlege és eredménykimutatása, illetve bármely olyan dokumentum (például banki igazolás), amely igazolja a pályázó pénzügyi helyzetét és képességét arra, hogy tevékenységét a tájékoztatási tevékenység végrehajtásának teljes időszaka alatt fenntartsa. | Valamennyi olyan pályázóra vonatkozik, amely nem közszervezet. |
| G. dokumentum | A javasolt tájékoztatási tevékenység előkészítését, végrehajtását, nyomon követését és értékelését végző alkalmazottak önéletrajza. | Valamennyi pályázóra és társszervezőre vonatkozik. |
| H. dokumentum | A további finanszírozóknak (a finanszírozást nyújtó társszervezőket is ideértve) a tájékoztatási tevékenységhez való pénzügyi hozzájárulásának igazolása (amelynek a várható hozzájárulók mindegyikétől legalább egy hivatalos finanszírozási igazolást kell tartalmaznia, feltüntetve a tájékoztatási tevékenység címét és a hozzájárulás összegét). | További finanszírozók hozzájárulása esetén az űrlapot feltétlenül csatolni kell. |
| Megjegyzés: | Felhívjuk a figyelmet arra, hogy a pályázatok elfogadhatóságának két fő akadálya az elmúlt pénzügyi években az E. és a H. dokumentummal kapcsolatos előírások betartásának hiánya volt. A héa (E. dokumentum) esetében elengedhetetlen a kért dokumentumok benyújtása, még akkor is, ha a pályázó nem héa-köteles (legalább egy, a pályázó által kiállított igazolást be kell nyújtani). A pénzügyi hozzájárulás igazolását (H. dokumentum) valamennyi finanszírozóra vonatkozóan be kell nyújtani (a bevételek feltüntetésére szolgáló költségvetési táblázat c., d. és f. pontja). |

Dokumentum

Megnevezés

Megjegyzések

A. dokumentum

A jogi személyt azonosító lap.

Az összes pályázóra vonatkozik. Letölthető az ezen ajánlattételi felhívás 4.1. pontjában említett internetcímről.

B. dokumentum

Pénzügyi azonosító lap.

Az összes pályázóra vonatkozik. Letölthető az ezen ajánlattételi felhívás 4.1. pontjában említett internetcímről.

C. dokumentum

Alapszabály (alapító okirat).

Valamennyi olyan pályázóra vonatkozik, amely nem közszervezet.

D. dokumentum

A pályázó székhelye szerinti tagállam jogszabályai által előírt hivatalos nyilvántartásba (pl. cégközlöny vagy cégjegyzék) történt bejegyzés közelmúltbeli kivonata, amely egyértelműen feltünteti a pályázó nevét, címét és a nyilvántartásba vétel dátumát.

Az összes pályázóra vonatkozik.

E. dokumentum

Ha a pályázó héa-köteles, a nyilvántartásbavételi dokumentum másolata.

Ha a pályázó nem jogosult a héa visszaigénylésére, akkor csatolni kell az ezt igazoló hivatalos dokumentumot.

A magánjog hatálya alá tartozó pályázókra vonatkozik (a közjogi szervezetek által fizetett héa semmilyen esetben sem számít támogatható költségnek). Ha a pályázó nem jogosult a héa visszaigénylésére, akkor csatolnia kell az adóhatóság, vagy a könyvelés elkészítésével vagy ellenőrzésével megbízott külső személy (független könyvelő, könyvvizsgáló stb.) által kibocsátott, erre vonatkozó igazolást, vagy az ilyen igazolás beszerzéséig a pályázó által kiállított igazolást. Az esetleges támogatási megállapodás aláírására azonban csak a külső személy által kiállított igazolás benyújtását követően kerülhet sor.

F. dokumentum

A legutolsó két lezárt pénzügyi év mérlege és eredménykimutatása, illetve bármely olyan dokumentum (például banki igazolás), amely igazolja a pályázó pénzügyi helyzetét és képességét arra, hogy tevékenységét a tájékoztatási tevékenység végrehajtásának teljes időszaka alatt fenntartsa.

Valamennyi olyan pályázóra vonatkozik, amely nem közszervezet.

G. dokumentum

A javasolt tájékoztatási tevékenység előkészítését, végrehajtását, nyomon követését és értékelését végző alkalmazottak önéletrajza.

Valamennyi pályázóra és társszervezőre vonatkozik.

H. dokumentum

A további finanszírozóknak (a finanszírozást nyújtó társszervezőket is ideértve) a tájékoztatási tevékenységhez való pénzügyi hozzájárulásának igazolása (amelynek a várható hozzájárulók mindegyikétől legalább egy hivatalos finanszírozási igazolást kell tartalmaznia, feltüntetve a tájékoztatási tevékenység címét és a hozzájárulás összegét).

További finanszírozók hozzájárulása esetén az űrlapot feltétlenül csatolni kell.

Megjegyzés:

Felhívjuk a figyelmet arra, hogy a pályázatok elfogadhatóságának két fő akadálya az elmúlt pénzügyi években az E. és a H. dokumentummal kapcsolatos előírások betartásának hiánya volt. A héa (E. dokumentum) esetében elengedhetetlen a kért dokumentumok benyújtása, még akkor is, ha a pályázó nem héa-köteles (legalább egy, a pályázó által kiállított igazolást be kell nyújtani). A pénzügyi hozzájárulás igazolását (H. dokumentum) valamennyi finanszírozóra vonatkozóan be kell nyújtani (a bevételek feltüntetésére szolgáló költségvetési táblázat c., d. és f. pontja).

---

II. MELLÉKLET

TÁMOGATHATÓSÁGI ÉS KIZÁRÁSI KRITÉRIUMOK

1.   Támogathatósági kritériumok

a)   A pályázóra vonatkozó támogathatósági feltételek:

| — | A pályázó valamely tagállamban legalább két éve bejegyzett jogi személy. Ezt a pályázatban és a kapcsolódó dokumentumokban egyértelműen bizonyítani kell. Az eljárásból ki kell zárni azokat a pályázókat, akik valamely tagállamban nincsenek legalább két éve bejegyezve, vagy ezt nem bizonyítják. |
| --- | --- |

—

A pályázó valamely tagállamban legalább két éve bejegyzett jogi személy. Ezt a pályázatban és a kapcsolódó dokumentumokban egyértelműen bizonyítani kell. Az eljárásból ki kell zárni azokat a pályázókat, akik valamely tagállamban nincsenek legalább két éve bejegyezve, vagy ezt nem bizonyítják.

b)   A pályázatra vonatkozó támogathatósági feltételek:

Az ezen ajánlattételi felhívás szerint benyújtott pályázatoknak az alábbi kritériumok mindegyikének eleget kell tenniük:

| — | legkésőbb 2011. szeptember 30. napján adták postára (a feladás időpontját a borítékon található postabélyegző igazolja), |
| --- | --- |

—

legkésőbb 2011. szeptember 30. napján adták postára (a feladás időpontját a borítékon található postabélyegző igazolja),

| — | a pályázati űrlap és a költségvetés egyrészről a 4.1. pontban említett internetcímről letöltött megfelelő űrlapokon, másrészről elektronikus formában is benyújtásra kerül, |
| --- | --- |

—

a pályázati űrlap és a költségvetés egyrészről a 4.1. pontban említett internetcímről letöltött megfelelő űrlapokon, másrészről elektronikus formában is benyújtásra kerül,

| — | az Unió valamely hivatalos nyelvén készült, |
| --- | --- |

—

az Unió valamely hivatalos nyelvén készült,

| — | az ezen ajánlattételi felhívás 4.1. pontjában felsorolt valamennyi dokumentumot tartalmazza, |
| --- | --- |

—

az ezen ajánlattételi felhívás 4.1. pontjában felsorolt valamennyi dokumentumot tartalmazza,

| — | a támogatás igénylésére vonatkozó levél, melyet a pályázó szervezet aláírásra jogosult képviselője írt alá, megjelöli a javasolt tájékoztatási tevékenység címét és a támogatás igényelt összegét (amelynek meg kell egyeznie a bevételek feltüntetésére szolgáló költségvetési táblázat g. és h. pontjában feltüntetett összeggel), |
| --- | --- |

—

a támogatás igénylésére vonatkozó levél, melyet a pályázó szervezet aláírásra jogosult képviselője írt alá, megjelöli a javasolt tájékoztatási tevékenység címét és a támogatás igényelt összegét (amelynek meg kell egyeznie a bevételek feltüntetésére szolgáló költségvetési táblázat g. és h. pontjában feltüntetett összeggel),

| — | a pályázók pénzügyi évenként egy pályázatot nyújthatnak be, |
| --- | --- |

—

a pályázók pénzügyi évenként egy pályázatot nyújthatnak be,

| — | a Bizottságtól igényelt támogatás összege (beleértve a személyzeti költségekre vonatkozó átalányösszeget is) 100 000 és 500 000 EUR között van. |
| --- | --- |

—

a Bizottságtól igényelt támogatás összege (beleértve a személyzeti költségekre vonatkozó átalányösszeget is) 100 000 és 500 000 EUR között van.

| — | A javasolt tájékoztatási tevékenység költségvetése:






  — | euróban kerül összeállításra, |
| --- | --- | --- |

—

A javasolt tájékoztatási tevékenység költségvetése:

—

euróban kerül összeállításra,

| — | egy-egy egyenlegben lévő, a kiadások, illetve a bevételek feltüntetésére szolgáló táblázatból áll, |
| --- | --- |

—

egy-egy egyenlegben lévő, a kiadások, illetve a bevételek feltüntetésére szolgáló táblázatból áll,

| — | mind a kiadások, mind a bevételek feltüntetésére szolgáló táblázatot keltezte és aláírta a pályázó szervezet aláírásra jogosult képviselője, |
| --- | --- |

—

mind a kiadások, mind a bevételek feltüntetésére szolgáló táblázatot keltezte és aláírta a pályázó szervezet aláírásra jogosult képviselője,

| — | az elkészítésekor alkalmazott részletes számításokat és leírásokat (mennyiségek, egységárak, összesített árak) felhasználva került kidolgozásra; nem tartalmaz átalányösszegeket (a személyzeti költségek kivételével), |
| --- | --- |

—

az elkészítésekor alkalmazott részletes számításokat és leírásokat (mennyiségek, egységárak, összesített árak) felhasználva került kidolgozásra; nem tartalmaz átalányösszegeket (a személyzeti költségek kivételével),

| — | figyelembe veszi a Bizottság által az egyes kiadástípusokra meghatározott maximális összeget (lásd a IV. mellékletet és a 4.1. pontban említett internetcímen elérhető „A Bizottság által elfogadott maximális szállásköltségek” című dokumentumot), |
| --- | --- |

—

figyelembe veszi a Bizottság által az egyes kiadástípusokra meghatározott maximális összeget (lásd a IV. mellékletet és a 4.1. pontban említett internetcímen elérhető „A Bizottság által elfogadott maximális szállásköltségek” című dokumentumot),

| — | ha a pályázó héa-köteles és héa-levonásra jogosult, illetve ha a pályázó közjogi szervezet, akkor az összegek nem tartalmaznak héát, |
| --- | --- |

—

ha a pályázó héa-köteles és héa-levonásra jogosult, illetve ha a pályázó közjogi szervezet, akkor az összegek nem tartalmaznak héát,

| — | a bevételi oldalon szerepel a pályázó közvetlen hozzájárulása, a Bizottságtól igényelt finanszírozás és (adott esetben) más finanszírozók hozzájárulásának részletei, továbbá a projekt során keletkező valamennyi bevétel, ideértve a résztvevőktől esetleg beszedendő díjakat is. |
| --- | --- |

—

a bevételi oldalon szerepel a pályázó közvetlen hozzájárulása, a Bizottságtól igényelt finanszírozás és (adott esetben) más finanszírozók hozzájárulásának részletei, továbbá a projekt során keletkező valamennyi bevétel, ideértve a résztvevőktől esetleg beszedendő díjakat is.

| — | A javasolt tájékoztatási tevékenység megvalósítására (a tevékenység előkészítésére, végrehajtására, nyomon követésére és értékelésére) 2012. március 1. és 2013. február 28. között kerül sor. |
| --- | --- |

—

A javasolt tájékoztatási tevékenység megvalósítására (a tevékenység előkészítésére, végrehajtására, nyomon követésére és értékelésére) 2012. március 1. és 2013. február 28. között kerül sor.

| — | Nem támogathatók:






  — | jogszabály által előírt intézkedések, |
| --- | --- | --- |

—

Nem támogathatók:

—

jogszabály által előírt intézkedések,

| — | olyan intézkedések, amelyeket az Európai Unió más költségvetési tételből már finanszíroz, |
| --- | --- |

—

olyan intézkedések, amelyeket az Európai Unió más költségvetési tételből már finanszíroz,

| — | a profitot termelő tevékenységek, |
| --- | --- |

—

a profitot termelő tevékenységek,

| — | közgyűlések és az alapszabály által előírt ülések. |
| --- | --- |

—

közgyűlések és az alapszabály által előírt ülések.

Azok a pályázatok, amelyek a fenti feltételek közül egynek vagy többnek nem felelnek meg, automatikusan nem megfelelőnek minősülnek és elutasításra kerülnek.

2.   Kizárási kritériumok

A Bizottság valamennyi olyan pályázót kizár, akinek esetében a 2208/2002/EK bizottsági rendelet 5. cikkében vagy az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet 93. cikkének (1) bekezdésében, 94. cikkében vagy 96. cikke (2) bekezdésének a) pontjában leírt valamelyik helyzet fennáll.

Nem ítélhető oda támogatás olyan pályázóknak, amelyeket a támogatás odaítélésekor a következő helyzetek valamelyike jellemez:

| — | fizetésképtelenek, felszámolási, csőd- vagy a hitelezőikkel való egyezség kötésére irányuló eljárás alatt állnak, vagy gazdasági tevékenységüket felfüggesztették, vagy a tagállamok jogszabályi vagy közigazgatási rendelkezései szerinti hasonló eljárás következtében bármely ezekhez hasonló helyzetben vannak, |
| --- | --- |

—

fizetésképtelenek, felszámolási, csőd- vagy a hitelezőikkel való egyezség kötésére irányuló eljárás alatt állnak, vagy gazdasági tevékenységüket felfüggesztették, vagy a tagállamok jogszabályi vagy közigazgatási rendelkezései szerinti hasonló eljárás következtében bármely ezekhez hasonló helyzetben vannak,

| — | a szakmai hitelüket érintő bűncselekmény miatt jogerősen elítélték őket, |
| --- | --- |

—

a szakmai hitelüket érintő bűncselekmény miatt jogerősen elítélték őket,

| — | az ajánlatkérő által megfelelőnek tartott bármely bizonyíték alapján súlyos szakmai kötelességszegést követtek el, |
| --- | --- |

—

az ajánlatkérő által megfelelőnek tartott bármely bizonyíték alapján súlyos szakmai kötelességszegést követtek el,

| — | nem teljesítették a társadalombiztosítási hozzájárulási vagy adófizetési kötelezettségüket a székhelyük szerinti ország vagy azon ország jogi rendelkezéseivel összhangban, ahol az ajánlatkérő található vagy a tevékenységet végrehajtják, |
| --- | --- |

—

nem teljesítették a társadalombiztosítási hozzájárulási vagy adófizetési kötelezettségüket a székhelyük szerinti ország vagy azon ország jogi rendelkezéseivel összhangban, ahol az ajánlatkérő található vagy a tevékenységet végrehajtják,

| — | csalás, korrupció, bűnszervezetben való részvétel vagy bármely más, az Unió pénzügyi érdekét sértő jogellenes tevékenység miatt jogerős ítélet született velük szemben, |
| --- | --- |

—

csalás, korrupció, bűnszervezetben való részvétel vagy bármely más, az Unió pénzügyi érdekét sértő jogellenes tevékenység miatt jogerős ítélet született velük szemben,

| — | az Európai Unió költségvetéséből finanszírozott másik közbeszerzési eljárás vagy támogatás odaítélésére vonatkozó eljárás kapcsán a megállapodásban rögzített kötelezettségeik teljesítésének elmulasztása miatt rájuk vonatkozóan súlyos szerződésszegést állapítottak meg, |
| --- | --- |

—

az Európai Unió költségvetéséből finanszírozott másik közbeszerzési eljárás vagy támogatás odaítélésére vonatkozó eljárás kapcsán a megállapodásban rögzített kötelezettségeik teljesítésének elmulasztása miatt rájuk vonatkozóan súlyos szerződésszegést állapítottak meg,

| — | esetükben összeférhetetlenség áll fenn, |
| --- | --- |

—

esetükben összeférhetetlenség áll fenn,

| — | az engedélyező szervezeti egység által kért információk nyújtásakor hamis nyilatkozatot tettek, vagy elmulasztották ezen információk nyújtását. |
| --- | --- |

—

az engedélyező szervezeti egység által kért információk nyújtásakor hamis nyilatkozatot tettek, vagy elmulasztották ezen információk nyújtását.

A pályázóknak a közölt adatok valódiságáról hitelt érdemlő nyilatkozatot kell csatolniuk, amelyben kijelentik, hogy nincsenek a fent említett helyzetek valamelyikében (lásd az ezen ajánlattételi felhívás 4.1. pontjában említett internetcímről letölthető levélmintát). A Bizottság a kockázatok elemzése alapján további igazolásokat kérhet. A hamis nyilatkozatot tévő pályázókkal szemben közigazgatási és pénzügyi szankciók alkalmazhatók.

---

III. MELLÉKLET

KIVÁLASZTÁSI ÉS ODAÍTÉLÉSI KRITÉRIUMOK

1.   Kiválasztási kritériumok

Technikai alkalmasságuk alátámasztása érdekében a pályázóknak igazolniuk kell, hogy:

| — | rendelkeznek a javasolt tájékoztatási tevékenység jellegéhez, előkészítéséhez, végrehajtásához, nyomon követéséhez és értékeléséhez kapcsolódó szükséges technikai szakismerettel, |
| --- | --- |

—

rendelkeznek a javasolt tájékoztatási tevékenység jellegéhez, előkészítéséhez, végrehajtásához, nyomon követéséhez és értékeléséhez kapcsolódó szükséges technikai szakismerettel,

| — | az előző két év során megvalósítottak legalább 1 köztájékoztatási projektet, |
| --- | --- |

—

az előző két év során megvalósítottak legalább 1 köztájékoztatási projektet,

| — | legalább kétéves tapasztalattal rendelkeznek a javasolt tárgykör(ök)ben. |
| --- | --- |

—

legalább kétéves tapasztalattal rendelkeznek a javasolt tárgykör(ök)ben.

Pénzügyi alkalmasságuk alátámasztása érdekében a pályázóknak igazolniuk kell, hogy:

| — | pénzügyi helyzetük elég szilárd ahhoz, hogy a tájékoztatási tevékenység végrehajtásának teljes időtartama alatt folytatni tudják tevékenységüket. |
| --- | --- |

—

pénzügyi helyzetük elég szilárd ahhoz, hogy a tájékoztatási tevékenység végrehajtásának teljes időtartama alatt folytatni tudják tevékenységüket.

A pályázók technikai és pénzügyi alkalmassága a pályázatokban feltüntetett információk alapján kerül értékelésre. A Bizottság ugyanakkor a pályázóktól további információkat is kérhet. Ismételten felhívjuk a pályázók figyelmét arra, hogy a Bizottság az ezen ajánlattételi felhívás keretén belül támogatásban részesített tájékoztatási tevékenységekhez nem nyújt előfinanszírozást. A pályázóknak maguknak kell fedezniük a tájékoztatási tevékenység teljes költségét. A Bizottság csak azután utalja át a támogatást, hogy a tájékoztatási tevékenység végrehajtását követően elfogadta a kedvezményezett által benyújtott technikai és pénzügyi végrehajtásról szóló jelentést, valamint – adott esetben – kizárta a támogatásra nem jogosult kiadásokat.

A kedvezményezett bizonyos feltételek mellett kérheti időközi kifizetés teljesítését (a részleteket lásd az ajánlattételi felhívás Időtartam és költségvetés című 3. pontjában).

2.   Odaítélési kritériumok

Az egyes tájékoztatási tevékenységeket az eseti bizottság az alábbi kritériumok alapján értékeli:

| 1. | (legfeljebb 30 pont) A tevékenység relevanciája és közhasznú volta, különösen az alábbiak alapján:






  — | a tevékenység célja és tartalma mennyire van összhangban a 814/2000/EK rendelet 1. cikkében megállapított célkitűzésekkel, és mennyire felel meg a 2.1. pontban megállapított prioritásoknak és a 2.2. pontban szereplő tevékenységtípusoknak (15 pont), |
| --- | --- | --- |

1.

(legfeljebb 30 pont) A tevékenység relevanciája és közhasznú volta, különösen az alábbiak alapján:

—

a tevékenység célja és tartalma mennyire van összhangban a 814/2000/EK rendelet 1. cikkében megállapított célkitűzésekkel, és mennyire felel meg a 2.1. pontban megállapított prioritásoknak és a 2.2. pontban szereplő tevékenységtípusoknak (15 pont),

| — | a pályázat általános színvonala. A projektjavaslatok legyenek világosak a fogalmi megközelítés és az elérendő célok tekintetében. A tevékenység és a célkitűzések leírása legyen pontos, továbbá a pályázó és valamennyi társszervező szerepe és felelősségi köre legyen egyértelmű. A tevékenységre vonatkozó program legyen részletes. Az ütemterv feleljen meg a projekt célkitűzéseinek, és legyen reálisan megvalósítható (15 pont); |
| --- | --- |

—

a pályázat általános színvonala. A projektjavaslatok legyenek világosak a fogalmi megközelítés és az elérendő célok tekintetében. A tevékenység és a célkitűzések leírása legyen pontos, továbbá a pályázó és valamennyi társszervező szerepe és felelősségi köre legyen egyértelmű. A tevékenységre vonatkozó program legyen részletes. Az ütemterv feleljen meg a projekt célkitűzéseinek, és legyen reálisan megvalósítható (15 pont);

| 2. | (legfeljebb 30 pont) A javaslat általános hozzáadott értéke, különösen az alábbiak alapján:






  — | a tevékenység által érintett célközönség. Előnyt élveznek azok a tevékenységek, melyek több országra és azok lakosságának legalább 5 %-ára irányulnak (15 pont), |
| --- | --- | --- |

2.

(legfeljebb 30 pont) A javaslat általános hozzáadott értéke, különösen az alábbiak alapján:

—

a tevékenység által érintett célközönség. Előnyt élveznek azok a tevékenységek, melyek több országra és azok lakosságának legalább 5 %-ára irányulnak (15 pont),

| — | a javasolt tevékenységek innovatív és kreatív jellege (10 pont), |
| --- | --- |

—

a javasolt tevékenységek innovatív és kreatív jellege (10 pont),

| — | a pályázat pénzügyi minősége. A javaslatoknak alá kell támasztaniuk az adott intézkedés költséghatékonyságát és a Bizottságtól igényelt pénzügyi támogatás felhasználásának ésszerűségét (5 pont); |
| --- | --- |

—

a pályázat pénzügyi minősége. A javaslatoknak alá kell támasztaniuk az adott intézkedés költséghatékonyságát és a Bizottságtól igényelt pénzügyi támogatás felhasználásának ésszerűségét (5 pont);

| 3. | (legfeljebb 25 pont) A tevékenység hatása és a választott terjesztési politika, különösen az alábbiak alapján:






  — | a célközönség (beleértve a közvetett kedvezményezetteket is) dimenziója, minősége és reprezentativitása a tevékenység típusához képest (15 pont), |
| --- | --- | --- |

3.

(legfeljebb 25 pont) A tevékenység hatása és a választott terjesztési politika, különösen az alábbiak alapján:

—

a célközönség (beleértve a közvetett kedvezményezetteket is) dimenziója, minősége és reprezentativitása a tevékenység típusához képest (15 pont),

| — | a pályázó és a társszervezők képessége arra, hogy az elért eredményeket hatékonyan nyomon kövessék és terjeszszék, illetve a felhasznált terjesztési csatornák (különösen a sajtó, a rádió és televízió, az internet és a közvetlen terjesztés) és azok szerepe a tevékenységben (10 pont); |
| --- | --- |

—

a pályázó és a társszervezők képessége arra, hogy az elért eredményeket hatékonyan nyomon kövessék és terjeszszék, illetve a felhasznált terjesztési csatornák (különösen a sajtó, a rádió és televízió, az internet és a közvetlen terjesztés) és azok szerepe a tevékenységben (10 pont);

| 4. | (legfeljebb 15 pont) A tevékenység értékelése, különösen az alábbiak alapján:






  — | a tevékenység hatásaival kapcsolatos várakozások megalapozottsága és az eredmények utólagos értékelése (10 pont), |
| --- | --- | --- |

4.

(legfeljebb 15 pont) A tevékenység értékelése, különösen az alábbiak alapján:

—

a tevékenység hatásaival kapcsolatos várakozások megalapozottsága és az eredmények utólagos értékelése (10 pont),

| — | a közvetített üzenet hatásának mérésére használt technikák (felmérések, kérdőívek, statisztikák stb.) (5 pont). |
| --- | --- |

—

a közvetített üzenet hatásának mérésére használt technikák (felmérések, kérdőívek, statisztikák stb.) (5 pont).

A tevékenységet az értékelő bizottság akkor minősíti kiváló színvonalúnak és javasolja támogatás odaítélésére, ha a fenti (1)–(4) kritérium alapján elérhető 100 pontból legalább 60-at megkap, továbbá valamennyi kritérium tekintetében megkapja az elérhető pontok legalább 50 %-át. A Bizottság a rendelkezésre álló költségvetési források alapján felemelheti az elérendő minimális pontszámot. Felhívjuk a figyelmet arra, hogy a Bizottság végső határozata a támogatás odaítéléséről eltérhet az értékelő bizottság javaslatától.

---

IV. MELLÉKLET

A KÖLTSÉGVETÉS ELKÉSZÍTÉSE

A költségvetés elkészítése során be kell tartani a II. mellékletben (Támogathatósági és kizárási kritériumok) megállapított összes vonatkozó szabályt. A költségvetést az eredeti űrlapok (kiadások és bevételek feltüntetésére szolgáló táblázatok) felhasználásával kell elkészíteni.

A kiadások feltüntetésére szolgáló táblázatnak minden kiadást konkrétan meg kell jelölnie, és lehetővé kell tennie azok mindegyikének világos megértését (például az „egyéb” kifejezés használata kerülendő). A költségek különböző kategóriáinak összhangban kell lenniük a tájékoztatási tevékenység leírásával (3. űrlap).

A bevételek feltüntetésére szolgáló táblázatnak minden bevételt/pénzügyi hozzájárulást konkrétan meg kell jelölnie, és lehetővé kell tennie minden bevétel/pénzügyi hozzájárulás világos megértését, továbbá ki kell tűnnie belőle a non-profit elv tiszteletben tartásának. Az egyéb finanszírozóktól származó hozzájárulások igazolását szintén csatolni kell (lásd az I. mellékletben említett H. dokumentumot).

A költségvetés elkészítésének megkönnyítése érdekében rendelkezésre áll egy helyesen kitöltött költségvetésminta a 4.1. pontban említett internetes címen.

A kiadások feltüntetésére szolgáló költségvetési táblázatában csak a támogatható költségeket szabad feltüntetni (lásd lent).

A megállapodás aláírása előtti bármely kiadás teljesítése a pályázó saját kockázatára történik, és sem jogilag, sem pénzügyileg nem kötelezi a Bizottságot.

1.   Támogatható költségek

A tájékoztatási tevékenység támogatható költségei a kedvezményezettnél ténylegesen felmerült azon költségek, amelyek megfelelnek az alábbi kritériumoknak:

| a) | a megállapodás tárgyához kapcsolódnak, és szerepelnek a tájékoztatási tevékenység becsült általános költségvetésében; |
| --- | --- |

a)

a megállapodás tárgyához kapcsolódnak, és szerepelnek a tájékoztatási tevékenység becsült általános költségvetésében;

| b) | a támogatás tárgyát képező tájékoztatási tevékenység végrehajtásához szükségesek; |
| --- | --- |

b)

a támogatás tárgyát képező tájékoztatási tevékenység végrehajtásához szükségesek;

| c) | a tájékoztatási tevékenység során a kedvezményezettnél merültek fel és ő is viselte azokat a támogatási megállapodás I.2.2. cikkében leírtaknak megfelelően, azaz a költségeket eredeti igazoló dokumentumok (lásd az alábbi 3. pontban található táblázatot) és a kapcsolódó fizetési bizonylatok támasztják alá; |
| --- | --- |

c)

a tájékoztatási tevékenység során a kedvezményezettnél merültek fel és ő is viselte azokat a támogatási megállapodás I.2.2. cikkében leírtaknak megfelelően, azaz a költségeket eredeti igazoló dokumentumok (lásd az alábbi 3. pontban található táblázatot) és a kapcsolódó fizetési bizonylatok támasztják alá;

| d) | azonosíthatók és ellenőrizhetők különösen azáltal, hogy azokat bevezették a kedvezményezett számviteli nyilvántartásába, és a kedvezményezett székhelye szerinti ország számviteli előírásaival, továbbá a kedvezményezett szokásos költségszámítási módszereivel összhangban határozták meg; |
| --- | --- |

d)

azonosíthatók és ellenőrizhetők különösen azáltal, hogy azokat bevezették a kedvezményezett számviteli nyilvántartásába, és a kedvezményezett székhelye szerinti ország számviteli előírásaival, továbbá a kedvezményezett szokásos költségszámítási módszereivel összhangban határozták meg;

| e) | ésszerűek, indokoltak és összhangban vannak a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elveivel, különösen a gazdaságosság és a hatékonyság tekintetében; |
| --- | --- |

e)

ésszerűek, indokoltak és összhangban vannak a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elveivel, különösen a gazdaságosság és a hatékonyság tekintetében;

| f) | összhangban vannak az alkalmazandó adójogi és társadalombiztosítási jogszabályok előírásaival. |
| --- | --- |

f)

összhangban vannak az alkalmazandó adójogi és társadalombiztosítási jogszabályok előírásaival.

BESZÁLLÍTÓK/ALVÁLLALKOZÓK 10 000 EUR összeget meghaladó értékű szolgáltatások esetén

Felhívjuk a figyelmet arra, hogy amennyiben a pályázó beszállítókat/alvállalkozókat kíván bevonni, és amennyiben az egyazon beszállító/alvállalkozó által nyújtott szolgáltatások halmozott összege meghaladja a 10 000 EUR-t, a pályázónak legalább három különböző vállalkozótól kért három ajánlatot kell bemutatnia a Bizottságnak, csatolnia kell a kiválasztott ajánlatot, igazolnia kell, hogy a kiválasztott beszállító/alvállalkozó nyújtja adott összegért a legjobb szolgáltatást, és indokolnia kell döntését, ha a kiválasztott ajánlat nem a legolcsóbb volt).

Ezen dokumentumokat a lehető leghamarabb, legkésőbb a technikai és pénzügyi zárójelentéssel együtt kell benyújtani a Bizottságnak.

Ennek elmulasztása esetén a Bizottság jogosult a költségeket nem támogathatónak minősíteni.

2.   Nem támogatható költségek

A következő költségek nem minősülnek támogathatónak:

| — | a természetbeni hozzájárulások, |
| --- | --- |

—

a természetbeni hozzájárulások,

| — | a nem részletezett vagy átalányköltségek, kivéve a személyzeti költségeket, |
| --- | --- |

—

a nem részletezett vagy átalányköltségek, kivéve a személyzeti költségeket,

| — | a közvetett költségek (bérleti díj, az elektromos áram díja, vízdíj, gázdíj, biztosítási díj, adó stb.), |
| --- | --- |

—

a közvetett költségek (bérleti díj, az elektromos áram díja, vízdíj, gázdíj, biztosítási díj, adó stb.),

| — | az irodaszerek költségei (papír, írószerek stb.), |
| --- | --- |

—

az irodaszerek költségei (papír, írószerek stb.),

| — | az új vagy használt berendezések vásárlásából származó költségek, |
| --- | --- |

—

az új vagy használt berendezések vásárlásából származó költségek,

| — | a felszerelések értékcsökkenéséből származó költségek, |
| --- | --- |

—

a felszerelések értékcsökkenéséből származó költségek,

| — | az előzetes költségvetésben nem szereplő költségek, |
| --- | --- |

—

az előzetes költségvetésben nem szereplő költségek,

| — | a héa, kivéve ha a kedvezményezett bizonyítani tudja, hogy az alkalmazandó nemzeti jogszabályok alapján nem képes annak visszaigénylésére. A közjogi szervezetek által fizetett héa mindazonáltal nem minősül támogatható költségnek, |
| --- | --- |

—

a héa, kivéve ha a kedvezményezett bizonyítani tudja, hogy az alkalmazandó nemzeti jogszabályok alapján nem képes annak visszaigénylésére. A közjogi szervezetek által fizetett héa mindazonáltal nem minősül támogatható költségnek,

| — | tőke megtérülése, |
| --- | --- |

—

tőke megtérülése,

| — | tartozás és tartozásbehajtás költségei, |
| --- | --- |

—

tartozás és tartozásbehajtás költségei,

| — | a veszteségekre vagy az esetleges jövőbeni tartozásokra képzett tartalékok, |
| --- | --- |

—

a veszteségekre vagy az esetleges jövőbeni tartozásokra képzett tartalékok,

| — | fizetendő kamat, |
| --- | --- |

—

fizetendő kamat,

| — | kétes követelések, |
| --- | --- |

—

kétes követelések,

| — | átváltási veszteségek, |
| --- | --- |

—

átváltási veszteségek,

| — | a kedvezményezett bevallásában szereplő, de valamely – európai uniós támogatásban részesülő – másik tevékenység vagy munkaprogram által fedezett költségek, |
| --- | --- |

—

a kedvezményezett bevallásában szereplő, de valamely – európai uniós támogatásban részesülő – másik tevékenység vagy munkaprogram által fedezett költségek,

| — | a túlzott vagy meggondolatlan kiadások. |
| --- | --- |

—

a túlzott vagy meggondolatlan kiadások.

3.   A támogatható költségekre és a benyújtandó igazoló dokumentumokra vonatkozó egyedi rendelkezések

| Kiadás kategóriája | Támogatható költségek | Szükséges igazoló dokumentum (Megjegyzés: ha több dokumentum van megnevezve, azok mindegyike benyújtandó) |
| --- | --- | --- |
| Személyzeti költségek | 1. | Munkavállalók
  Egyszeri átalányfinanszírozás folyósítására kerül sor, amelynek összege legfeljebb 10 000 EUR azon tevékenységek esetében, amelyek teljes támogatható költsége (a személyzeti költségekre vonatkozó átalányösszeg nélkül) kevesebb, mint 400 000 EUR, és legfeljebb 25 000 EUR azon tevékenységeknél, amelyek teljes támogatható költsége (a személyzeti költségekre vonatkozó átalányösszeg nélkül) 400 000 EUR és 950 000 EUR között van. Az átalányösszeg tartalmazza a tevékenység előkészítéséhez, végrehajtásához, nyomon követéséhez és értékeléséhez kapcsolódó személyzeti költségeket. |

Kiadás kategóriája

Támogatható költségek

Szükséges igazoló dokumentum (Megjegyzés: ha több dokumentum van megnevezve, azok mindegyike benyújtandó)

Személyzeti költségek

1.

Munkavállalók

Egyszeri átalányfinanszírozás folyósítására kerül sor, amelynek összege legfeljebb 10 000 EUR azon tevékenységek esetében, amelyek teljes támogatható költsége (a személyzeti költségekre vonatkozó átalányösszeg nélkül) kevesebb, mint 400 000 EUR, és legfeljebb 25 000 EUR azon tevékenységeknél, amelyek teljes támogatható költsége (a személyzeti költségekre vonatkozó átalányösszeg nélkül) 400 000 EUR és 950 000 EUR között van. Az átalányösszeg tartalmazza a tevékenység előkészítéséhez, végrehajtásához, nyomon követéséhez és értékeléséhez kapcsolódó személyzeti költségeket.

Az átalányösszeg odaítéléséhez nincs szükség igazoló dokumentumokra.

A későbbi elemzés céljából azonban csatolni kell egy olyan dokumentumot, amely tartalmazza a tevékenységgel kapcsolatban ténylegesen felmerült személyzeti költségeket.

| 2. | Önfoglalkoztatók |
| --- | --- |

2.

Önfoglalkoztatók

Legalább a tevékenység címét, az elvégzett munka jellegét, valamint a munka elvégzésének napját tartalmazó számla.

| — | A fizetés igazolása. |
| --- | --- |

—

A fizetés igazolása.

Utazási költségek (1)

| 1. | Vasút
  A legrövidebb útvonalon történő másodosztályú utazás költsége (2) |
| --- | --- |

1.

Vasút

A legrövidebb útvonalon történő másodosztályú utazás költsége (2)

| — | Jegy. |
| --- | --- |

—

Jegy.

| — | A fizetés igazolása. |
| --- | --- |

—

A fizetés igazolása.

| 2. | Légiközlekedés
  Foglalási díjak és a légi utazás költsége turistaosztályon, az elérhető legalacsonyabb útiköltséggel (APEX, PEX, Excursion stb.) |
| --- | --- |

2.

Légiközlekedés

Foglalási díjak és a légi utazás költsége turistaosztályon, az elérhető legalacsonyabb útiköltséggel (APEX, PEX, Excursion stb.)

| — | Az online foglalás visszaigazolása (az ár feltüntetésével). |
| --- | --- |

—

Az online foglalás visszaigazolása (az ár feltüntetésével).

| — | Felhasznált beszállókártya. A beszállókártyán szerepelnie kell a névnek, a dátumnak, az indulás és az érkezés helyének. |
| --- | --- |

—

Felhasznált beszállókártya. A beszállókártyán szerepelnie kell a névnek, a dátumnak, az indulás és az érkezés helyének.

| — | Adott esetben az utazási iroda által kiállított számla. |
| --- | --- |

—

Adott esetben az utazási iroda által kiállított számla.

| — | A fizetés igazolása. |
| --- | --- |

—

A fizetés igazolása.

| 3. | Távolsági busz
  A legrövidebb útvonalú, helyközi utazás |
| --- | --- |

3.

Távolsági busz

A legrövidebb útvonalú, helyközi utazás

| — | Legalább az indulás és az érkezés helyét, az utasok számát és az utazás napjait tartalmazó számla. |
| --- | --- |

—

Legalább az indulás és az érkezés helyét, az utasok számát és az utazás napjait tartalmazó számla.

| — | A fizetés igazolása. |
| --- | --- |

—

A fizetés igazolása.

| 4. | Komp |
| --- | --- |

4.

Komp

| — | Jegy. |
| --- | --- |

—

Jegy.

| — | A fizetés igazolása. |
| --- | --- |

—

A fizetés igazolása.

Szállás

| 1. | A tájékoztatási tevékenység előkészítése során
  Szállodai elhelyezés országonként meghatározott maximális vendégéjszakánkénti összegig. A maximális összeg megtalálható az ezen ajánlattételi felhívás 4.1. pontjában megadott internetcímen („A Bizottság által elfogadott maximális szállásköltségek”). |
| --- | --- |

1.

A tájékoztatási tevékenység előkészítése során

Szállodai elhelyezés országonként meghatározott maximális vendégéjszakánkénti összegig. A maximális összeg megtalálható az ezen ajánlattételi felhívás 4.1. pontjában megadott internetcímen („A Bizottság által elfogadott maximális szállásköltségek”).

| — | A szálloda részletes számlája, amelyen szerepelnie kell a személyek nevének, a dátumoknak és az ott töltött éjszakák számának. Ha a számlát csoport részére állították ki, ugyanezen információkat kell tartalmaznia. |
| --- | --- |

—

A szálloda részletes számlája, amelyen szerepelnie kell a személyek nevének, a dátumoknak és az ott töltött éjszakák számának. Ha a számlát csoport részére állították ki, ugyanezen információkat kell tartalmaznia.

| — | A támogatás kedvezményezettjének leírása a szállás céljáról, a társfinanszírozás tárgyát képező tájékoztatási tevékenységgel való kapcsolatról, és az érintett személyeknek a tevékenységben betöltött szerepéről. |
| --- | --- |

—

A támogatás kedvezményezettjének leírása a szállás céljáról, a társfinanszírozás tárgyát képező tájékoztatási tevékenységgel való kapcsolatról, és az érintett személyeknek a tevékenységben betöltött szerepéről.

| — | Adott esetben a találkozó jegyzőkönyve. |
| --- | --- |

—

Adott esetben a találkozó jegyzőkönyve.

| — | A fizetés igazolása. |
| --- | --- |

—

A fizetés igazolása.

| 2. | A tájékoztatási tevékenység végrehajtása során
  Szállodai elhelyezés országonként meghatározott maximális vendégéjszakánkénti összegig. A maximális összeg megtalálható az ezen ajánlattételi felhívás 4.1. pontjában megadott internetcímen („A Bizottság által elfogadott maximális szállásköltségek”). |
| --- | --- |

2.

A tájékoztatási tevékenység végrehajtása során

Szállodai elhelyezés országonként meghatározott maximális vendégéjszakánkénti összegig. A maximális összeg megtalálható az ezen ajánlattételi felhívás 4.1. pontjában megadott internetcímen („A Bizottság által elfogadott maximális szállásköltségek”).

| — | A szálloda részletes számlája, amelyen szerepelnie kell a személyek nevének, a dátumoknak és az ott töltött éjszakák számának. Ha a számlát csoport részére állították ki, ugyanezen információkat kell tartalmaznia. |
| --- | --- |

—

A szálloda részletes számlája, amelyen szerepelnie kell a személyek nevének, a dátumoknak és az ott töltött éjszakák számának. Ha a számlát csoport részére állították ki, ugyanezen információkat kell tartalmaznia.

A résztvevők által aláírt jelenléti ív, ahogyan az a technikai jelentés esetében is szükséges (lásd a támogatási megállapodás I.5.2.2. cikkét).

| — | A fizetés igazolása. |
| --- | --- |

—

A fizetés igazolása.

Étkezés

Kizárólag a tájékoztatási tevékenység végrehajtása során az alábbi maximális összegekig (héa nélkül):

| — | 5 EUR/fő kávészünet esetén |
| --- | --- |

—

5 EUR/fő kávészünet esetén

| — | 25 EUR/fő ebéd esetén |
| --- | --- |

—

25 EUR/fő ebéd esetén

| — | 40 EUR/fő vacsora esetén |
| --- | --- |

—

40 EUR/fő vacsora esetén

Összesítő számla (3) (az étkeztetést biztosító társaságtól, a szállodától, a konferenciaközponttól stb.), amely feltünteti legalább a tájékoztatási tevékenység címét, a dátumot, a személyek számát, a szolgáltatás jellegét (kávészünet, ebéd és/vagy vacsora), az egységárakat és a teljes árat.

A résztvevők által aláírt jelenléti ív, ahogyan az a technikai jelentés esetében is szükséges (lásd a támogatási megállapodás I.5.2.2. cikkét).

| — | A fizetés igazolása. |
| --- | --- |

—

A fizetés igazolása.

Tolmácsolás

| 1. | Munkavállalók: a bérköltségeket a „személyzeti költségek” kategóriában figyelembe vett maximális átalányösszeg tartalmazza. |
| --- | --- |

1.

Munkavállalók: a bérköltségeket a „személyzeti költségek” kategóriában figyelembe vett maximális átalányösszeg tartalmazza.

Nincs szükség igazoló dokumentumokra.

| 2. | Önfoglalkoztatók legfeljebb napi 600 EUR összegig (héa nélkül). |
| --- | --- |

2.

Önfoglalkoztatók legfeljebb napi 600 EUR összegig (héa nélkül).

| — | Legalább a tájékoztatási tevékenység címét, a tolmácsolás forrás- és célnyelvét, a munka elvégzésének dátumát és a munkaórák számát tartalmazó számla. |
| --- | --- |

—

Legalább a tájékoztatási tevékenység címét, a tolmácsolás forrás- és célnyelvét, a munka elvégzésének dátumát és a munkaórák számát tartalmazó számla.

| — | A fizetés igazolása. |
| --- | --- |

—

A fizetés igazolása.

Fordítás

| 1. | Munkavállalók: a bérköltségeket a „személyzeti költségek” kategóriában figyelembe vett maximális átalányösszeg tartalmazza. |
| --- | --- |

1.

Munkavállalók: a bérköltségeket a „személyzeti költségek” kategóriában figyelembe vett maximális átalányösszeg tartalmazza.

Nincs szükség igazoló dokumentumokra.

| 2. | Önfoglalkoztatók legfeljebb 45 EUR/oldal összegig (héa nélkül).
  Megjegyzés: egy oldal 1 800 leütésnek felel meg szóközök nélkül. |
| --- | --- |

2.

Önfoglalkoztatók legfeljebb 45 EUR/oldal összegig (héa nélkül).

Megjegyzés: egy oldal 1 800 leütésnek felel meg szóközök nélkül.

| — | Legalább a tájékoztatási tevékenység címét, a fordítás forrás- és célnyelvét és a lefordított oldalak számát tartalmazó számla. |
| --- | --- |

—

Legalább a tájékoztatási tevékenység címét, a fordítás forrás- és célnyelvét és a lefordított oldalak számát tartalmazó számla.

| — | A fizetés igazolása. |
| --- | --- |

—

A fizetés igazolása.

Szakértői és előadói díjak

Legfeljebb napi 600 EUR összegig (héa nélkül).

A szakértők vagy előadók díjai nem támogathatók, amennyiben az érintett személyek nemzeti, európai uniós vagy nemzetközi köztisztviselők, valamint a támogatásban részesülő, illetve társult vagy kapcsolt szervezet tagjai vagy alkalmazottai.

Szállás- és utazási költségek: lásd az adott kiadási kategóriáknál.

| — | Legalább a tájékoztatási tevékenység címét, az elvégzett munka jellegét, valamint a munka elvégzésének napját tartalmazó számla. |
| --- | --- |

—

Legalább a tájékoztatási tevékenység címét, az elvégzett munka jellegét, valamint a munka elvégzésének napját tartalmazó számla.

| — | Végleges konferenciaprogram, amely tartalmazza az előadó nevét és szerepét. |
| --- | --- |

—

Végleges konferenciaprogram, amely tartalmazza az előadó nevét és szerepét.

| — | A fizetés igazolása. |
| --- | --- |

—

A fizetés igazolása.

Konferenciatermek és berendezések bérlete

Megjegyzés: Tolmácsfülke szinkrontolmácsoláshoz legfeljebb napi 750 EUR (héa nélkül) bérleti díj ellenében bérelhető.

Legalább a tájékoztatási tevékenység címét, a felszerelés típusát és a konferenciaterem és a berendezés bérletének dátumát feltüntető számla.

| — | A fizetés igazolása. |
| --- | --- |

—

A fizetés igazolása.

Postaköltség

A tájékoztatási tevékenységhez kapcsolódó dokumentumok (pl. meghívók) posta- és futárköltsége

Legalább a dokumentumok címét és az elküldött dokumentumok számát tartalmazó részletes számla vagy olyan postai elismervény, amelyen szerepel a kedvezményezett.

| — | A fizetés igazolása. |
| --- | --- |

—

A fizetés igazolása.

---

(1)  Ez csak a tömegközlekedéssel (vonat, repülő, hajó) kapcsolatos költségek finanszírozását jelenti. Felhívjuk azonban a figyelmet arra, hogy az autóbusz-, földalatti-, villamos- és taxiviteldíjak nem támogathatók.

(2)  Más osztályon történő utazás esetén a kiadások csak a közlekedési vállalat olyan igazolásának bemutatása esetén támogathatók, amely megjelöli a másodosztályú utazás költségeit; ebben az esetben a támogatható kiadások erre az összegre korlátozódnak.

(3)  Egyéni éttermi számlák nem fogadhatók el.

---

A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Európai Bizottság

| 19.7.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 212/36 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 212/36

---

Összefonódás előzetes bejelentése

(Ügyszám COMP/M.6299 – KKR/Sorgenia/Sorgenia France)

Egyszerűsített eljárás alá vont ügy

(EGT-vonatkozású szöveg)

2011/C 212/12

| 1. | 2011. július 11-én a Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 4. cikke szerint bejelentést kapott a KKR & Co. L.P. (a továbbiakban: KKR, Egyesült Államok) és a Cofide irányítása alá tartozó vállalkozáscsoport részét képező Sorgenia SpA (a továbbiakban: Sorgenia, Olaszország) vállalkozásokhoz tartozó befektetési alapok által tervezett összefonódásról, amely szerint az utóbbiak részesedés vásárlása útján közvetett közös irányítást szereznek az EK összefonódás-ellenőrzési rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében a jelenleg a Sorgenia kizárólagos irányítása alá tartozó Sorgenia France SA (a továbbiakban: Sorgenia France, Franciaország) felett. |
| --- | --- |

1.

2011. július 11-én a Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 4. cikke szerint bejelentést kapott a KKR & Co. L.P. (a továbbiakban: KKR, Egyesült Államok) és a Cofide irányítása alá tartozó vállalkozáscsoport részét képező Sorgenia SpA (a továbbiakban: Sorgenia, Olaszország) vállalkozásokhoz tartozó befektetési alapok által tervezett összefonódásról, amely szerint az utóbbiak részesedés vásárlása útján közvetett közös irányítást szereznek az EK összefonódás-ellenőrzési rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében a jelenleg a Sorgenia kizárólagos irányítása alá tartozó Sorgenia France SA (a továbbiakban: Sorgenia France, Franciaország) felett.

| 2. | Az érintett vállalkozások üzleti tevékenysége a következő:






  — | a KKR esetében: alternatív vagyonkezelési szolgáltatások és tőkepiaci megoldások nyújtása, |
| --- | --- | --- |

2.

Az érintett vállalkozások üzleti tevékenysége a következő:

—

a KKR esetében: alternatív vagyonkezelési szolgáltatások és tőkepiaci megoldások nyújtása,

| — | a Sorgenia esetében: gáz és villamos energia termelése, nagy- és kiskereskedelme elsősorban Olaszországban, |
| --- | --- |

—

a Sorgenia esetében: gáz és villamos energia termelése, nagy- és kiskereskedelme elsősorban Olaszországban,

| — | a Sorgenia France esetében: megújuló energiaforrásokból történő villamosenergia-előállítás Franciaországban. |
| --- | --- |

—

a Sorgenia France esetében: megújuló energiaforrásokból történő villamosenergia-előállítás Franciaországban.

| 3. | A Bizottság előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett összefonódás az EK összefonódás-ellenőrzési rendelet hatálya alá tartozhat, a végleges döntés jogát azonban fenntartja. A Bizottság az EK összefonódás-ellenőrzési rendelet (2) szerinti egyes összefonódások kezelésére vonatkozó egyszerűsített eljárásról szóló közleménye szerint az ügyet egyszerűsített eljárásra utalhatja. |
| --- | --- |

3.

A Bizottság előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett összefonódás az EK összefonódás-ellenőrzési rendelet hatálya alá tartozhat, a végleges döntés jogát azonban fenntartja. A Bizottság az EK összefonódás-ellenőrzési rendelet (2) szerinti egyes összefonódások kezelésére vonatkozó egyszerűsített eljárásról szóló közleménye szerint az ügyet egyszerűsített eljárásra utalhatja.

| 4. | A Bizottság felhívja az érdekelt harmadik feleket, hogy az ügylet kapcsán esetlegesen felmerülő észrevételeiket nyújtsák be a Bizottságnak.
  Az észrevételeknek a közzétételt követő 10 napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételeket a COMP/M.6299 – KKR/Sorgenia/Sorgenia France hivatkozási szám feltüntetése mellett lehet eljuttatni a Bizottsághoz faxon (+32 22964301), e-mailben a COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu címre, vagy postai úton a következő címre:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

A Bizottság felhívja az érdekelt harmadik feleket, hogy az ügylet kapcsán esetlegesen felmerülő észrevételeiket nyújtsák be a Bizottságnak.

Az észrevételeknek a közzétételt követő 10 napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételeket a COMP/M.6299 – KKR/Sorgenia/Sorgenia France hivatkozási szám feltüntetése mellett lehet eljuttatni a Bizottsághoz faxon (+32 22964301), e-mailben a COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu címre, vagy postai úton a következő címre:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o. (EK összefonódás-ellenőrzési rendelet).

(2)  HL C 56., 2005.3.5., 32. o. (egyszerűsített eljárásról szóló közlemény).

---

| 19.7.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 212/37 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 212/37

---

Összefonódás előzetes bejelentése

(Ügyszám COMP/M.6238 – RREEF/SMAG/OHL – Arenales)

Egyszerűsített eljárás alá vont ügy

(EGT-vonatkozású szöveg)

2011/C 212/13

| 1. | 2011. július 8-án a Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 4. cikke szerint bejelentést kapott a Deutsche Bank AG (a továbbiakban: Deutsche Bank, Németország) végső irányítása alá tartozó RREEF Pan-European Infrastructure Fund II, LP (a továbbiakban: RREEF) által tervezett összefonódásról, amely szerint e vállalkozás részesedés vásárlása útján közös irányítást szerez az EK összefonódás-ellenőrzési rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében az Arenales Solar PS, S.L. (a továbbiakban: Arenales, Spanyolország) felett. Az Arenales jelenleg a Solar Millenium AG (a továbbiakban: SMAG, Németország), valamint a Villar Mir csoporthoz tartozó OHL Industrial, S.L. (a továbbiakban: OHL/Villar, Spanyolország) közös irányítása alatt áll. |
| --- | --- |

1.

2011. július 8-án a Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 4. cikke szerint bejelentést kapott a Deutsche Bank AG (a továbbiakban: Deutsche Bank, Németország) végső irányítása alá tartozó RREEF Pan-European Infrastructure Fund II, LP (a továbbiakban: RREEF) által tervezett összefonódásról, amely szerint e vállalkozás részesedés vásárlása útján közös irányítást szerez az EK összefonódás-ellenőrzési rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében az Arenales Solar PS, S.L. (a továbbiakban: Arenales, Spanyolország) felett. Az Arenales jelenleg a Solar Millenium AG (a továbbiakban: SMAG, Németország), valamint a Villar Mir csoporthoz tartozó OHL Industrial, S.L. (a továbbiakban: OHL/Villar, Spanyolország) közös irányítása alatt áll.

| 2. | Az érintett vállalkozások üzleti tevékenysége a következő:






  — | az RREEF/Deutsche Bank esetében: pénzügyi szolgáltatások, |
| --- | --- | --- |

2.

Az érintett vállalkozások üzleti tevékenysége a következő:

—

az RREEF/Deutsche Bank esetében: pénzügyi szolgáltatások,

| — | az Arenales esetében: a napsugárzás hőenergiáját hasznosító erőmű építése és üzemeltetése Morón de la Frontera településen (Sevilla, Spanyolország), |
| --- | --- |

—

az Arenales esetében: a napsugárzás hőenergiáját hasznosító erőmű építése és üzemeltetése Morón de la Frontera településen (Sevilla, Spanyolország),

| — | az OHL/Villar esetében: műtrágyával, vasötvözetekkel, ingatlanokkal és energiával kapcsolatos tevékenységek végzése, ipari projektek lebonyolítása, |
| --- | --- |

—

az OHL/Villar esetében: műtrágyával, vasötvözetekkel, ingatlanokkal és energiával kapcsolatos tevékenységek végzése, ipari projektek lebonyolítása,

| — | az SMAG esetében: a napsugárzás hőenergiáját hasznosító erőművek fejlesztése, építése és üzemeltetése. |
| --- | --- |

—

az SMAG esetében: a napsugárzás hőenergiáját hasznosító erőművek fejlesztése, építése és üzemeltetése.

| 3. | A Bizottság előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett összefonódás az EK összefonódás-ellenőrzési rendelet hatálya alá tartozhat, a végleges döntés jogát azonban fenntartja. A Bizottság az EK összefonódás-ellenőrzési rendelet (2) szerinti egyes összefonódások kezelésére vonatkozó egyszerűsített eljárásról szóló közleménye szerint az ügyet egyszerűsített eljárásra utalhatja. |
| --- | --- |

3.

A Bizottság előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett összefonódás az EK összefonódás-ellenőrzési rendelet hatálya alá tartozhat, a végleges döntés jogát azonban fenntartja. A Bizottság az EK összefonódás-ellenőrzési rendelet (2) szerinti egyes összefonódások kezelésére vonatkozó egyszerűsített eljárásról szóló közleménye szerint az ügyet egyszerűsített eljárásra utalhatja.

| 4. | A Bizottság felhívja az érdekelt harmadik feleket, hogy az ügylet kapcsán esetlegesen felmerülő észrevételeiket nyújtsák be a Bizottságnak.
  Az észrevételeknek a közzétételt követő 10 napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételeket a COMP/M.6238 – RREEF/SMAG/OHL – Arenales hivatkozási szám feltüntetése mellett lehet eljuttatni a Bizottsághoz faxon (+32 22964301), e-mailben a COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu címre, vagy postai úton a következő címre:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

A Bizottság felhívja az érdekelt harmadik feleket, hogy az ügylet kapcsán esetlegesen felmerülő észrevételeiket nyújtsák be a Bizottságnak.

Az észrevételeknek a közzétételt követő 10 napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételeket a COMP/M.6238 – RREEF/SMAG/OHL – Arenales hivatkozási szám feltüntetése mellett lehet eljuttatni a Bizottsághoz faxon (+32 22964301), e-mailben a COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu címre, vagy postai úton a következő címre:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o. (EK összefonódás-ellenőrzési rendelet).

(2)  HL C 56., 2005.3.5., 32. o. (egyszerűsített eljárásról szóló közlemény).

---