# Jurnalul Oficial C 217/2011

| | ISSN 1830-3668
  doi:10.3000/18303668.C_2011.217.ron |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 217 |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 5423 iulie 2011 |

ISSN 1830-3668

doi:10.3000/18303668.C_2011.217.ron

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 217

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 5423 iulie 2011

---

| Informarea nr. | Cuprins | Pagina |
| --- | --- | --- |
| | I   Rezoluții, recomandări și avize |
| | RECOMANDĂRI |
| | Consiliu |
| 2011/C 217/01 | Recomandarea Consiliului din 12 iulie 2011 privind Programul național de reformă din 2011 al Sloveniei și de emitere a unui aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate actualizat al Sloveniei pentru perioada 2011-2014 | 1 |
| 2011/C 217/02 | Recomandarea Consiliului din 12 iulie 2011 privind Programul național de reformă pe 2011 al Poloniei și care include avizul Consiliului privind Programul de convergență actualizat al Poloniei pentru perioada 2011-2014 | 5 |
| 2011/C 217/03 | Recomandarea Consiliului din 12 iulie 2011 privind Programul național de reformă al Suediei pe 2011 și care include avizul Consiliului privind Programul de convergență actualizat al Suediei pentru perioada 2011-2014 | 9 |
| 2011/C 217/04 | Recomandarea Consiliului din 12 iulie 2011 privind Programul național de reformă din 2011 al Regatului Unit și de emitere a unui aviz al Consiliului privind Programul de convergență actualizat al Regatului Unit pentru perioada 2011-2014 | 12 |
| 2011/C 217/05 | Recomandarea Consiliului din 12 iulie 2011 privind punerea în aplicare a orientărilor generale pentru politicile economice ale statelor membre care au adoptat moneda euro | 15 |
| | AVIZE |
| | Autoritatea Europeană pentru Protecția Datelor |
| 2011/C 217/06 | Avizul Autorității Europene pentru Protecția Datelor privind Decizia 2011/141/UE a Comisiei de modificare a Deciziei 2007/76/CE a Comisiei referitoare la Sistemul de cooperare pentru protecția consumatorului (SCPC) și privind Recomandarea 2011/136/UE a Comisiei privind orientări pentru punerea în aplicare a normelor privind protecția datelor în cadrul SCPC | 18 |

Informarea nr.

Cuprins

Pagina

I   Rezoluții, recomandări și avize

RECOMANDĂRI

Consiliu

2011/C 217/01

Recomandarea Consiliului din 12 iulie 2011 privind Programul național de reformă din 2011 al Sloveniei și de emitere a unui aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate actualizat al Sloveniei pentru perioada 2011-2014

1

2011/C 217/02

Recomandarea Consiliului din 12 iulie 2011 privind Programul național de reformă pe 2011 al Poloniei și care include avizul Consiliului privind Programul de convergență actualizat al Poloniei pentru perioada 2011-2014

5

2011/C 217/03

Recomandarea Consiliului din 12 iulie 2011 privind Programul național de reformă al Suediei pe 2011 și care include avizul Consiliului privind Programul de convergență actualizat al Suediei pentru perioada 2011-2014

9

2011/C 217/04

Recomandarea Consiliului din 12 iulie 2011 privind Programul național de reformă din 2011 al Regatului Unit și de emitere a unui aviz al Consiliului privind Programul de convergență actualizat al Regatului Unit pentru perioada 2011-2014

12

2011/C 217/05

Recomandarea Consiliului din 12 iulie 2011 privind punerea în aplicare a orientărilor generale pentru politicile economice ale statelor membre care au adoptat moneda euro

15

AVIZE

Autoritatea Europeană pentru Protecția Datelor

2011/C 217/06

Avizul Autorității Europene pentru Protecția Datelor privind Decizia 2011/141/UE a Comisiei de modificare a Deciziei 2007/76/CE a Comisiei referitoare la Sistemul de cooperare pentru protecția consumatorului (SCPC) și privind Recomandarea 2011/136/UE a Comisiei privind orientări pentru punerea în aplicare a normelor privind protecția datelor în cadrul SCPC

18

| | IV   Informări |
| --- | --- |
| | INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE |
| | Consiliu |
| 2011/C 217/07 | Decizia Consiliului din 18 iulie 2011 de numire a membrilor și a membrilor supleanți în cadrul Consiliului de conducere al Agenției Europene pentru Sănătate și Securitate în Muncă pentru Germania, Ungaria și Portugalia | 27 |
| 2011/C 217/08 | Decizia Consiliului din 18 iulie 2011 de numire a membrilor și a membrilor supleanți ai Comitetului Fondului social european | 29 |
| | Comisia Europeană |
| 2011/C 217/09 | Rata de schimb a monedei euro | 34 |

IV   Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Consiliu

2011/C 217/07

Decizia Consiliului din 18 iulie 2011 de numire a membrilor și a membrilor supleanți în cadrul Consiliului de conducere al Agenției Europene pentru Sănătate și Securitate în Muncă pentru Germania, Ungaria și Portugalia

27

2011/C 217/08

Decizia Consiliului din 18 iulie 2011 de numire a membrilor și a membrilor supleanți ai Comitetului Fondului social european

29

Comisia Europeană

2011/C 217/09

Rata de schimb a monedei euro

34

| | V   Anunțuri |
| --- | --- |
| | PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII COMERCIALE COMUNE |
| | Comisia Europeană |
| 2011/C 217/10 | Aviz de deschidere a unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor antidumping aplicabile importurilor de mecanisme cu levier originare din Republica Populară Chineză | 35 |

V   Anunțuri

PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII COMERCIALE COMUNE

Comisia Europeană

2011/C 217/10

Aviz de deschidere a unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor antidumping aplicabile importurilor de mecanisme cu levier originare din Republica Populară Chineză

35

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

I Rezoluții, recomandări și avize

RECOMANDĂRI

Consiliu

| 23.7.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 217/1 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 217/1

---

RECOMANDAREA CONSILIULUI

din 12 iulie 2011

privind Programul național de reformă din 2011 al Sloveniei și de emitere a unui aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate actualizat al Sloveniei pentru perioada 2011-2014

2011/C 217/01

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 121 alineatul (2) și articolul 148 alineatul (4),

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (1), în special articolul 5 alineatul (3),

având în vedere recomandarea Comisiei Europene,

având în vedere concluziile Consiliului European,

având în vedere avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă,

după consultarea Comitetului economic și financiar,

întrucât:

| (1) | La 26 martie 2010, Consiliul European a aprobat propunerea Comisiei Europene de a lansa o nouă strategie pentru ocuparea forței de muncă și creștere economică, Strategia Europa 2020, pe baza unei coordonări consolidate a politicilor economice, care se va concentra pe domeniile-cheie în care sunt necesare acțiuni în vederea stimulării potențialului de creștere durabilă și de competitivitate al Europei. |
| --- | --- |

(1)

La 26 martie 2010, Consiliul European a aprobat propunerea Comisiei Europene de a lansa o nouă strategie pentru ocuparea forței de muncă și creștere economică, Strategia Europa 2020, pe baza unei coordonări consolidate a politicilor economice, care se va concentra pe domeniile-cheie în care sunt necesare acțiuni în vederea stimulării potențialului de creștere durabilă și de competitivitate al Europei.

| (2) | La 13 iulie 2010, Consiliul a adoptat o recomandare privind Orientările generale ale politicilor economice ale statelor membre și ale Uniunii Europene (2010-2014), iar la 21 octombrie 2010, Consiliul a adoptat o decizie privind Orientările politicilor de ocupare a forței de muncă ale statelor membre (2), care formează împreună „orientările integrate”. Statele membre au fost invitate să țină seama de orientările integrate în cadrul politicilor economice și de ocupare a forței de muncă naționale. |
| --- | --- |

(2)

La 13 iulie 2010, Consiliul a adoptat o recomandare privind Orientările generale ale politicilor economice ale statelor membre și ale Uniunii Europene (2010-2014), iar la 21 octombrie 2010, Consiliul a adoptat o decizie privind Orientările politicilor de ocupare a forței de muncă ale statelor membre (2), care formează împreună „orientările integrate”. Statele membre au fost invitate să țină seama de orientările integrate în cadrul politicilor economice și de ocupare a forței de muncă naționale.

| (3) | La 12 ianuarie 2011, Comisia a adoptat prima analiză anuală a creșterii, marcând astfel începutul unui nou ciclu de guvernanță economică în UE și al primului semestru european de coordonare ex ante și integrată a politicilor, care se bazează pe Strategia Europa 2020. |
| --- | --- |

(3)

La 12 ianuarie 2011, Comisia a adoptat prima analiză anuală a creșterii, marcând astfel începutul unui nou ciclu de guvernanță economică în UE și al primului semestru european de coordonare ex ante și integrată a politicilor, care se bazează pe Strategia Europa 2020.

| (4) | La 25 martie 2011, Consiliul European a aprobat prioritățile privind consolidarea bugetară și reforma structurală (în concordanță cu concluziile Consiliului din 15 februarie 2011 și 7 martie 2011 și ca urmare a analizei anuale a creșterii adoptate de Comisie). Acesta a subliniat necesitatea de a acorda prioritate restabilirii unor bugete solide și a sustenabilității finanțelor publice, reducerii șomajului prin reforme ale pieței forței de muncă și depunerii de noi eforturi în vederea consolidării creșterii. Consiliul European a solicitat statelor membre să transpună aceste priorități în măsuri concrete pe care să le includă în programele de stabilitate sau de convergență și în programele naționale de reformă. |
| --- | --- |

(4)

La 25 martie 2011, Consiliul European a aprobat prioritățile privind consolidarea bugetară și reforma structurală (în concordanță cu concluziile Consiliului din 15 februarie 2011 și 7 martie 2011 și ca urmare a analizei anuale a creșterii adoptate de Comisie). Acesta a subliniat necesitatea de a acorda prioritate restabilirii unor bugete solide și a sustenabilității finanțelor publice, reducerii șomajului prin reforme ale pieței forței de muncă și depunerii de noi eforturi în vederea consolidării creșterii. Consiliul European a solicitat statelor membre să transpună aceste priorități în măsuri concrete pe care să le includă în programele de stabilitate sau de convergență și în programele naționale de reformă.

| (5) | La 25 martie 2011, Consiliul European a invitat, de asemenea, statele membre care participă la Pactul Euro Plus să prezinte angajamentele lor în timp util pentru a putea fi incluse în programele de stabilitate sau de convergență și în programele naționale de reformă. |
| --- | --- |

(5)

La 25 martie 2011, Consiliul European a invitat, de asemenea, statele membre care participă la Pactul Euro Plus să prezinte angajamentele lor în timp util pentru a putea fi incluse în programele de stabilitate sau de convergență și în programele naționale de reformă.

| (6) | La 18 și 19 aprilie 2011, Slovenia a prezentat Programul de stabilitate actualizat în 2011, pentru perioada 2010-2014, și Programul național de reformă din 2011. Cele două programe au fost evaluate în același timp, pentru a ține seama de legăturile dintre ele. |
| --- | --- |

(6)

La 18 și 19 aprilie 2011, Slovenia a prezentat Programul de stabilitate actualizat în 2011, pentru perioada 2010-2014, și Programul național de reformă din 2011. Cele două programe au fost evaluate în același timp, pentru a ține seama de legăturile dintre ele.

| (7) | În anii de dinaintea crizei, Slovenia a înregistrat o creștere economică rapidă, determinată de dinamismul exporturilor și al investițiilor. Cu toate acestea, Slovenia a fost grav atinsă de criză, PIB-ul acesteia diminuându-se în termeni reali cu aproape 8,1 % în 2009, ceea ce a anulat o parte din eforturile anterioare de reducere a decalajului economic. Interacțiunea dintre stabilizatorii automați, măsurile de redresare și dinamica puternică inerentă a cheltuielilor a determinat creșterea deficitului public general de la 1,8 % din PIB în 2008 la 6 % din PIB în 2009 (nivelul datoriei brute fiind de 21,9 % din PIB, respectiv de 35,2 % din PIB). Piața forței de muncă a reacționat cu o întârziere considerabilă și rata de ocupare a forței de muncă continuă să urmeze un trend descendent. Chiar dacă rata șomajului rămâne sub media din UE, a înregistrat creșteri semnificative față de nivelul de dinainte de criză, de la 4,4 % ajungând la 7,3 % în 2010. Redresarea economică a fost mai degrabă înceată până acum și se preconizează că se va accelera într-o oarecare măsură doar în 2012, estimându-se o creștere de 2,5 % din PIB. |
| --- | --- |

(7)

În anii de dinaintea crizei, Slovenia a înregistrat o creștere economică rapidă, determinată de dinamismul exporturilor și al investițiilor. Cu toate acestea, Slovenia a fost grav atinsă de criză, PIB-ul acesteia diminuându-se în termeni reali cu aproape 8,1 % în 2009, ceea ce a anulat o parte din eforturile anterioare de reducere a decalajului economic. Interacțiunea dintre stabilizatorii automați, măsurile de redresare și dinamica puternică inerentă a cheltuielilor a determinat creșterea deficitului public general de la 1,8 % din PIB în 2008 la 6 % din PIB în 2009 (nivelul datoriei brute fiind de 21,9 % din PIB, respectiv de 35,2 % din PIB). Piața forței de muncă a reacționat cu o întârziere considerabilă și rata de ocupare a forței de muncă continuă să urmeze un trend descendent. Chiar dacă rata șomajului rămâne sub media din UE, a înregistrat creșteri semnificative față de nivelul de dinainte de criză, de la 4,4 % ajungând la 7,3 % în 2010. Redresarea economică a fost mai degrabă înceată până acum și se preconizează că se va accelera într-o oarecare măsură doar în 2012, estimându-se o creștere de 2,5 % din PIB.

| (8) | Pe baza evaluării, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1466/97, a Programului de stabilitate actualizat, Consiliului consideră că scenariul macroeconomic care stă la baza previziunilor bugetare ale programului este plauzibil pe termen scurt și este optimist spre sfârșitul perioadei programului. Conform programului, se intenționează ca, de la 5,6 % din PIB în 2010, deficitul bugetar general să scadă sub valoarea de referință de 3 % din PIB până în 2013, printr-o limitare generalizată a cheltuielilor primare. După corectarea deficitului excesiv, programul prevede pe durata sa progrese modeste în direcția, dar nu și atingerea, obiectivului pe termen mediu (OTM) de a avea o poziție bugetară echilibrată în termeni structurali. Deși OTM este mai ambițios decât cel prevăzut în programul precedent, nu pare să asigure un progres suficient de rapid către sustenabilitatea pe termen lung a finanțelor publice. Variația medie anuală a soldului structural pentru perioada 2010-2013, astfel cum a fost calculat de serviciile Comisiei pe baza informațiilor din program, utilizându-se metodologia convenită de comun acord, va fi de circa 0,5 puncte procentuale din PIB, sub nivelul recomandat de Consiliu. În plus, valoarea deficitului și a datoriei ar putea fi sub nivelul obiectivelor stabilite. Se preconizează adoptarea unor măsuri suplimentare ca parte a majorării bugetului, pentru a se atinge ținta de deficit pentru 2011. După 2011, programul nu specifică măsuri de limitare a cheltuielilor și nu poate fi exclusă posibilitatea întreprinderii unor noi operațiuni de salvare financiară care să afecteze deficitul și datoria. |
| --- | --- |

(8)

Pe baza evaluării, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1466/97, a Programului de stabilitate actualizat, Consiliului consideră că scenariul macroeconomic care stă la baza previziunilor bugetare ale programului este plauzibil pe termen scurt și este optimist spre sfârșitul perioadei programului. Conform programului, se intenționează ca, de la 5,6 % din PIB în 2010, deficitul bugetar general să scadă sub valoarea de referință de 3 % din PIB până în 2013, printr-o limitare generalizată a cheltuielilor primare. După corectarea deficitului excesiv, programul prevede pe durata sa progrese modeste în direcția, dar nu și atingerea, obiectivului pe termen mediu (OTM) de a avea o poziție bugetară echilibrată în termeni structurali. Deși OTM este mai ambițios decât cel prevăzut în programul precedent, nu pare să asigure un progres suficient de rapid către sustenabilitatea pe termen lung a finanțelor publice. Variația medie anuală a soldului structural pentru perioada 2010-2013, astfel cum a fost calculat de serviciile Comisiei pe baza informațiilor din program, utilizându-se metodologia convenită de comun acord, va fi de circa 0,5 puncte procentuale din PIB, sub nivelul recomandat de Consiliu. În plus, valoarea deficitului și a datoriei ar putea fi sub nivelul obiectivelor stabilite. Se preconizează adoptarea unor măsuri suplimentare ca parte a majorării bugetului, pentru a se atinge ținta de deficit pentru 2011. După 2011, programul nu specifică măsuri de limitare a cheltuielilor și nu poate fi exclusă posibilitatea întreprinderii unor noi operațiuni de salvare financiară care să afecteze deficitul și datoria.

| (9) | Chiar dacă deficitul public general a scăzut după nivelul maxim înregistrat în 2009, continuarea consolidării în vederea corectării deficitului excesiv până în 2013 și atingerii obiectivului pe termen mediu după această dată reprezintă o provocare-cheie pentru Slovenia. În conformitate cu strategia de consolidare aplicată în anii trecuți, economiile suplimentare în termeni de cheltuieli preconizate în Programul de stabilitate pentru perioada 2011-2014 afectează în principal cheltuielile cu salariile din sectorul public și transferurile sociale (inclusiv pensiile) și investițiile publice. Cu toate acestea, Programul de stabilitate nu oferă informații detaliate cu privire la măsurile planificate după 2011. Pentru a atinge ținta de deficit pe 2011, s-au luat acțiuni corective suplimentare în cadrul corecției bugetare. Credibilitatea strategiei de consolidare pe termen mediu ar fi sporită prin adoptarea unor măsuri mai structurale de limitare a cheltuielilor – spre deosebire de intervențiile temporare care au caracterizat eforturile recente de consolidare – și de un cadru bugetar obligatoriu pe termen mediu. Programul de stabilitate confirmă introducerea unei reguli privind cheltuielile, dar mai trebuie stabilite dispoziții-cheie, de exemplu privind definiția nerespectării. În fine, eficiența comparativ scăzută a cheltuielilor, de exemplu în domeniul sistemului de sănătate și al educației, implică faptul că este posibil ca Slovenia să aibă o marjă de manevră mai mare să recurgă la o consolidare bazată pe cheltuieli, fără a compromite însă calitatea serviciilor publice. Programul de stabilitate anunță inițiative de raționalizare a serviciilor publice și a transferurilor și introduce un sistem unificat de achiziții publice, dar unele dintre acestea nu sunt detaliate. |
| --- | --- |

(9)

Chiar dacă deficitul public general a scăzut după nivelul maxim înregistrat în 2009, continuarea consolidării în vederea corectării deficitului excesiv până în 2013 și atingerii obiectivului pe termen mediu după această dată reprezintă o provocare-cheie pentru Slovenia. În conformitate cu strategia de consolidare aplicată în anii trecuți, economiile suplimentare în termeni de cheltuieli preconizate în Programul de stabilitate pentru perioada 2011-2014 afectează în principal cheltuielile cu salariile din sectorul public și transferurile sociale (inclusiv pensiile) și investițiile publice. Cu toate acestea, Programul de stabilitate nu oferă informații detaliate cu privire la măsurile planificate după 2011. Pentru a atinge ținta de deficit pe 2011, s-au luat acțiuni corective suplimentare în cadrul corecției bugetare. Credibilitatea strategiei de consolidare pe termen mediu ar fi sporită prin adoptarea unor măsuri mai structurale de limitare a cheltuielilor – spre deosebire de intervențiile temporare care au caracterizat eforturile recente de consolidare – și de un cadru bugetar obligatoriu pe termen mediu. Programul de stabilitate confirmă introducerea unei reguli privind cheltuielile, dar mai trebuie stabilite dispoziții-cheie, de exemplu privind definiția nerespectării. În fine, eficiența comparativ scăzută a cheltuielilor, de exemplu în domeniul sistemului de sănătate și al educației, implică faptul că este posibil ca Slovenia să aibă o marjă de manevră mai mare să recurgă la o consolidare bazată pe cheltuieli, fără a compromite însă calitatea serviciilor publice. Programul de stabilitate anunță inițiative de raționalizare a serviciilor publice și a transferurilor și introduce un sistem unificat de achiziții publice, dar unele dintre acestea nu sunt detaliate.

| (10) | În Slovenia, impactul bugetar pe termen lung al îmbătrânirii populației este net superior mediei din UE. În plus, rata de participare și rata de ocupare a lucrătorilor mai în vârstă sunt foarte scăzute (36,5 % și 35 % în comparație cu mediile din UE de 49,7 %, respectiv 46,3 %), în principal ca urmare a vârstei scăzute de pensionare și a insuficienței inițiativelor de promovare a îmbătrânirii active. Parlamentul a adoptat recent o reformă a sistemului de pensii, în vederea majorării vârstei de pensionare, păstrând totodată gradul de adecvare al pensiilor. Conform Programului de stabilitate, s-ar stabiliza astfel cheltuielile legate de vârstă până în 2030, această inițiativă fiind un prim pas important în sensul asigurării sustenabilității sistemului de pensii. Această reformă a făcut obiectul unui referendum la 5 iunie 2011 și a fost respinsă. Persistă problema sustenabilității sistemului de pensii și vor trebui găsite alte modalități de soluționare a acesteia. În conformitate cu cea mai recentă evaluare din partea Comisiei, riscurile legate de sustenabilitatea pe termen lung a finanțelor publice par să fie ridicate. |
| --- | --- |

(10)

În Slovenia, impactul bugetar pe termen lung al îmbătrânirii populației este net superior mediei din UE. În plus, rata de participare și rata de ocupare a lucrătorilor mai în vârstă sunt foarte scăzute (36,5 % și 35 % în comparație cu mediile din UE de 49,7 %, respectiv 46,3 %), în principal ca urmare a vârstei scăzute de pensionare și a insuficienței inițiativelor de promovare a îmbătrânirii active. Parlamentul a adoptat recent o reformă a sistemului de pensii, în vederea majorării vârstei de pensionare, păstrând totodată gradul de adecvare al pensiilor. Conform Programului de stabilitate, s-ar stabiliza astfel cheltuielile legate de vârstă până în 2030, această inițiativă fiind un prim pas important în sensul asigurării sustenabilității sistemului de pensii. Această reformă a făcut obiectul unui referendum la 5 iunie 2011 și a fost respinsă. Persistă problema sustenabilității sistemului de pensii și vor trebui găsite alte modalități de soluționare a acesteia. În conformitate cu cea mai recentă evaluare din partea Comisiei, riscurile legate de sustenabilitatea pe termen lung a finanțelor publice par să fie ridicate.

| (11) | Piața forței de muncă este relativ segmentată în ceea ce privește tipurile de contracte de muncă: se oferă o protecție a muncii strictă lucrătorilor cu contracte pe perioadă nedeterminată comparativ cu cea acordată lucrătorilor cu contracte pe perioadă determinată. Proporția de lucrători tineri cu vârsta cuprinsă între 15 și 24 de ani care lucrează pe bază de contracte temporare (inclusiv „munca studenților”) este cea mai mare din UE (67 % în 2009) și tranzițiile de la contracte temporare la contracte permanente par să fie relativ dificile. Încercările anterioare de soluționare a acestei probleme s-au dovedit insuficiente. Guvernul intenționează să negocieze cu partenerii sociali o revizuire a Legii privind relațiile de muncă, în vederea alinierii drepturilor și obligațiilor din cadrul diferitelor tipuri de contracte de muncă. În plus, „munca studenților” constituie o piață a forței de muncă paralelă de mari dimensiuni, în general nereglementată și care prezintă avantaje fiscale. Acest aspect important lipsește din Programul național de reformă datorită coincidenței în timp a referendumului și a prezentării programului. |
| --- | --- |

(11)

Piața forței de muncă este relativ segmentată în ceea ce privește tipurile de contracte de muncă: se oferă o protecție a muncii strictă lucrătorilor cu contracte pe perioadă nedeterminată comparativ cu cea acordată lucrătorilor cu contracte pe perioadă determinată. Proporția de lucrători tineri cu vârsta cuprinsă între 15 și 24 de ani care lucrează pe bază de contracte temporare (inclusiv „munca studenților”) este cea mai mare din UE (67 % în 2009) și tranzițiile de la contracte temporare la contracte permanente par să fie relativ dificile. Încercările anterioare de soluționare a acestei probleme s-au dovedit insuficiente. Guvernul intenționează să negocieze cu partenerii sociali o revizuire a Legii privind relațiile de muncă, în vederea alinierii drepturilor și obligațiilor din cadrul diferitelor tipuri de contracte de muncă. În plus, „munca studenților” constituie o piață a forței de muncă paralelă de mari dimensiuni, în general nereglementată și care prezintă avantaje fiscale. Acest aspect important lipsește din Programul național de reformă datorită coincidenței în timp a referendumului și a prezentării programului.

| (12) | În afară de segmentare, problemele structurale de pe piața forței de muncă din Slovenia sunt cauzate și de faptul că nu există o corelare corespunzătoare între necesitățile de pe piața forței de muncă și competențe, lucru care este recunoscut în Programul național de reformă. Programul național de reformă preconizează realizarea unor investiții substanțiale în formare, în vederea îmbunătățirii competențelor și a capacității de inserție profesională. Acesta prevede planuri de îmbunătățire suplimentară a tranziției de pe băncile școlii pe piața forței de muncă, fiind pus accentul pe oferirea de servicii de consiliere profesională la toate nivelurile sistemului educațional. Programul prevede modernizarea serviciului de ocupare a forței de muncă, în vederea unei mai bune corelări a ofertei de competențe cu necesitățile de pe piața forței de muncă. Punerea în aplicare cu succes a acestor reforme ar necesita însă un sistem îmbunătățit, care să identifice în timp util necesitățile existente și preconizate de pe piața forței de muncă. |
| --- | --- |

(12)

În afară de segmentare, problemele structurale de pe piața forței de muncă din Slovenia sunt cauzate și de faptul că nu există o corelare corespunzătoare între necesitățile de pe piața forței de muncă și competențe, lucru care este recunoscut în Programul național de reformă. Programul național de reformă preconizează realizarea unor investiții substanțiale în formare, în vederea îmbunătățirii competențelor și a capacității de inserție profesională. Acesta prevede planuri de îmbunătățire suplimentară a tranziției de pe băncile școlii pe piața forței de muncă, fiind pus accentul pe oferirea de servicii de consiliere profesională la toate nivelurile sistemului educațional. Programul prevede modernizarea serviciului de ocupare a forței de muncă, în vederea unei mai bune corelări a ofertei de competențe cu necesitățile de pe piața forței de muncă. Punerea în aplicare cu succes a acestor reforme ar necesita însă un sistem îmbunătățit, care să identifice în timp util necesitățile existente și preconizate de pe piața forței de muncă.

| (13) | Încetinirea economică afectează cu întârziere portofoliile de credite, proporția tot mai mare de credite neperformante ducând la creșterea costurilor băncilor legate de deprecierea activelor lor și de constituirea de provizioane. Cele două bănci de stat principale au fost recapitalizate, măsură care a fost determinantă. Guvernul a propus și măsuri de accelerare a recuperării creanțelor și de stimulare a oferirii de credite pentru activitățile de producție, pentru a restabili fluxul de capital către economia reală, deși ar putea fi necesare acțiuni suplimentare. |
| --- | --- |

(13)

Încetinirea economică afectează cu întârziere portofoliile de credite, proporția tot mai mare de credite neperformante ducând la creșterea costurilor băncilor legate de deprecierea activelor lor și de constituirea de provizioane. Cele două bănci de stat principale au fost recapitalizate, măsură care a fost determinantă. Guvernul a propus și măsuri de accelerare a recuperării creanțelor și de stimulare a oferirii de credite pentru activitățile de producție, pentru a restabili fluxul de capital către economia reală, deși ar putea fi necesare acțiuni suplimentare.

| (14) | Anumite segmente ale sectorului serviciilor sunt protejate de presiunile concurențiale și sunt caracterizate de creșteri mari de prețuri și de o concentrare ridicată, ducând la creșterea costurilor în întreaga economie. Aceasta, precum și un nivel ridicat de intervenție a statului în economie, dar și alte obstacole în calea întreprinderilor, mențin un nivel redus al investițiilor străine directe, care ar putea fi benefice. Slovenia intenționează să accelereze punerea în aplicare a Directivei privind serviciile, înregistrându-se întârzieri mari în această privință. De asemenea, intenționează să ia măsurile necesare pentru ca Oficiul pentru protecția concurenței să devină complet independent și să identifice investițiile de capital de stat care pot fi vândute. Aceste planuri nu sunt detaliate și există riscuri cu privire la punerea lor în aplicare. |
| --- | --- |

(14)

Anumite segmente ale sectorului serviciilor sunt protejate de presiunile concurențiale și sunt caracterizate de creșteri mari de prețuri și de o concentrare ridicată, ducând la creșterea costurilor în întreaga economie. Aceasta, precum și un nivel ridicat de intervenție a statului în economie, dar și alte obstacole în calea întreprinderilor, mențin un nivel redus al investițiilor străine directe, care ar putea fi benefice. Slovenia intenționează să accelereze punerea în aplicare a Directivei privind serviciile, înregistrându-se întârzieri mari în această privință. De asemenea, intenționează să ia măsurile necesare pentru ca Oficiul pentru protecția concurenței să devină complet independent și să identifice investițiile de capital de stat care pot fi vândute. Aceste planuri nu sunt detaliate și există riscuri cu privire la punerea lor în aplicare.

| (15) | Slovenia a aderat la Pactul Euro Plus. Chiar dacă Programul național de reformă al Sloveniei indică angajamente și obiective potențiale în cele patru domenii ale Pactului Euro Plus de promovare a competitivității și a ocupării forței de muncă, contribuind astfel la sustenabilitatea finanțelor publice și la consolidarea stabilității financiare, până la 7 iunie 2011 Comisiei nu îi fuseseră notificate oficial angajamente ferme. |
| --- | --- |

(15)

Slovenia a aderat la Pactul Euro Plus. Chiar dacă Programul național de reformă al Sloveniei indică angajamente și obiective potențiale în cele patru domenii ale Pactului Euro Plus de promovare a competitivității și a ocupării forței de muncă, contribuind astfel la sustenabilitatea finanțelor publice și la consolidarea stabilității financiare, până la 7 iunie 2011 Comisiei nu îi fuseseră notificate oficial angajamente ferme.

| (16) | Comisia a evaluat Programul de stabilitate și Programul național de reformă. Aceasta a ținut seama de relevanța acestora pentru o politică bugetară și socioeconomică sustenabilă în Slovenia și de respectarea de către acestea a normelor și orientărilor UE, având în vedere necesitatea de a consolida guvernanța economică globală a UE prin contribuția UE la deciziile naționale viitoare. Astfel, Comisia consideră că, pentru atingerea țintei de deficit pentru 2011 precizată în Programul de stabilitate, se impune adoptarea de măsuri suplimentare în cadrul unei majorări bugetare. După 2011, există riscuri cu privire la țintele de deficit și de datorie, întrucât Programul de stabilitate nu specifică măsuri durabile de limitare a cheltuielilor. Programul național de reformă conține măsuri de redresare a sectorului financiar, dar este posibil ca acestea să nu fie suficient de ambițioase. Din evaluarea efectuată, reiese și că sursele interne de creștere trebuie consolidate, în special prin creșterea participării pe piața forței de muncă a lucrătorilor tineri și mai în vârstă prin reducerea segmentării pieței muncii și prin eliminarea necorelării în materie de competențe. În fine, este necesară consolidarea concurenței și oferirea unor oportunități de investiții și creștere în sectorul serviciilor și în sectoarele de rețea. |
| --- | --- |

(16)

Comisia a evaluat Programul de stabilitate și Programul național de reformă. Aceasta a ținut seama de relevanța acestora pentru o politică bugetară și socioeconomică sustenabilă în Slovenia și de respectarea de către acestea a normelor și orientărilor UE, având în vedere necesitatea de a consolida guvernanța economică globală a UE prin contribuția UE la deciziile naționale viitoare. Astfel, Comisia consideră că, pentru atingerea țintei de deficit pentru 2011 precizată în Programul de stabilitate, se impune adoptarea de măsuri suplimentare în cadrul unei majorări bugetare. După 2011, există riscuri cu privire la țintele de deficit și de datorie, întrucât Programul de stabilitate nu specifică măsuri durabile de limitare a cheltuielilor. Programul național de reformă conține măsuri de redresare a sectorului financiar, dar este posibil ca acestea să nu fie suficient de ambițioase. Din evaluarea efectuată, reiese și că sursele interne de creștere trebuie consolidate, în special prin creșterea participării pe piața forței de muncă a lucrătorilor tineri și mai în vârstă prin reducerea segmentării pieței muncii și prin eliminarea necorelării în materie de competențe. În fine, este necesară consolidarea concurenței și oferirea unor oportunități de investiții și creștere în sectorul serviciilor și în sectoarele de rețea.

| (17) | În considerarea prezentei evaluări și ținând seama, de asemenea, de Recomandarea Consiliului din 2 decembrie 2009, elaborată în temeiul articolului 126 alineatul (7) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, Consiliul a examinat Programul de stabilitate actualizat din 2011 prezentat de Slovenia și avizul său (3) se reflectă în special în recomandările de la punctele 1 și 2 de mai jos. Ținând seama de concluziile Consiliului European din 25 martie 2011, Consiliul a analizat Programul național de reformă al Sloveniei, |
| --- | --- |

(17)

În considerarea prezentei evaluări și ținând seama, de asemenea, de Recomandarea Consiliului din 2 decembrie 2009, elaborată în temeiul articolului 126 alineatul (7) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, Consiliul a examinat Programul de stabilitate actualizat din 2011 prezentat de Slovenia și avizul său (3) se reflectă în special în recomandările de la punctele 1 și 2 de mai jos. Ținând seama de concluziile Consiliului European din 25 martie 2011, Consiliul a analizat Programul național de reformă al Sloveniei,

RECOMANDĂ ca Slovenia să întreprindă acțiuni în perioada 2011-2012, astfel încât:

| 1. | Să atingă ținta de deficit pe 2011, să susțină ținta de deficit pe 2012 prin măsuri concrete și să pună în aplicare consolidarea necesară în mod riguros, fiind gata să adopte măsuri suplimentare pentru a preveni eventualele abateri. Să însoțească acest proces de ajustare necesară pe perioada programului cu măsuri suplimentare pentru a asigura efortul fiscal mediu anual în concordanță cu recomandările Consiliului referitoare la procedura de deficit excesiv și progresul adecvat pentru atingerea unui obiectiv pe termen mediu adecvat. În acest scop, să recurgă la măsuri structurale de limitare a cheltuielilor și să abordeze deficiențele identificate, să pună în aplicare un cadru bugetar obligatoriu pe termen mediu. |
| --- | --- |

1.

Să atingă ținta de deficit pe 2011, să susțină ținta de deficit pe 2012 prin măsuri concrete și să pună în aplicare consolidarea necesară în mod riguros, fiind gata să adopte măsuri suplimentare pentru a preveni eventualele abateri. Să însoțească acest proces de ajustare necesară pe perioada programului cu măsuri suplimentare pentru a asigura efortul fiscal mediu anual în concordanță cu recomandările Consiliului referitoare la procedura de deficit excesiv și progresul adecvat pentru atingerea unui obiectiv pe termen mediu adecvat. În acest scop, să recurgă la măsuri structurale de limitare a cheltuielilor și să abordeze deficiențele identificate, să pună în aplicare un cadru bugetar obligatoriu pe termen mediu.

| 2. | Să ia măsurile necesare pentru a asigura sustenabilitatea pe termen lung a sistemului de pensii, păstrând totodată gradul de adecvare al pensiilor. Să crească rata de ocupare a lucrătorilor mai în vârstă prin pensionarea la o vârstă mai înaintată și prin dezvoltarea suplimentară a unor politici active privind piața forței de muncă și a unor măsuri în materie de învățare pe tot parcursul vieții. |
| --- | --- |

2.

Să ia măsurile necesare pentru a asigura sustenabilitatea pe termen lung a sistemului de pensii, păstrând totodată gradul de adecvare al pensiilor. Să crească rata de ocupare a lucrătorilor mai în vârstă prin pensionarea la o vârstă mai înaintată și prin dezvoltarea suplimentară a unor politici active privind piața forței de muncă și a unor măsuri în materie de învățare pe tot parcursul vieții.

| 3. | Să ia, acolo unde se impune, măsuri suplimentare în sectorul bancar pentru a consolida bilanțul și portofoliul de credite, în vederea sporirii fluxului de credite către economia reală. |
| --- | --- |

3.

Să ia, acolo unde se impune, măsuri suplimentare în sectorul bancar pentru a consolida bilanțul și portofoliul de credite, în vederea sporirii fluxului de credite către economia reală.

| 4. | Să întreprindă măsuri, în consultare cu partenerii sociali și în conformitate cu practicile naționale, în vederea reducerii asimetriilor dintre drepturile și obligațiile garantate în cadrul contractelor permanente și temporare. Să sporească eforturile de găsire a unei soluții la problema pieței forței de muncă paralele care rezultă din „munca studenților”. |
| --- | --- |

4.

Să întreprindă măsuri, în consultare cu partenerii sociali și în conformitate cu practicile naționale, în vederea reducerii asimetriilor dintre drepturile și obligațiile garantate în cadrul contractelor permanente și temporare. Să sporească eforturile de găsire a unei soluții la problema pieței forței de muncă paralele care rezultă din „munca studenților”.

| 5. | Să instituie un sistem de previzionare a aptitudinilor și competențelor necesare pentru a asigura o piață a forței de muncă reactivă. Să evalueze eficacitatea serviciului public de ocupare a forței de muncă, în special privind serviciile de consiliere și de orientare profesională, pentru a îmbunătăți corelarea competențelor cu necesitățile de pe piața forței de muncă. |
| --- | --- |

5.

Să instituie un sistem de previzionare a aptitudinilor și competențelor necesare pentru a asigura o piață a forței de muncă reactivă. Să evalueze eficacitatea serviciului public de ocupare a forței de muncă, în special privind serviciile de consiliere și de orientare profesională, pentru a îmbunătăți corelarea competențelor cu necesitățile de pe piața forței de muncă.

| 6. | Să simplifice profesiile reglementate și să întreprindă măsuri de îmbunătățire a capacității administrative a Oficiului pentru protecția concurenței, pentru a consolida mediul de afaceri și a atrage investiții. |
| --- | --- |

6.

Să simplifice profesiile reglementate și să întreprindă măsuri de îmbunătățire a capacității administrative a Oficiului pentru protecția concurenței, pentru a consolida mediul de afaceri și a atrage investiții.

Adoptată la Bruxelles, 12 iulie 2011.

Pentru Consiliu

Președintele

J. VINCENT-ROSTOWSKI

---

(1)  JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

1

(2)  Menținute pentru 2011 prin Decizia 2011/308/UE a Consiliului din 19 mai 2011 privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre (JO L 138, 26.5.2011, p. 56).

2

(3)  Prevăzut la articolul 5 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97.

3

---

| 23.7.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 217/5 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 217/5

---

RECOMANDAREA CONSILIULUI

din 12 iulie 2011

privind Programul național de reformă pe 2011 al Poloniei și care include avizul Consiliului privind Programul de convergență actualizat al Poloniei pentru perioada 2011-2014

2011/C 217/02

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 121 alineatul (2) și articolul 148 alineatul (4),

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (1), în special articolul 9 alineatul (3),

având în vedere recomandarea Comisiei Europene,

având în vedere concluziile Consiliului European,

având în vedere avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă,

după consultarea Comitetului economic și financiar,

întrucât:

| (1) | La 26 martie 2010, Consiliul European a acceptat propunerea Comisiei de lansare a unei noi strategii pentru ocuparea forței de muncă și creștere economică, Strategia Europa 2020, pe baza unei coordonări consolidate a politicilor economice, care se va concentra pe domeniile-cheie în care sunt necesare acțiuni în vederea stimulării potențialului de creștere durabilă și de competitivitate al Europei. |
| --- | --- |

(1)

La 26 martie 2010, Consiliul European a acceptat propunerea Comisiei de lansare a unei noi strategii pentru ocuparea forței de muncă și creștere economică, Strategia Europa 2020, pe baza unei coordonări consolidate a politicilor economice, care se va concentra pe domeniile-cheie în care sunt necesare acțiuni în vederea stimulării potențialului de creștere durabilă și de competitivitate al Europei.

| (2) | La 13 iulie 2010, Consiliul a adoptat o recomandare privind orientările generale pentru politicile economice ale statelor membre și ale Uniunii (2010-2014), iar, la 21 octombrie 2010, o decizie privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre (2), care formează împreună „orientările integrate”. Statele membre au fost invitate să țină seama de orientările integrate în cadrul politicilor economice și de ocupare a forței de muncă naționale. |
| --- | --- |

(2)

La 13 iulie 2010, Consiliul a adoptat o recomandare privind orientările generale pentru politicile economice ale statelor membre și ale Uniunii (2010-2014), iar, la 21 octombrie 2010, o decizie privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre (2), care formează împreună „orientările integrate”. Statele membre au fost invitate să țină seama de orientările integrate în cadrul politicilor economice și de ocupare a forței de muncă naționale.

| (3) | La 12 ianuarie 2011, Comisia a adoptat prima analiză anuală a creșterii, marcând începutul unui nou ciclu de guvernanță economică în UE și al primului semestru european de coordonare ex ante și integrată a politicilor, care se bazează pe Strategia Europa 2020. |
| --- | --- |

(3)

La 12 ianuarie 2011, Comisia a adoptat prima analiză anuală a creșterii, marcând începutul unui nou ciclu de guvernanță economică în UE și al primului semestru european de coordonare ex ante și integrată a politicilor, care se bazează pe Strategia Europa 2020.

| (4) | La 25 martie 2011, Consiliul European a aprobat prioritățile privind consolidarea bugetară și reforma structurală (în conformitate cu concluziile Consiliului din 15 februarie și 7 martie 2011 și ca urmare a analizei anuale a creșterii efectuate de Comisie). Acesta a subliniat necesitatea de a acorda prioritate restabilirii unor bugete solide și a sustenabilității finanțelor publice, reducerii șomajului prin reforme ale pieței forței de muncă și depunerii de noi eforturi în vederea consolidării creșterii economice. Consiliul European a solicitat statelor membre să transpună aceste priorități în măsuri concrete pe care să le includă în programele lor de stabilitate sau de convergență și în programele naționale de reformă. |
| --- | --- |

(4)

La 25 martie 2011, Consiliul European a aprobat prioritățile privind consolidarea bugetară și reforma structurală (în conformitate cu concluziile Consiliului din 15 februarie și 7 martie 2011 și ca urmare a analizei anuale a creșterii efectuate de Comisie). Acesta a subliniat necesitatea de a acorda prioritate restabilirii unor bugete solide și a sustenabilității finanțelor publice, reducerii șomajului prin reforme ale pieței forței de muncă și depunerii de noi eforturi în vederea consolidării creșterii economice. Consiliul European a solicitat statelor membre să transpună aceste priorități în măsuri concrete pe care să le includă în programele lor de stabilitate sau de convergență și în programele naționale de reformă.

| (5) | La 25 martie 2011, Consiliul European a invitat, de asemenea, statele membre care participă la Pactul Euro Plus să își prezinte angajamentele în timp util pentru a putea fi incluse în programele lor de stabilitate sau de convergență și în programele lor naționale de reformă. |
| --- | --- |

(5)

La 25 martie 2011, Consiliul European a invitat, de asemenea, statele membre care participă la Pactul Euro Plus să își prezinte angajamentele în timp util pentru a putea fi incluse în programele lor de stabilitate sau de convergență și în programele lor naționale de reformă.

| (6) | La 27 aprilie 2011, Polonia a prezentat actualizarea pe 2011 a Programului său de convergență care acoperă perioada 2011-2014, iar, la 29 aprilie 2011, Programul său național de reformă pe 2011. Pentru a se ține seama de legăturile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp. |
| --- | --- |

(6)

La 27 aprilie 2011, Polonia a prezentat actualizarea pe 2011 a Programului său de convergență care acoperă perioada 2011-2014, iar, la 29 aprilie 2011, Programul său național de reformă pe 2011. Pentru a se ține seama de legăturile dintre cele două programe, acestea au fost evaluate în același timp.

| (7) | Criza financiară mondială a dus la încetinirea activității economice în Polonia, cu o scădere a ratei de creștere a PIB-ului real care a ajuns la 1,6 % în 2009, fără a se intra însă în recesiune. În 2010, creșterea PIB-ului real a revenit la 3,8 % deoarece cererea externă puternică a stimulat industria prelucrătoare și a asigurat rularea stocurilor, în timp ce piața forței de muncă rezilientă a sprijinit consumul privat. Rata șomajului a crescut de la 7,1 % în 2008 la 9,6 % în 2010, în ciuda creșterii ratei de ocupare. Criza a avut un impact negativ puternic asupra finanțelor publice. Deficitul public general a crescut de la 3,7 % din PIB în 2008 la 7,3 % în 2009. În 2010, în ciuda unui pachet modest de măsuri de consolidare și a creșterii puternice, deficitul a ajuns la 7,9 % din PIB. Ponderea datoriei în PIB a crescut de la 50,9 % în 2009 la 55,1 % (3) în 2010, situându-se în continuare sub pragul de 60 % prevăzut în tratat și sub plafonul de îndatorare stabilit de Constituția Poloniei. |
| --- | --- |

(7)

Criza financiară mondială a dus la încetinirea activității economice în Polonia, cu o scădere a ratei de creștere a PIB-ului real care a ajuns la 1,6 % în 2009, fără a se intra însă în recesiune. În 2010, creșterea PIB-ului real a revenit la 3,8 % deoarece cererea externă puternică a stimulat industria prelucrătoare și a asigurat rularea stocurilor, în timp ce piața forței de muncă rezilientă a sprijinit consumul privat. Rata șomajului a crescut de la 7,1 % în 2008 la 9,6 % în 2010, în ciuda creșterii ratei de ocupare. Criza a avut un impact negativ puternic asupra finanțelor publice. Deficitul public general a crescut de la 3,7 % din PIB în 2008 la 7,3 % în 2009. În 2010, în ciuda unui pachet modest de măsuri de consolidare și a creșterii puternice, deficitul a ajuns la 7,9 % din PIB. Ponderea datoriei în PIB a crescut de la 50,9 % în 2009 la 55,1 % (3) în 2010, situându-se în continuare sub pragul de 60 % prevăzut în tratat și sub plafonul de îndatorare stabilit de Constituția Poloniei.

| (8) | Pe baza evaluării, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1466/97, a Programului de convergență actualizat, Consiliul consideră că scenariul macroeconomic pe care se bazează proiecțiile bugetare este plauzibil, deși este fundamentat pe ipoteze puțin prea optimiste cu privire la creșterea pentru 2012. Programul de convergență prevede reducerea deficitului sub valoarea de referință de 3 % din PIB până în 2012, termenul-limită stabilit de Consiliu. Efortul bugetar anual mediu pentru perioada 2010-2012 este pe deplin conform cu nivelul de 1,25 % din PIB, recomandat de Consiliu la 7 iulie 2009, în cadrul procedurii privind deficitul excesiv. Nu se preconizează realizarea obiectivului pe termen mediu în cursul perioadei acoperite de Programul de convergență. Modificarea reformei pensiilor, care reduce deficitul bugetar structural cu 0,7 % în 2011 și cu încă 0,5 % din PIB în 2012, nu îmbunătățește în mod substanțial situația bugetară subiacentă, dat fiind că îmbunătățirea situației bugetare inițiale este însoțită de o majorare a datoriilor pe termen lung. Există riscuri care ar putea compromite realizarea obiectivelor bugetare. În special, veniturile din taxele directe s-ar putea dovedi mai scăzute decât se preconizase din cauza ipotezelor optimiste privind elasticitatea în raport cu baza de impozitare; previziunile programului privind contribuțiile sociale se bazează pe scenarii optimiste privind ocuparea forței de muncă și creșterea salariilor; întârzierile potențiale în punerea în aplicare și modificările aduse măsurilor de reducere a deficitului, care sunt, la rândul lor, în afara controlului direct al guvernului, ar putea duce la derapaje în procesul de consolidare. |
| --- | --- |

(8)

Pe baza evaluării, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1466/97, a Programului de convergență actualizat, Consiliul consideră că scenariul macroeconomic pe care se bazează proiecțiile bugetare este plauzibil, deși este fundamentat pe ipoteze puțin prea optimiste cu privire la creșterea pentru 2012. Programul de convergență prevede reducerea deficitului sub valoarea de referință de 3 % din PIB până în 2012, termenul-limită stabilit de Consiliu. Efortul bugetar anual mediu pentru perioada 2010-2012 este pe deplin conform cu nivelul de 1,25 % din PIB, recomandat de Consiliu la 7 iulie 2009, în cadrul procedurii privind deficitul excesiv. Nu se preconizează realizarea obiectivului pe termen mediu în cursul perioadei acoperite de Programul de convergență. Modificarea reformei pensiilor, care reduce deficitul bugetar structural cu 0,7 % în 2011 și cu încă 0,5 % din PIB în 2012, nu îmbunătățește în mod substanțial situația bugetară subiacentă, dat fiind că îmbunătățirea situației bugetare inițiale este însoțită de o majorare a datoriilor pe termen lung. Există riscuri care ar putea compromite realizarea obiectivelor bugetare. În special, veniturile din taxele directe s-ar putea dovedi mai scăzute decât se preconizase din cauza ipotezelor optimiste privind elasticitatea în raport cu baza de impozitare; previziunile programului privind contribuțiile sociale se bazează pe scenarii optimiste privind ocuparea forței de muncă și creșterea salariilor; întârzierile potențiale în punerea în aplicare și modificările aduse măsurilor de reducere a deficitului, care sunt, la rândul lor, în afara controlului direct al guvernului, ar putea duce la derapaje în procesul de consolidare.

| (9) | Guvernul Poloniei s-a angajat să reducă deficitul public general sub 3 % din PIB până în 2012, conform recomandării Consiliului, și să asigure stabilitatea finanțelor publice pe termen lung. În acest scop, a demarat în 2011 un plan de consolidare substanțială a finanțelor publice, care cuprinde măsuri ce afectează atât veniturile, cât și cheltuielile, inclusiv o reducere majoră a cheltuielilor pentru investițiile publice. Proiectul de buget 2012 a fost adoptat de guvern la 5 mai 2011. Se așteaptă ca acesta să contribuie la o reducere suplimentară semnificativă a deficitului. S-ar putea să mai fie necesară punerea în aplicare a unor măsuri suplimentare față de cele prezentate în proiectul de buget 2012 pentru a se respecta termenul de corectare a deficitului excesiv, stabilit pentru 2012. Cu toate acestea, o scădere a cheltuielilor menite să stimuleze creșterea ar prezenta riscul de a afecta în mod negativ creșterea în viitor. |
| --- | --- |

(9)

Guvernul Poloniei s-a angajat să reducă deficitul public general sub 3 % din PIB până în 2012, conform recomandării Consiliului, și să asigure stabilitatea finanțelor publice pe termen lung. În acest scop, a demarat în 2011 un plan de consolidare substanțială a finanțelor publice, care cuprinde măsuri ce afectează atât veniturile, cât și cheltuielile, inclusiv o reducere majoră a cheltuielilor pentru investițiile publice. Proiectul de buget 2012 a fost adoptat de guvern la 5 mai 2011. Se așteaptă ca acesta să contribuie la o reducere suplimentară semnificativă a deficitului. S-ar putea să mai fie necesară punerea în aplicare a unor măsuri suplimentare față de cele prezentate în proiectul de buget 2012 pentru a se respecta termenul de corectare a deficitului excesiv, stabilit pentru 2012. Cu toate acestea, o scădere a cheltuielilor menite să stimuleze creșterea ar prezenta riscul de a afecta în mod negativ creșterea în viitor.

| (10) | Polonia și-a consolidat cadrul bugetar de-a lungul anilor. Cu toate acestea, pentru a asigura sustenabilitatea finanțelor publice pe termen mediu și lung, normele bugetare existente și procedurile de programare pe termen mediu nu par să ofere suficientă transparență procesului bugetar, stimulente pentru coordonarea între diferitele niveluri ale administrației și flexibilitatea necesară pentru a face față șocurilor și dezechilibrelor macroeconomice. Normele bugetare ar trebui să se bazeze, de asemenea, pe agregări bugetare suficient de ample și să fie conforme cu Sistemul european de conturi naționale și regionale (SEC 95). Potrivit ultimei evaluări a Comisiei, riscurile pentru sustenabilitatea pe termen lung a finanțelor publice par a fi de nivel mediu. |
| --- | --- |

(10)

Polonia și-a consolidat cadrul bugetar de-a lungul anilor. Cu toate acestea, pentru a asigura sustenabilitatea finanțelor publice pe termen mediu și lung, normele bugetare existente și procedurile de programare pe termen mediu nu par să ofere suficientă transparență procesului bugetar, stimulente pentru coordonarea între diferitele niveluri ale administrației și flexibilitatea necesară pentru a face față șocurilor și dezechilibrelor macroeconomice. Normele bugetare ar trebui să se bazeze, de asemenea, pe agregări bugetare suficient de ample și să fie conforme cu Sistemul european de conturi naționale și regionale (SEC 95). Potrivit ultimei evaluări a Comisiei, riscurile pentru sustenabilitatea pe termen lung a finanțelor publice par a fi de nivel mediu.

| (11) | Cu toate că guvernul a eliminat pensiile speciale anticipate pentru majoritatea beneficiarilor, rămân în vigoare măsurile speciale de pensionare anticipată pentru personalul în uniformă și pentru mineri, iar vârsta legală de pensionare pentru femei este mai mică decât pentru bărbați. Prin urmare, vârsta efectivă de pensionare este încă redusă. Mai mult decât atât, fondul de asigurări sociale pentru agricultori (KRUS), care beneficiază de subvenții substanțiale, oferă agricultorilor puține stimulente pentru a se reorienta către sectoare mai productive, acest lucru fiind determinat și de educație, de infrastructură și de provocările mobilității, ceea ce încetinește restructurarea economică și reprezintă un obstacol în calea creșterii productivității. |
| --- | --- |

(11)

Cu toate că guvernul a eliminat pensiile speciale anticipate pentru majoritatea beneficiarilor, rămân în vigoare măsurile speciale de pensionare anticipată pentru personalul în uniformă și pentru mineri, iar vârsta legală de pensionare pentru femei este mai mică decât pentru bărbați. Prin urmare, vârsta efectivă de pensionare este încă redusă. Mai mult decât atât, fondul de asigurări sociale pentru agricultori (KRUS), care beneficiază de subvenții substanțiale, oferă agricultorilor puține stimulente pentru a se reorienta către sectoare mai productive, acest lucru fiind determinat și de educație, de infrastructură și de provocările mobilității, ceea ce încetinește restructurarea economică și reprezintă un obstacol în calea creșterii productivității.

| (12) | Sistemul de educație și formare nu este pe deplin adaptat la nevoile pieței forței de muncă. În ciuda creșterii pronunțate a numărului absolvenților unei forme de învățământ superior, șansele de angajare sunt afectate de decalajul între competențe și locurile de muncă. Sistemul de învățământ superior nu este corelat în mod corespunzător cu mediul de afaceri și de încadrare în muncă. Proporția adulților (în special a lucrătorilor în vârstă și a celor slab calificați) care urmează o formă de învățământ sau de formare profesională rămâne redusă. |
| --- | --- |

(12)

Sistemul de educație și formare nu este pe deplin adaptat la nevoile pieței forței de muncă. În ciuda creșterii pronunțate a numărului absolvenților unei forme de învățământ superior, șansele de angajare sunt afectate de decalajul între competențe și locurile de muncă. Sistemul de învățământ superior nu este corelat în mod corespunzător cu mediul de afaceri și de încadrare în muncă. Proporția adulților (în special a lucrătorilor în vârstă și a celor slab calificați) care urmează o formă de învățământ sau de formare profesională rămâne redusă.

| (13) | În ciuda unei creșteri recente, cheltuielile publice în materie de cercetare și dezvoltare („CD”) sunt reduse în Polonia, cheltuielile private în materie de CD aflându-se, de asemenea, la unul dintre cele mai scăzute niveluri din UE și continuând să se diminueze în ultimii ani. Acest fenomen riscă să devină un obstacol major în calea creșterii economice pe termen mediu și lung. Sistemul de CD nu este integrat pe deplin, dat fiind că legăturile dintre universități, institute de cercetare și întreprinderi sunt slabe. |
| --- | --- |

(13)

În ciuda unei creșteri recente, cheltuielile publice în materie de cercetare și dezvoltare („CD”) sunt reduse în Polonia, cheltuielile private în materie de CD aflându-se, de asemenea, la unul dintre cele mai scăzute niveluri din UE și continuând să se diminueze în ultimii ani. Acest fenomen riscă să devină un obstacol major în calea creșterii economice pe termen mediu și lung. Sistemul de CD nu este integrat pe deplin, dat fiind că legăturile dintre universități, institute de cercetare și întreprinderi sunt slabe.

| (14) | Rata redusă de participare a femeilor pe piața forței de muncă se datorează parțial faptului că nu sunt puse la dispoziție suficiente centre de îngrijire a copiilor și a persoanelor aflate în întreținere. În Polonia, numărul copiilor cu vârsta sub trei ani care sunt încadrați în structuri oficiale destinate îngrijirii copiilor este cu mult sub media UE. Deși a crescut în ultimii câțiva ani, rata de încadrare a copiilor mai mari este la fel de redusă. În multe cazuri, părinții tineri nu pot participa pe piața muncii decât dacă rudele se ocupă de îngrijirea copiilor. În plus, insuficiența serviciilor de îngrijire reduce potențialul forței de muncă, în special în cazul femeilor în vârstă, care se retrag de pe piața muncii sau se pensionează anticipat pentru a avea grijă de nepoți sau de alte persoane aflate în întreținere. |
| --- | --- |

(14)

Rata redusă de participare a femeilor pe piața forței de muncă se datorează parțial faptului că nu sunt puse la dispoziție suficiente centre de îngrijire a copiilor și a persoanelor aflate în întreținere. În Polonia, numărul copiilor cu vârsta sub trei ani care sunt încadrați în structuri oficiale destinate îngrijirii copiilor este cu mult sub media UE. Deși a crescut în ultimii câțiva ani, rata de încadrare a copiilor mai mari este la fel de redusă. În multe cazuri, părinții tineri nu pot participa pe piața muncii decât dacă rudele se ocupă de îngrijirea copiilor. În plus, insuficiența serviciilor de îngrijire reduce potențialul forței de muncă, în special în cazul femeilor în vârstă, care se retrag de pe piața muncii sau se pensionează anticipat pentru a avea grijă de nepoți sau de alte persoane aflate în întreținere.

| (15) | Infrastructura de rețea slab dezvoltată reprezintă un obstacol în calea activității economice și a investițiilor străine, iar infrastructura de transport slab dezvoltată amplifică disparitățile regionale. Infrastructura energetică se uzează rapid și a ajuns la limita capacității sale. În plus, aceasta necesită ajustări semnificative pentru a răspunde cerințelor legate de politicile de atenuare a schimbărilor climatice. Deși sistemul feroviar din Polonia este al treilea ca mărime din Europa, acesta nu poate sprijini în mod adecvat extinderea activității economice din cauza faptului că infrastructura și materialul rulant sunt depășite. |
| --- | --- |

(15)

Infrastructura de rețea slab dezvoltată reprezintă un obstacol în calea activității economice și a investițiilor străine, iar infrastructura de transport slab dezvoltată amplifică disparitățile regionale. Infrastructura energetică se uzează rapid și a ajuns la limita capacității sale. În plus, aceasta necesită ajustări semnificative pentru a răspunde cerințelor legate de politicile de atenuare a schimbărilor climatice. Deși sistemul feroviar din Polonia este al treilea ca mărime din Europa, acesta nu poate sprijini în mod adecvat extinderea activității economice din cauza faptului că infrastructura și materialul rulant sunt depășite.

| (16) | Calitatea mediului de afaceri și eficiența administrației publice sunt reduse în Polonia. În comparație cu alte țări, Polonia are probleme mai ales în domeniile plății impozitelor, înființării și închiderii societăților, executării contractelor și înregistrării proprietății. Activitatea întreprinderilor este îngreunată de procedurile de lungă durată pentru obținerea licențelor și a permiselor. În ceea ce privește acțiunile în instanță, precum cele legate de executarea contractelor și de obținerea permiselor de construcție, numărul procedurilor necesare este relativ ridicat, iar procesul general durează prea mult timp. |
| --- | --- |

(16)

Calitatea mediului de afaceri și eficiența administrației publice sunt reduse în Polonia. În comparație cu alte țări, Polonia are probleme mai ales în domeniile plății impozitelor, înființării și închiderii societăților, executării contractelor și înregistrării proprietății. Activitatea întreprinderilor este îngreunată de procedurile de lungă durată pentru obținerea licențelor și a permiselor. În ceea ce privește acțiunile în instanță, precum cele legate de executarea contractelor și de obținerea permiselor de construcție, numărul procedurilor necesare este relativ ridicat, iar procesul general durează prea mult timp.

| (17) | Polonia și-a asumat o serie de angajamente în cadrul Pactului Euro Plus. În domeniul bugetar, Polonia se angajează să nu depășească datoria existentă și să respecte regula temporară privind cheltuielile, să introducă noi reglementări care să reducă ratele deficitelor locale, precum și o regulă permanentă privind cheltuielile. Pentru a consolida stabilitatea financiară, măsurile urmăresc o reglementare și o supraveghere mai eficiente ale sectorului bancar. Măsurile de ocupare a forței de muncă pun accentul pe participarea femeilor și a lucrătorilor în vârstă pe piața muncii, precum și pe reformele care consolidează legăturile dintre mediul de afaceri și sistemul educațional. Măsurile în materie de competitivitate pun accentul pe educație și pe sectorul științific, pe dezvoltarea transporturilor și a infrastructurii de bandă largă, precum și pe măsurile de îmbunătățire a mediului de afaceri. Aceste angajamente se referă la cele patru domenii ale pactului și reflectă în mare măsură agenda de măsuri prezentată în Programul de convergență și în Programul național de reformă. Mai multe provocări importante în materie de politică (de exemplu, rata redusă de participare a lucrătorilor în vârstă) este necesar să fie abordate în continuare, altele fiind deocamdată abordate numai superficial (de exemplu, îmbunătățirea administrării afacerilor). Angajamentele din cadrul Pactului Euro Plus au fost evaluate și s-a ținut seama de acestea în recomandările formulate. |
| --- | --- |

(17)

Polonia și-a asumat o serie de angajamente în cadrul Pactului Euro Plus. În domeniul bugetar, Polonia se angajează să nu depășească datoria existentă și să respecte regula temporară privind cheltuielile, să introducă noi reglementări care să reducă ratele deficitelor locale, precum și o regulă permanentă privind cheltuielile. Pentru a consolida stabilitatea financiară, măsurile urmăresc o reglementare și o supraveghere mai eficiente ale sectorului bancar. Măsurile de ocupare a forței de muncă pun accentul pe participarea femeilor și a lucrătorilor în vârstă pe piața muncii, precum și pe reformele care consolidează legăturile dintre mediul de afaceri și sistemul educațional. Măsurile în materie de competitivitate pun accentul pe educație și pe sectorul științific, pe dezvoltarea transporturilor și a infrastructurii de bandă largă, precum și pe măsurile de îmbunătățire a mediului de afaceri. Aceste angajamente se referă la cele patru domenii ale pactului și reflectă în mare măsură agenda de măsuri prezentată în Programul de convergență și în Programul național de reformă. Mai multe provocări importante în materie de politică (de exemplu, rata redusă de participare a lucrătorilor în vârstă) este necesar să fie abordate în continuare, altele fiind deocamdată abordate numai superficial (de exemplu, îmbunătățirea administrării afacerilor). Angajamentele din cadrul Pactului Euro Plus au fost evaluate și s-a ținut seama de acestea în recomandările formulate.

| (18) | Comisia a evaluat Programul de convergență și Programul național de reformă, inclusiv angajamentele asumate în cadrul Pactului Euro Plus. Comisia a ținut seama nu numai de relevanța acestor programe pentru dezvoltarea de către Polonia a unei politici bugetare și socioeconomice sustenabile, ci și de conformitatea acestora cu normele și orientările UE, având în vedere necesitatea de a consolida guvernanța economică globală a UE prin oferirea unei contribuții la nivelul UE la deciziile naționale viitoare. Aceasta consideră că programele stabilesc un plan ambițios de consolidare a finanțelor publice și încurajează guvernul să urmărească implementarea acestuia și să ia măsuri suplimentare, dacă este cazul, pentru a reduce deficitul public general sub 3 % din PIB până în 2012. Pe baza realizărilor din ultimii zece ani, ar trebui luate măsuri pentru a crește și mai mult rata de ocupare a forței de muncă, în special prin punerea în aplicare a reformelor sistemului de pensii și sistemului educațional și prin îmbunătățirea serviciilor de îngrijire a copiilor și a persoanelor aflate în întreținere. În plus, competitivitatea bazată pe alte elemente decât prețul ar trebui consolidată în continuare prin îmbunătățirea cadrului privind CD și a mediului de afaceri, precum și prin promovarea investițiilor în infrastructură. |
| --- | --- |

(18)

Comisia a evaluat Programul de convergență și Programul național de reformă, inclusiv angajamentele asumate în cadrul Pactului Euro Plus. Comisia a ținut seama nu numai de relevanța acestor programe pentru dezvoltarea de către Polonia a unei politici bugetare și socioeconomice sustenabile, ci și de conformitatea acestora cu normele și orientările UE, având în vedere necesitatea de a consolida guvernanța economică globală a UE prin oferirea unei contribuții la nivelul UE la deciziile naționale viitoare. Aceasta consideră că programele stabilesc un plan ambițios de consolidare a finanțelor publice și încurajează guvernul să urmărească implementarea acestuia și să ia măsuri suplimentare, dacă este cazul, pentru a reduce deficitul public general sub 3 % din PIB până în 2012. Pe baza realizărilor din ultimii zece ani, ar trebui luate măsuri pentru a crește și mai mult rata de ocupare a forței de muncă, în special prin punerea în aplicare a reformelor sistemului de pensii și sistemului educațional și prin îmbunătățirea serviciilor de îngrijire a copiilor și a persoanelor aflate în întreținere. În plus, competitivitatea bazată pe alte elemente decât prețul ar trebui consolidată în continuare prin îmbunătățirea cadrului privind CD și a mediului de afaceri, precum și prin promovarea investițiilor în infrastructură.

| (19) | În lumina prezentei evaluări și ținând seama, de asemenea, de Recomandarea Consiliului din 7 iulie 2009, formulată în temeiul articolului 126 alineatul (7) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, Consiliul a examinat actualizarea din 2011 a Programului de convergență al Poloniei, iar avizul său (4) se reflectă, în special, în recomandările formulate la punctele 1 și 2 de mai jos. Ținând seama de concluziile Consiliului European din 25 martie 2011, Consiliul a examinat Programul național de reformă al Poloniei, |
| --- | --- |

(19)

În lumina prezentei evaluări și ținând seama, de asemenea, de Recomandarea Consiliului din 7 iulie 2009, formulată în temeiul articolului 126 alineatul (7) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, Consiliul a examinat actualizarea din 2011 a Programului de convergență al Poloniei, iar avizul său (4) se reflectă, în special, în recomandările formulate la punctele 1 și 2 de mai jos. Ținând seama de concluziile Consiliului European din 25 martie 2011, Consiliul a examinat Programul național de reformă al Poloniei,

RECOMANDĂ ca Polonia să întreprindă acțiuni în perioada 2011-2012, astfel încât:

| 1. | Să pună în aplicare măsurile anunțate în proiectul de lege privind bugetul 2012 și să ia măsuri suplimentare cu caracter permanent, în cazul în care acest lucru este necesar, pentru a reduce deficitul public general sub 3 % din PIB în 2012, în conformitate cu recomandările Consiliului din cadrul procedurii de deficit excesiv. Să minimizeze pe viitor reducerile cheltuielilor care stimulează creșterea, realizând în același timp progrese adecvate în vederea atingerii obiectivului pe termen mediu. |
| --- | --- |

1.

Să pună în aplicare măsurile anunțate în proiectul de lege privind bugetul 2012 și să ia măsuri suplimentare cu caracter permanent, în cazul în care acest lucru este necesar, pentru a reduce deficitul public general sub 3 % din PIB în 2012, în conformitate cu recomandările Consiliului din cadrul procedurii de deficit excesiv. Să minimizeze pe viitor reducerile cheltuielilor care stimulează creșterea, realizând în același timp progrese adecvate în vederea atingerii obiectivului pe termen mediu.

| 2. | Să adopte legislație în vederea introducerii unei reguli permanente privind cheltuielile până în 2013. Această regulă ar trebui să se bazeze pe agregări bugetare suficient de ample și să fie conformă cu Sistemul european de conturi. Mai mult, să ia măsuri pentru consolidarea mecanismelor de cooperare între diferitele niveluri ale administrației în ceea ce privește procedurile bugetare pe termen mediu și anuale. |
| --- | --- |

2.

Să adopte legislație în vederea introducerii unei reguli permanente privind cheltuielile până în 2013. Această regulă ar trebui să se bazeze pe agregări bugetare suficient de ample și să fie conformă cu Sistemul european de conturi. Mai mult, să ia măsuri pentru consolidarea mecanismelor de cooperare între diferitele niveluri ale administrației în ceea ce privește procedurile bugetare pe termen mediu și anuale.

| 3. | Să majoreze, conform celor prevăzute, vârsta legală de pensionare pentru personalul în uniformă și să continue măsurile menite să crească vârsta efectivă de pensionare, cum ar fi punerea acesteia în relație cu speranța de viață. Să stabilească un calendar pentru îmbunătățirea în continuare a normelor privind contribuțiile agricultorilor la fondul de asigurări sociale (KRUS) pentru ca acestea să reflecte mai bine veniturile individuale. |
| --- | --- |

3.

Să majoreze, conform celor prevăzute, vârsta legală de pensionare pentru personalul în uniformă și să continue măsurile menite să crească vârsta efectivă de pensionare, cum ar fi punerea acesteia în relație cu speranța de viață. Să stabilească un calendar pentru îmbunătățirea în continuare a normelor privind contribuțiile agricultorilor la fondul de asigurări sociale (KRUS) pentru ca acestea să reflecte mai bine veniturile individuale.

| 4. | Să pună în aplicare strategia propusă în domeniul învățării pe tot parcursul vieții, să intensifice ucenicia și programele de studii și formare profesională destinate lucrătorilor în vârstă și lucrătorilor slab calificați. Să consolideze legăturile dintre știință și întreprinderi prin implementarea programului „Să construim pe baza cunoașterii” („Budujemy na Wiedzy”); să implementeze Programul de reformă a sistemului educațional „Parteneriatul pentru cunoaștere” („Partnerstwo dla Wiedzy”) pentru a alinia mai bine oferta educațională la nevoile pieței forței de muncă. |
| --- | --- |

4.

Să pună în aplicare strategia propusă în domeniul învățării pe tot parcursul vieții, să intensifice ucenicia și programele de studii și formare profesională destinate lucrătorilor în vârstă și lucrătorilor slab calificați. Să consolideze legăturile dintre știință și întreprinderi prin implementarea programului „Să construim pe baza cunoașterii” („Budujemy na Wiedzy”); să implementeze Programul de reformă a sistemului educațional „Parteneriatul pentru cunoaștere” („Partnerstwo dla Wiedzy”) pentru a alinia mai bine oferta educațională la nevoile pieței forței de muncă.

| 5. | Să crească participarea femeilor pe piața forței de muncă prin măsuri care să asigure finanțarea stabilă a centrelor de îngrijire a copiilor preșcolari, pentru a crește numărul copiilor sub trei ani înscriși în aceste centre. |
| --- | --- |

5.

Să crească participarea femeilor pe piața forței de muncă prin măsuri care să asigure finanțarea stabilă a centrelor de îngrijire a copiilor preșcolari, pentru a crește numărul copiilor sub trei ani înscriși în aceste centre.

| 6. | Să ia măsuri de îmbunătățire a stimulentelor pentru investiții în capacitatea de generare a energiei în vederea încurajării tehnologiilor cu emisii reduse de dioxid de carbon și să dezvolte în continuare interconexiuni transnaționale ale rețelei de energie electrică; să elaboreze un plan multianual pentru investițiile în infrastructura feroviară și să implementeze planul strategic în domeniul transportului feroviar. |
| --- | --- |

6.

Să ia măsuri de îmbunătățire a stimulentelor pentru investiții în capacitatea de generare a energiei în vederea încurajării tehnologiilor cu emisii reduse de dioxid de carbon și să dezvolte în continuare interconexiuni transnaționale ale rețelei de energie electrică; să elaboreze un plan multianual pentru investițiile în infrastructura feroviară și să implementeze planul strategic în domeniul transportului feroviar.

| 7. | Să ia măsuri pentru simplificarea procedurilor judiciare necesare pentru executarea contractelor; să revizuiască legislația în domeniul construcțiilor și al zonării, în vederea raționalizării procedurilor de contestare și a accelerării procedurilor administrative. |
| --- | --- |

7.

Să ia măsuri pentru simplificarea procedurilor judiciare necesare pentru executarea contractelor; să revizuiască legislația în domeniul construcțiilor și al zonării, în vederea raționalizării procedurilor de contestare și a accelerării procedurilor administrative.

Adoptată la Bruxelles, 12 iulie 2011.

Pentru Consiliu

Președintele

J. VINCENT-ROSTOWSKI

---

(1)  JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

1

(2)  Menținute pentru 2011 prin Decizia 2011/308/UE a Consiliului din 19 mai 2011 privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre (JO L 138, 26.5.2011, p. 56).

2

(3)  Procentaj conform cu baza de date AMECO a serviciilor Comisiei. Potrivit comunicării de la 30 mai 2011 a Ministerului de Finanțe, ponderea datoriei în PIB se situa la 31 decembrie 2010 la 54,9 %.

3

(4)  Prevăzut la articolul 9 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97.

4

---

| 23.7.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 217/9 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 217/9

---

RECOMANDAREA CONSILIULUI

din 12 iulie 2011

privind Programul național de reformă al Suediei pe 2011 și care include avizul Consiliului privind Programul de convergență actualizat al Suediei pentru perioada 2011-2014

2011/C 217/03

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 121 alineatul (2) și articolul 148 alineatul (4),

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (1), în special articolul 9 alineatul (3),

având în vedere recomandarea Comisiei Europene,

având în vedere concluziile Consiliului European,

având în vedere avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă,

după consultarea Comitetului economic și financiar,

întrucât:

| (1) | La 26 martie 2010, Consiliul European a aprobat propunerea Comisiei de a lansa o nouă strategie pentru ocuparea forței de muncă și creștere economică, Europa 2020, pe baza unei coordonări consolidate a politicilor economice, care se va concentra pe domeniile-cheie în care sunt necesare acțiuni în vederea stimulării potențialului Europei în materie de creștere durabilă și competitivitate. |
| --- | --- |

(1)

La 26 martie 2010, Consiliul European a aprobat propunerea Comisiei de a lansa o nouă strategie pentru ocuparea forței de muncă și creștere economică, Europa 2020, pe baza unei coordonări consolidate a politicilor economice, care se va concentra pe domeniile-cheie în care sunt necesare acțiuni în vederea stimulării potențialului Europei în materie de creștere durabilă și competitivitate.

| (2) | La 13 iulie 2010, Consiliul a adoptat o recomandare privind orientările generale ale politicilor economice ale statelor membre și ale Uniunii Europene (2010-2014) și, la 21 octombrie 2010, o decizie privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre (2), care formează împreună „orientările integrate”. Statele membre au fost invitate să țină seama de orientările integrate în cadrul politicilor economice și de ocupare a forței de muncă naționale. |
| --- | --- |

(2)

La 13 iulie 2010, Consiliul a adoptat o recomandare privind orientările generale ale politicilor economice ale statelor membre și ale Uniunii Europene (2010-2014) și, la 21 octombrie 2010, o decizie privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre (2), care formează împreună „orientările integrate”. Statele membre au fost invitate să țină seama de orientările integrate în cadrul politicilor economice și de ocupare a forței de muncă naționale.

| (3) | La 12 ianuarie 2011, Comisia a adoptat prima analiză anuală a creșterii, marcând astfel începutul unui nou ciclu de guvernanță economică în UE și al primului semestru european de coordonare ex ante și integrată a politicilor, care are la bază Strategia Europa 2020. |
| --- | --- |

(3)

La 12 ianuarie 2011, Comisia a adoptat prima analiză anuală a creșterii, marcând astfel începutul unui nou ciclu de guvernanță economică în UE și al primului semestru european de coordonare ex ante și integrată a politicilor, care are la bază Strategia Europa 2020.

| (4) | La 25 martie 2011, Consiliul European a aprobat prioritățile privind consolidarea bugetară și reforma structurală (în conformitate cu concluziile Consiliului din 15 februarie și 7 martie 2011 și ca urmare a analizei anuale a creșterii adoptate de Comisie). Acesta a subliniat necesitatea de a acorda prioritate restabilirii unor bugete solide și a sustenabilității finanțelor publice, reducerii șomajului prin reforme ale pieței forței de muncă și depunerii de noi eforturi în vederea consolidării creșterii. Statelor membre li s-a cerut să transpună aceste priorități în măsuri concrete, care să fie incluse în programele lor de stabilitate sau de convergență și în programele naționale de reformă. |
| --- | --- |

(4)

La 25 martie 2011, Consiliul European a aprobat prioritățile privind consolidarea bugetară și reforma structurală (în conformitate cu concluziile Consiliului din 15 februarie și 7 martie 2011 și ca urmare a analizei anuale a creșterii adoptate de Comisie). Acesta a subliniat necesitatea de a acorda prioritate restabilirii unor bugete solide și a sustenabilității finanțelor publice, reducerii șomajului prin reforme ale pieței forței de muncă și depunerii de noi eforturi în vederea consolidării creșterii. Statelor membre li s-a cerut să transpună aceste priorități în măsuri concrete, care să fie incluse în programele lor de stabilitate sau de convergență și în programele naționale de reformă.

| (5) | La 29 aprilie 2011, Suedia a prezentat actualizarea pe 2011 a Programului său de convergență, care vizează perioada 2011-2014, și Programul său național de reformă pe 2011. Cele două programe au fost evaluate în același timp. |
| --- | --- |

(5)

La 29 aprilie 2011, Suedia a prezentat actualizarea pe 2011 a Programului său de convergență, care vizează perioada 2011-2014, și Programul său național de reformă pe 2011. Cele două programe au fost evaluate în același timp.

| (6) | Înainte de criza economică din 2008-2009, economia Suediei înregistrase timp de peste o decadă o creștere solidă, determinată de cererea internă și de exporturile nete. Întrucât economia Suediei este orientată spre export și are un sector financiar de mari dimensiuni, a fost puternic afectată de scăderea semnificativă a cererii externe și de înghețarea piețelor financiare în 2008, care a dus la o contracție a PIB-ului de 5,1 % în 2009 și la o creștere a ratei șomajului de la aproximativ 6 % la peste 9 %. Datorită unei poziții de start solide, ce nu necesita ajustări semnificative în sectorul gospodăriilor, în cel bancar și public, precum și datorită unui răspuns adecvat în materie de politică monetară și bugetară, recesiunea a fost mai degrabă scurtă și a afectat în principal sectorul manufacturier orientat spre exporturi. Pe măsură ce comerțul mondial s-a revitalizat, economia Suediei a cunoscut o redresare puternică și amplă, PIB-ul real crescând substanțial, cu 5,5 %, în 2010. Ca urmare a efectului combinat al stabilizatorilor automați și al măsurilor discreționare, după ce soldul bugetar a trecut de la un excedent de 3,7 % din PIB în 2007 la un deficit de 0,9 % din PIB în 2009, echilibrul s-a restabilit în 2010. |
| --- | --- |

(6)

Înainte de criza economică din 2008-2009, economia Suediei înregistrase timp de peste o decadă o creștere solidă, determinată de cererea internă și de exporturile nete. Întrucât economia Suediei este orientată spre export și are un sector financiar de mari dimensiuni, a fost puternic afectată de scăderea semnificativă a cererii externe și de înghețarea piețelor financiare în 2008, care a dus la o contracție a PIB-ului de 5,1 % în 2009 și la o creștere a ratei șomajului de la aproximativ 6 % la peste 9 %. Datorită unei poziții de start solide, ce nu necesita ajustări semnificative în sectorul gospodăriilor, în cel bancar și public, precum și datorită unui răspuns adecvat în materie de politică monetară și bugetară, recesiunea a fost mai degrabă scurtă și a afectat în principal sectorul manufacturier orientat spre exporturi. Pe măsură ce comerțul mondial s-a revitalizat, economia Suediei a cunoscut o redresare puternică și amplă, PIB-ul real crescând substanțial, cu 5,5 %, în 2010. Ca urmare a efectului combinat al stabilizatorilor automați și al măsurilor discreționare, după ce soldul bugetar a trecut de la un excedent de 3,7 % din PIB în 2007 la un deficit de 0,9 % din PIB în 2009, echilibrul s-a restabilit în 2010.

| (7) | Pe baza evaluării Programului de convergență actualizat, realizată în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1466/97, Consiliul consideră că scenariul macroeconomic care stă la baza previziunilor bugetare este plauzibil pe termen scurt, exceptând anul 2012, pentru care pare a fi optimist, în comparație cu previziunea de primăvară a serviciilor Comisiei. Strategia bugetară, astfel cum este prezentată în Programul de convergență actualizat, este adecvată, întrucât va contribui la atingerea de către Suedia a obiectivului său pe termen mediu de a avea un excedent de 1 % din PIB pe parcursul unui ciclu. Astfel, va exista o oarecare marjă de siguranță pentru a se evita ca deficitul să depășească valoarea de referință de 3 % din PIB într-un eventual declin economic viitor. Programul prevede ca excedentul bugetului general să crească de la 0,6 % din PIB în 2011 la 3,7 % din PIB în 2014, ultimul an al aplicării programului. Această îmbunătățire s-ar datora creșterii economice puternice preconizate, întrucât programul nu prevede niciun efort de consolidare în acești ani. Riscurile la adresa obiectivelor bugetare sunt echilibrate, în general. Întrucât previziunile în materie de venituri prezentate în program sunt oarecum precaute pentru 2011, rezultatele bugetare ar putea fi puțin mai bune anul acesta, în timp ce anumite riscuri de evoluție negativă cu privire la previziunile pentru 2012 și anii următori sunt legate de ipoteze macroeconomice favorabile. Întrucât guvernul a indicat că, dacă există o marjă de manevră fiscală suficientă, din 2012 ar putea fi implementate măsuri de expansiune fiscală suplimentare, prevăzute în Legea privind bugetul din 2011 (inclusiv o a cincea etapă a sistemului de credite fiscale pentru salariați, o nouă creștere a pragului de la care se percepe impozitul național pe venit, scăderea TVA-ului pe serviciile de restaurant și a impozitelor pe pensii), există riscul aplicării unei politici fiscale prociclice. Având totodată în vedere perspectivele demografice, este important să se susțină o politică fiscală care să asigure faptul că obiectivul pe termen mediu continuă să fie atins. În conformitate cu ultima evaluare a Comisiei, riscurile cu privire la sustenabilitatea finanțelor publice pe termen lung par a fi reduse. |
| --- | --- |

(7)

Pe baza evaluării Programului de convergență actualizat, realizată în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1466/97, Consiliul consideră că scenariul macroeconomic care stă la baza previziunilor bugetare este plauzibil pe termen scurt, exceptând anul 2012, pentru care pare a fi optimist, în comparație cu previziunea de primăvară a serviciilor Comisiei. Strategia bugetară, astfel cum este prezentată în Programul de convergență actualizat, este adecvată, întrucât va contribui la atingerea de către Suedia a obiectivului său pe termen mediu de a avea un excedent de 1 % din PIB pe parcursul unui ciclu. Astfel, va exista o oarecare marjă de siguranță pentru a se evita ca deficitul să depășească valoarea de referință de 3 % din PIB într-un eventual declin economic viitor. Programul prevede ca excedentul bugetului general să crească de la 0,6 % din PIB în 2011 la 3,7 % din PIB în 2014, ultimul an al aplicării programului. Această îmbunătățire s-ar datora creșterii economice puternice preconizate, întrucât programul nu prevede niciun efort de consolidare în acești ani. Riscurile la adresa obiectivelor bugetare sunt echilibrate, în general. Întrucât previziunile în materie de venituri prezentate în program sunt oarecum precaute pentru 2011, rezultatele bugetare ar putea fi puțin mai bune anul acesta, în timp ce anumite riscuri de evoluție negativă cu privire la previziunile pentru 2012 și anii următori sunt legate de ipoteze macroeconomice favorabile. Întrucât guvernul a indicat că, dacă există o marjă de manevră fiscală suficientă, din 2012 ar putea fi implementate măsuri de expansiune fiscală suplimentare, prevăzute în Legea privind bugetul din 2011 (inclusiv o a cincea etapă a sistemului de credite fiscale pentru salariați, o nouă creștere a pragului de la care se percepe impozitul național pe venit, scăderea TVA-ului pe serviciile de restaurant și a impozitelor pe pensii), există riscul aplicării unei politici fiscale prociclice. Având totodată în vedere perspectivele demografice, este important să se susțină o politică fiscală care să asigure faptul că obiectivul pe termen mediu continuă să fie atins. În conformitate cu ultima evaluare a Comisiei, riscurile cu privire la sustenabilitatea finanțelor publice pe termen lung par a fi reduse.

| (8) | Situația actuală de pe piața locuințelor și a ipotecilor este o sursă de instabilitate potențială. După ce s-a efectuat o corecție ușoară și de scurtă durată în perioada de vârf a crizei financiare, prețurile locuințelor în Suedia – spre deosebire de alte țări – și-au reluat tendința de creștere constatată începând cu a doua jumătate a anilor ’90, în prezent înregistrându-se un nivel record. Creșterea puternică a prețurilor locuințelor a fost însoțită de creșterea gradului de îndatorare a gospodăriilor, care la mijlocul lui 2010 se afla la un nivel maxim istoric de circa 170 % din venitul disponibil. În plus, o mare parte din creditele ipotecare au fost contractate la rate variabile și cu amortizare redusă. Din acest motiv, gospodăriile din Suedia sunt deosebit de vulnerabile la majorările ratei dobânzii sau la problemele în materie de ocupare a forței de muncă. Efectuarea unei corecții considerabile pe piața locuințelor ar putea avea repercusiuni negative asupra stabilității macroeconomice, întrucât gospodăriile și-ar reduce consumul pentru a-și echilibra bugetul și întrucât ar crește costurile de finanțare ale băncilor suedeze. |
| --- | --- |

(8)

Situația actuală de pe piața locuințelor și a ipotecilor este o sursă de instabilitate potențială. După ce s-a efectuat o corecție ușoară și de scurtă durată în perioada de vârf a crizei financiare, prețurile locuințelor în Suedia – spre deosebire de alte țări – și-au reluat tendința de creștere constatată începând cu a doua jumătate a anilor ’90, în prezent înregistrându-se un nivel record. Creșterea puternică a prețurilor locuințelor a fost însoțită de creșterea gradului de îndatorare a gospodăriilor, care la mijlocul lui 2010 se afla la un nivel maxim istoric de circa 170 % din venitul disponibil. În plus, o mare parte din creditele ipotecare au fost contractate la rate variabile și cu amortizare redusă. Din acest motiv, gospodăriile din Suedia sunt deosebit de vulnerabile la majorările ratei dobânzii sau la problemele în materie de ocupare a forței de muncă. Efectuarea unei corecții considerabile pe piața locuințelor ar putea avea repercusiuni negative asupra stabilității macroeconomice, întrucât gospodăriile și-ar reduce consumul pentru a-și echilibra bugetul și întrucât ar crește costurile de finanțare ale băncilor suedeze.

| (9) | În ceea ce privește piața forței de muncă a Suediei, situația tinerilor și a resortisanților din țările care nu fac parte din UE este mai defavorabilă în comparație cu media UE. Îmbunătățirea situației acestora pe piața forței de muncă este esențială pentru a duce la creșterea globală a ratei de ocupare și pentru a îmbunătăți oferta de forță de muncă pe termen mediu, astfel încât să se poată face față provocării demografice pe care o reprezintă îmbătrânirea populației. Guvernul Suediei pune în aplicare în prezent o serie de reforme pentru a îmbunătăți situația ocupării ambelor grupuri, cum ar fi acordarea de fonduri suplimentare pentru consiliere, posturi care necesită experiență în muncă, formare profesională pentru adulți, consiliere pentru formarea stagiarilor, subvenții salariale bine direcționate și cursuri de limba suedeză simplificate. În statisticile cele mai recente sunt semne clare că se înregistrează îmbunătățiri generale pe piața forței de muncă a Suediei, exceptând în cazul femeilor de origine străină. |
| --- | --- |

(9)

În ceea ce privește piața forței de muncă a Suediei, situația tinerilor și a resortisanților din țările care nu fac parte din UE este mai defavorabilă în comparație cu media UE. Îmbunătățirea situației acestora pe piața forței de muncă este esențială pentru a duce la creșterea globală a ratei de ocupare și pentru a îmbunătăți oferta de forță de muncă pe termen mediu, astfel încât să se poată face față provocării demografice pe care o reprezintă îmbătrânirea populației. Guvernul Suediei pune în aplicare în prezent o serie de reforme pentru a îmbunătăți situația ocupării ambelor grupuri, cum ar fi acordarea de fonduri suplimentare pentru consiliere, posturi care necesită experiență în muncă, formare profesională pentru adulți, consiliere pentru formarea stagiarilor, subvenții salariale bine direcționate și cursuri de limba suedeză simplificate. În statisticile cele mai recente sunt semne clare că se înregistrează îmbunătățiri generale pe piața forței de muncă a Suediei, exceptând în cazul femeilor de origine străină.

| (10) | Comisia a evaluat Programul de convergență și Programul național de reformă. Comisia nu a ținut seama doar de relevanța acestora pentru o politică bugetară și socioeconomică sustenabilă în Suedia, ci și de conformitatea acestora cu normele și orientările UE, având în vedere necesitatea de a consolida guvernanța economică globală a UE prin oferirea unei contribuții la nivelul UE pentru deciziile naționale viitoare. Comisia consideră că programele abordează în mod adecvat principalele provocări cu care se confruntă Suedia. Cu toate acestea, chiar dacă strategia bugetară a guvernului de a continua respectarea obiectivului pe termen mediu este corespunzătoare, începând cu 2012 este nevoie să se evite aplicarea unei politici bugetare prea laxe în perioadele de creștere favorabilă. Ar trebui să se evalueze riscurile de dezechilibre macroeconomice, în special cele care rezultă din creșterea prețurilor locuințelor și din îndatorarea gospodăriilor. În plus, participarea pe piața forței de muncă a grupurilor vulnerabile trebuie monitorizată și îmbunătățită, în special în cazul tinerilor și al femeilor de origine străină. |
| --- | --- |

(10)

Comisia a evaluat Programul de convergență și Programul național de reformă. Comisia nu a ținut seama doar de relevanța acestora pentru o politică bugetară și socioeconomică sustenabilă în Suedia, ci și de conformitatea acestora cu normele și orientările UE, având în vedere necesitatea de a consolida guvernanța economică globală a UE prin oferirea unei contribuții la nivelul UE pentru deciziile naționale viitoare. Comisia consideră că programele abordează în mod adecvat principalele provocări cu care se confruntă Suedia. Cu toate acestea, chiar dacă strategia bugetară a guvernului de a continua respectarea obiectivului pe termen mediu este corespunzătoare, începând cu 2012 este nevoie să se evite aplicarea unei politici bugetare prea laxe în perioadele de creștere favorabilă. Ar trebui să se evalueze riscurile de dezechilibre macroeconomice, în special cele care rezultă din creșterea prețurilor locuințelor și din îndatorarea gospodăriilor. În plus, participarea pe piața forței de muncă a grupurilor vulnerabile trebuie monitorizată și îmbunătățită, în special în cazul tinerilor și al femeilor de origine străină.

| (11) | În lumina prezentei evaluări, Consiliul a examinat actualizarea pe 2011 a Programului de convergență prezentat de Suedia și avizul (3) său se reflectă în special în recomandarea de la punctul 1 de mai jos. Ținând seama de concluziile Consiliului European din 25 martie 2011, Consiliul a examinat Programul național de reformă prezentat de Suedia, |
| --- | --- |

(11)

În lumina prezentei evaluări, Consiliul a examinat actualizarea pe 2011 a Programului de convergență prezentat de Suedia și avizul (3) său se reflectă în special în recomandarea de la punctul 1 de mai jos. Ținând seama de concluziile Consiliului European din 25 martie 2011, Consiliul a examinat Programul național de reformă prezentat de Suedia,

RECOMANDĂ ca Suedia să întreprindă acțiuni în perioada 2011-2012, astfel încât:

| 1. | Să susțină o politică fiscală care să asigure faptul că obiectivul pe termen mediu continuă să fie atins. |
| --- | --- |

1.

Să susțină o politică fiscală care să asigure faptul că obiectivul pe termen mediu continuă să fie atins.

| 2. | Să întreprindă acțiuni preventive pentru a aborda riscurile macroeconomice asociate creșterii prețurilor locuințelor și îndatorării gospodăriilor. Ar putea fi avut în vedere un set larg de măsuri, cum ar fi revizuiri în domeniul sistemului de credite ipotecare, inclusiv în ceea ce privește cerințele privind capitalul în cazul băncilor, în domeniul reglementării chiriilor, al impozitelor pe proprietate și al permiselor de construcții. |
| --- | --- |

2.

Să întreprindă acțiuni preventive pentru a aborda riscurile macroeconomice asociate creșterii prețurilor locuințelor și îndatorării gospodăriilor. Ar putea fi avut în vedere un set larg de măsuri, cum ar fi revizuiri în domeniul sistemului de credite ipotecare, inclusiv în ceea ce privește cerințele privind capitalul în cazul băncilor, în domeniul reglementării chiriilor, al impozitelor pe proprietate și al permiselor de construcții.

| 3. | Să monitorizeze și să îmbunătățească participarea pe piața forței de muncă a tinerilor și a altor grupuri vulnerabile. |
| --- | --- |

3.

Să monitorizeze și să îmbunătățească participarea pe piața forței de muncă a tinerilor și a altor grupuri vulnerabile.

Adoptată la Bruxelles, 12 iulie 2011.

Pentru Consiliu

Președintele

J. VINCENT-ROSTOWSKI

---

(1)  JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

1

(2)  Menținute pentru 2011 prin Decizia 2011/308/UE a Consiliului din 19 mai 2011 privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre (JO L 138, 26.5.2011, p. 56).

2

(3)  Prevăzut la articolul 9 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97.

3

---

| 23.7.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 217/12 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 217/12

---

RECOMANDAREA CONSILIULUI

din 12 iulie 2011

privind Programul național de reformă din 2011 al Regatului Unit și de emitere a unui aviz al Consiliului privind Programul de convergență actualizat al Regatului Unit pentru perioada 2011-2014

2011/C 217/04

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 121 alineatul (2) și articolul 148 alineatul (4),

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (1), în special articolul 9 alineatul (3),

având în vedere recomandarea Comisiei Europene,

având în vedere concluziile Consiliului European,

având în vedere avizul Comitetului pentru ocuparea forței de muncă,

după consultarea Comitetului economic și financiar,

întrucât:

| (1) | La 26 martie 2010, Consiliul European a aprobat propunerea Comisiei de lansare a unei noi strategii pentru ocuparea forței de muncă și creștere economică, Strategia Europa 2020, pe baza unei coordonări consolidate a politicilor economice, care se va concentra pe domeniile-cheie în care sunt necesare acțiuni în vederea stimulării potențialului de creștere durabilă și de competitivitate al Europei. |
| --- | --- |

(1)

La 26 martie 2010, Consiliul European a aprobat propunerea Comisiei de lansare a unei noi strategii pentru ocuparea forței de muncă și creștere economică, Strategia Europa 2020, pe baza unei coordonări consolidate a politicilor economice, care se va concentra pe domeniile-cheie în care sunt necesare acțiuni în vederea stimulării potențialului de creștere durabilă și de competitivitate al Europei.

| (2) | La 13 iulie 2010, Consiliul a adoptat o recomandare privind orientările generale pentru politicile economice ale statelor membre și ale Uniunii Europene (2010-2014), iar la 21 octombrie 2010, a adoptat o decizie privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre (2), care formează împreună „orientările integrate”. Statele membre au fost invitate să țină seama de orientările integrate în cadrul politicilor economice și de ocupare a forței de muncă naționale. |
| --- | --- |

(2)

La 13 iulie 2010, Consiliul a adoptat o recomandare privind orientările generale pentru politicile economice ale statelor membre și ale Uniunii Europene (2010-2014), iar la 21 octombrie 2010, a adoptat o decizie privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre (2), care formează împreună „orientările integrate”. Statele membre au fost invitate să țină seama de orientările integrate în cadrul politicilor economice și de ocupare a forței de muncă naționale.

| (3) | La 12 ianuarie 2011, Comisia a adoptat prima analiză anuală a creșterii, marcând începutul unui nou ciclu de guvernanță economică în UE și primul semestru european de coordonare ex ante și integrată a politicilor, care se înscrie în cadrul Strategiei Europa 2020. |
| --- | --- |

(3)

La 12 ianuarie 2011, Comisia a adoptat prima analiză anuală a creșterii, marcând începutul unui nou ciclu de guvernanță economică în UE și primul semestru european de coordonare ex ante și integrată a politicilor, care se înscrie în cadrul Strategiei Europa 2020.

| (4) | La 25 martie 2011, Consiliul European a aprobat prioritățile privind consolidarea bugetară și reforma structurală (în conformitate cu concluziile Consiliului din 15 februarie și 7 martie 2011 și ca urmare a analizei anuale a creșterii efectuată de Comisie). Acesta a subliniat necesitatea de a acorda prioritate restabilirii bugetelor solide și sustenabilității finanțelor publice, reducerii șomajului prin intermediul reformelor pieței forței de muncă și depunerii de noi eforturi în vederea consolidării creșterii economice. Consiliul European a solicitat statelor membre să transpună aceste priorități în măsuri concrete pe care să le includă în programele lor de stabilitate sau de convergență și în programele naționale de reformă. |
| --- | --- |

(4)

La 25 martie 2011, Consiliul European a aprobat prioritățile privind consolidarea bugetară și reforma structurală (în conformitate cu concluziile Consiliului din 15 februarie și 7 martie 2011 și ca urmare a analizei anuale a creșterii efectuată de Comisie). Acesta a subliniat necesitatea de a acorda prioritate restabilirii bugetelor solide și sustenabilității finanțelor publice, reducerii șomajului prin intermediul reformelor pieței forței de muncă și depunerii de noi eforturi în vederea consolidării creșterii economice. Consiliul European a solicitat statelor membre să transpună aceste priorități în măsuri concrete pe care să le includă în programele lor de stabilitate sau de convergență și în programele naționale de reformă.

| (5) | La 28 aprilie 2011, Regatul Unit a prezentat actualizarea pe 2011 a Programului său de convergență, care vizează perioada 2011-2014, și Programul național de reformă pe 2011. Pentru a se ține seama de interconexiuni, cele două programe au fost evaluate în același timp. Pentru prima dată, Programul de convergență al Regatului Unit a cuprins previziuni economice și fiscale realizate de noul Oficiu pentru Responsabilitate Bugetară (Office for Budget Responsibility – OBR), organism independent, ceea ce reprezintă o îmbunătățire bine-venită a cadrului fiscal al Regatului Unit. |
| --- | --- |

(5)

La 28 aprilie 2011, Regatul Unit a prezentat actualizarea pe 2011 a Programului său de convergență, care vizează perioada 2011-2014, și Programul național de reformă pe 2011. Pentru a se ține seama de interconexiuni, cele două programe au fost evaluate în același timp. Pentru prima dată, Programul de convergență al Regatului Unit a cuprins previziuni economice și fiscale realizate de noul Oficiu pentru Responsabilitate Bugetară (Office for Budget Responsibility – OBR), organism independent, ceea ce reprezintă o îmbunătățire bine-venită a cadrului fiscal al Regatului Unit.

| (6) | Regatul Unit a fost expus în mod deosebit la criza financiară internațională din cauza sectorului său financiar extins, integrat la nivel mondial și din cauza nivelurilor înalte de îndatorare a gospodăriilor. PIB-ul a scăzut cu 0,1 % în 2008 și cu 4,9 % în 2009. Guvernul Regatului Unit a intervenit masiv pentru a sprijini sectorul bancar și a furnizat lichidități suplimentare excepționale întregului sector. Deficitul public a crescut cu 8,5 puncte procentuale în doi ani, ajungând la 11,2 % din PIB în 2009. Rata șomajului a crescut de la 5,3 % în 2007 până la 7,6 % în 2009. Creșterea economică a revenit în al patrulea trimestru al anului 2009, deși producția rămâne sub nivelul cel mai înalt înregistrat înainte de criză. Perspectivele pe termen scurt sunt o creștere economică moderată generată de investiții corporative puternice și o relansare a exporturilor nete, determinată de rata de schimb. Cu toate acestea, creșterea economică va fi ținută în loc de o creștere slabă sau negativă a consumului în gospodărie și a celui public. Se preconizează că inflația va rămâne cu mult deasupra obiectivului oficial, de 2 %, în 2011, conducând la creșteri ale taxei pe valoarea adăugată și ale prețurilor la produse de import și la energie, înainte de a scădea în 2012. Este posibil ca inflația ridicată să afecteze veniturile reale deoarece creșterea salarială rămâne scăzută. Principalele riscuri care amenință previziunile sunt ca relansarea investițiilor corporative sau a exporturilor nete să nu se materializeze și posibilitatea ca inflația ridicată persistentă să împiedice utilizarea politicii monetare pentru a compensa cheltuielile publice mai reduse. |
| --- | --- |

(6)

Regatul Unit a fost expus în mod deosebit la criza financiară internațională din cauza sectorului său financiar extins, integrat la nivel mondial și din cauza nivelurilor înalte de îndatorare a gospodăriilor. PIB-ul a scăzut cu 0,1 % în 2008 și cu 4,9 % în 2009. Guvernul Regatului Unit a intervenit masiv pentru a sprijini sectorul bancar și a furnizat lichidități suplimentare excepționale întregului sector. Deficitul public a crescut cu 8,5 puncte procentuale în doi ani, ajungând la 11,2 % din PIB în 2009. Rata șomajului a crescut de la 5,3 % în 2007 până la 7,6 % în 2009. Creșterea economică a revenit în al patrulea trimestru al anului 2009, deși producția rămâne sub nivelul cel mai înalt înregistrat înainte de criză. Perspectivele pe termen scurt sunt o creștere economică moderată generată de investiții corporative puternice și o relansare a exporturilor nete, determinată de rata de schimb. Cu toate acestea, creșterea economică va fi ținută în loc de o creștere slabă sau negativă a consumului în gospodărie și a celui public. Se preconizează că inflația va rămâne cu mult deasupra obiectivului oficial, de 2 %, în 2011, conducând la creșteri ale taxei pe valoarea adăugată și ale prețurilor la produse de import și la energie, înainte de a scădea în 2012. Este posibil ca inflația ridicată să afecteze veniturile reale deoarece creșterea salarială rămâne scăzută. Principalele riscuri care amenință previziunile sunt ca relansarea investițiilor corporative sau a exporturilor nete să nu se materializeze și posibilitatea ca inflația ridicată persistentă să împiedice utilizarea politicii monetare pentru a compensa cheltuielile publice mai reduse.

| (7) | Pe baza evaluării Programului de convergență actualizat, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1466/97, Consiliul consideră că scenariul macroeconomic care stă la baza previziunilor bugetare este plauzibil, exceptând anul 2012, când ar putea fi puțin prea favorabil. Programul de convergență nu include un obiectiv pe termen mediu (OTM) așa cum este prevăzut de codul de conduită, deși acesta poate fi derivat din obiectivele programului. Obiectivul strategiei bugetare este reducerea deficitului de la 9,9 % în 2010-2011 la 1,7 % în 2015-2016, în principal pe baza limitării cheltuielilor, strategie în sensul dovezii consolidărilor fiscale care au sprijinit creșterea. Programul de convergență prevede reducerea deficitului sub valoarea de referință de 3 % până în 2014-2015, termenul stabilit de Consiliu. Pornind de la o rată a datoriei de 78,7 % în 2010-2011, previziunile bugetare din Programul de convergență prevăd că rata datoriei va crește la 87,2 % până în 2013-2014 înainte de a începe să scadă lent. Efortul bugetar anual mediu în perioada 2010-2011 până în 2014-2015 este de 1,6 %. Acesta este ușor inferior celui recomandat de Consiliu în decembrie 2009 (1,75 % din PIB), dar este cu toate acestea adecvat, având în vedere că efortul este continuat pornindu-se de la un deficit cu mult mai mic decât se preconizase în 2009-2010 și, prin urmare, este în conformitate cu reducerea deficitului global sub valoarea de referință până în 2014-2015. Potrivit ultimei evaluări efectuate de Comisie, riscurile referitoare la sustenabilitatea pe termen lung a finanțelor publice par să fie ridicate.
  Costurile pe termen lung generate de îmbătrânirea populației se situează peste media UE, iar situația bugetară curentă afectează negativ costurile generate de îmbătrânirea populației. Conform poziției bugetare actuale, datoria ar urma să crească până la 128 % din PIB până în 2020. Cu toate acestea, punerea în aplicare completă a Programului de convergență ar fi suficientă pentru a înscrie datoria pe o pantă descendentă, dar aceasta tot ar fi de peste 80 % până în 2020. Dincolo de planurile sale de consolidare, Guvernul Regatului Unit a anunțat măsuri care vor sprijini sustenabilitatea pe termen lung; acestea includ devansarea datei creșterii planificate a vârstei de pensionare în sistemul public de la 65 la 66 de ani și schimbări ale metodei de indexare a anumitor prestații și praguri fiscale. |
| --- | --- |

(7)

Pe baza evaluării Programului de convergență actualizat, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1466/97, Consiliul consideră că scenariul macroeconomic care stă la baza previziunilor bugetare este plauzibil, exceptând anul 2012, când ar putea fi puțin prea favorabil. Programul de convergență nu include un obiectiv pe termen mediu (OTM) așa cum este prevăzut de codul de conduită, deși acesta poate fi derivat din obiectivele programului. Obiectivul strategiei bugetare este reducerea deficitului de la 9,9 % în 2010-2011 la 1,7 % în 2015-2016, în principal pe baza limitării cheltuielilor, strategie în sensul dovezii consolidărilor fiscale care au sprijinit creșterea. Programul de convergență prevede reducerea deficitului sub valoarea de referință de 3 % până în 2014-2015, termenul stabilit de Consiliu. Pornind de la o rată a datoriei de 78,7 % în 2010-2011, previziunile bugetare din Programul de convergență prevăd că rata datoriei va crește la 87,2 % până în 2013-2014 înainte de a începe să scadă lent. Efortul bugetar anual mediu în perioada 2010-2011 până în 2014-2015 este de 1,6 %. Acesta este ușor inferior celui recomandat de Consiliu în decembrie 2009 (1,75 % din PIB), dar este cu toate acestea adecvat, având în vedere că efortul este continuat pornindu-se de la un deficit cu mult mai mic decât se preconizase în 2009-2010 și, prin urmare, este în conformitate cu reducerea deficitului global sub valoarea de referință până în 2014-2015. Potrivit ultimei evaluări efectuate de Comisie, riscurile referitoare la sustenabilitatea pe termen lung a finanțelor publice par să fie ridicate.

Costurile pe termen lung generate de îmbătrânirea populației se situează peste media UE, iar situația bugetară curentă afectează negativ costurile generate de îmbătrânirea populației. Conform poziției bugetare actuale, datoria ar urma să crească până la 128 % din PIB până în 2020. Cu toate acestea, punerea în aplicare completă a Programului de convergență ar fi suficientă pentru a înscrie datoria pe o pantă descendentă, dar aceasta tot ar fi de peste 80 % până în 2020. Dincolo de planurile sale de consolidare, Guvernul Regatului Unit a anunțat măsuri care vor sprijini sustenabilitatea pe termen lung; acestea includ devansarea datei creșterii planificate a vârstei de pensionare în sistemul public de la 65 la 66 de ani și schimbări ale metodei de indexare a anumitor prestații și praguri fiscale.

| (8) | Punerea în aplicare a consolidării bugetare propuse rămâne o provocare majoră. Asigurarea că nu vor exista abateri de la planurile de cheltuieli publicate va fi esențială pentru restabilirea unei poziții bugetare sustenabile. Avându-se în vedere aceasta, nivelurile nemaiîntâlnit de scăzute ale investițiilor publice în infrastructură, în special în ceea ce privește transporturile, înseamnă că ar trebui să se acorde prioritate cheltuielilor care favorizează creșterea economică. Asigurarea unor excedente primare suficiente pe termen mediu, așa cum sunt deja prevăzute în Programul de convergență, va contribui la îmbunătățirea sustenabilității finanțelor publice. |
| --- | --- |

(8)

Punerea în aplicare a consolidării bugetare propuse rămâne o provocare majoră. Asigurarea că nu vor exista abateri de la planurile de cheltuieli publicate va fi esențială pentru restabilirea unei poziții bugetare sustenabile. Avându-se în vedere aceasta, nivelurile nemaiîntâlnit de scăzute ale investițiilor publice în infrastructură, în special în ceea ce privește transporturile, înseamnă că ar trebui să se acorde prioritate cheltuielilor care favorizează creșterea economică. Asigurarea unor excedente primare suficiente pe termen mediu, așa cum sunt deja prevăzute în Programul de convergență, va contribui la îmbunătățirea sustenabilității finanțelor publice.

| (9) | Piața flexibilă a muncii în Regatul Unit i-a permis acestuia să facă față destul de bine contracției mari a PIB-ului pe perioada crizei. Cu toate acestea, creșterile șomajului au fost cele mai mari în rândul tinerilor: între 2008 și 2010 rata șomajului în rândul tinerilor a crescut de la 15 % la aproape 20 %. Rezultatele slabe pe piața muncii pentru tineri sunt legate de deficiențe mai generale și structurale în ceea ce privește furnizarea de competențe. Procentajul persoanelor cu vârste cuprinse între 18 și 24 de ani din Regatul Unit care abandonează timpuriu sistemul de educație și formare profesională, care se ridică la 15,7 %, este mai mare decât media UE, respectiv 14,4 %. Dacă ponderea persoanelor cu vârste cuprinse între 25 și 64 de ani cu nivel înalt de calificare este deosebit de ridicată în Regatul Unit, există deficiențe la nivelul calificărilor intermediare, procentajul persoanelor din această categorie situându-se în prezent sub media UE. O provocare-cheie suplimentară pentru piața muncii din Regatul Unit o reprezintă procentajul semnificativ de copii care trăiesc în gospodării în care membrii acesteia nu au un loc de muncă, respectiv 17,5 %, acesta fiind cel mai înalt nivel în UE, unde media globală este de 10,2 %. Problema este acută în special pentru familiile monoparentale, reflectând stimulente financiare precare și lipsa de opțiuni viabile de îngrijire a copiilor: peste 32 % din persoanele care au copii în îngrijire sunt inactive sau lucrează cu fracțiune de normă din cauza lipsei de servicii de îngrijire (cu 4 puncte procentuale mai mult decât media UE). |
| --- | --- |

(9)

Piața flexibilă a muncii în Regatul Unit i-a permis acestuia să facă față destul de bine contracției mari a PIB-ului pe perioada crizei. Cu toate acestea, creșterile șomajului au fost cele mai mari în rândul tinerilor: între 2008 și 2010 rata șomajului în rândul tinerilor a crescut de la 15 % la aproape 20 %. Rezultatele slabe pe piața muncii pentru tineri sunt legate de deficiențe mai generale și structurale în ceea ce privește furnizarea de competențe. Procentajul persoanelor cu vârste cuprinse între 18 și 24 de ani din Regatul Unit care abandonează timpuriu sistemul de educație și formare profesională, care se ridică la 15,7 %, este mai mare decât media UE, respectiv 14,4 %. Dacă ponderea persoanelor cu vârste cuprinse între 25 și 64 de ani cu nivel înalt de calificare este deosebit de ridicată în Regatul Unit, există deficiențe la nivelul calificărilor intermediare, procentajul persoanelor din această categorie situându-se în prezent sub media UE. O provocare-cheie suplimentară pentru piața muncii din Regatul Unit o reprezintă procentajul semnificativ de copii care trăiesc în gospodării în care membrii acesteia nu au un loc de muncă, respectiv 17,5 %, acesta fiind cel mai înalt nivel în UE, unde media globală este de 10,2 %. Problema este acută în special pentru familiile monoparentale, reflectând stimulente financiare precare și lipsa de opțiuni viabile de îngrijire a copiilor: peste 32 % din persoanele care au copii în îngrijire sunt inactive sau lucrează cu fracțiune de normă din cauza lipsei de servicii de îngrijire (cu 4 puncte procentuale mai mult decât media UE).

| (10) | Regatul Unit a înregistrat o explozie a prețurilor locuințelor în decada dinaintea crizei. Prețurile au scăzut vertiginos după criză, dar și-au revenit parțial de atunci și rămân la niveluri nemaiîntâlnit de ridicate. Nivelurile tranzacțiilor au scăzut drastic și au rămas foarte scăzute. Explozia prețurilor locuințelor a contribuit la creșterile puternice ale gradului de îndatorare a gospodăriilor și la creșterea nesustenabilă a consumului gospodăriilor în decada dinaintea crizei. Prăbușirea tranzacțiilor imobiliare a condus la o scădere corespunzătoare a încasărilor din impozitarea tranzacțiilor imobiliare, contribuind la înrăutățirea poziției bugetare a Regatului Unit. Deficiențele de pe piața imobiliară explică, de asemenea, cheltuielile mari ale Regatului Unit pentru alocații pentru locuințe și ponderea mare a persoanelor care beneficiază de locuințe subvenționate de stat. Regatul Unit a anunțat reforme inițiale ale sistemului său de planificare și ale reglementărilor privind ipoteca. Având în vedere importanța acestei provocări pentru toate sectoarele economiei Regatului Unit, este cazul ca, pornindu-se de la aceste măsuri, să se dezvolte un pachet mai cuprinzător de reforme, inclusiv pe piața ipotecară și în ceea ce privește impozitarea proprietății, pentru a se soluționa aceste probleme. |
| --- | --- |

(10)

Regatul Unit a înregistrat o explozie a prețurilor locuințelor în decada dinaintea crizei. Prețurile au scăzut vertiginos după criză, dar și-au revenit parțial de atunci și rămân la niveluri nemaiîntâlnit de ridicate. Nivelurile tranzacțiilor au scăzut drastic și au rămas foarte scăzute. Explozia prețurilor locuințelor a contribuit la creșterile puternice ale gradului de îndatorare a gospodăriilor și la creșterea nesustenabilă a consumului gospodăriilor în decada dinaintea crizei. Prăbușirea tranzacțiilor imobiliare a condus la o scădere corespunzătoare a încasărilor din impozitarea tranzacțiilor imobiliare, contribuind la înrăutățirea poziției bugetare a Regatului Unit. Deficiențele de pe piața imobiliară explică, de asemenea, cheltuielile mari ale Regatului Unit pentru alocații pentru locuințe și ponderea mare a persoanelor care beneficiază de locuințe subvenționate de stat. Regatul Unit a anunțat reforme inițiale ale sistemului său de planificare și ale reglementărilor privind ipoteca. Având în vedere importanța acestei provocări pentru toate sectoarele economiei Regatului Unit, este cazul ca, pornindu-se de la aceste măsuri, să se dezvolte un pachet mai cuprinzător de reforme, inclusiv pe piața ipotecară și în ceea ce privește impozitarea proprietății, pentru a se soluționa aceste probleme.

| (11) | O redresare a investițiilor private ar fi o componentă esențială de reechilibrare necesară a economiei, fără a se mai baza pe consumul intern, și ar contribui la câștiguri de productivitate. Studiile sugerează că disponibilitatea și costul creditelor reprezintă o constrângere importantă pentru planurile de investiții și de extindere în sectorul privat, cu precădere în cazul întreprinderilor mai mici care se bazează pe finanțarea bancară. Rata anuală de creștere a împrumuturilor acordate întreprinderilor mici și mijlocii (IMM) este negativă începând cu sfârșitul anului 2009, împrumuturile către întreprinderile mici contractându-se chiar și mai vertiginos. Mai mult, în timp ce spread-ul ratelor de referință pare a se fi stabilizat în cazul întreprinderilor mijlocii, în cazul întreprinderilor mici a crescut, într-o oarecare măsură. Recent, Regatul Unit a instituit o serie de măsuri pentru îmbunătățirea accesului IMM-urilor la finanțare, inclusiv vehicule de investiții sponsorizate de stat și încheierea unui acord cu băncile din Regatul Unit prin care acestea trebuie să își sporească volumul brut al împrumuturilor acordate IMM-urilor. Este important să se recunoască și provocările existente de partea cererii, iar întreprinderile va trebui să își îndeplinească rolul utilizând sistemele care li se pun la dispoziție. Pentru a dezvolta o soluție care să poată să continue să funcționeze fără intervenție guvernamentală constantă, este nevoie de reforme suplimentare în scopul îmbunătățirii concurenței în sectorul bancar și al facilitării dezvoltării în continuare de piețe pentru finanțare nebancară accesibilă întreprinderilor mici și mijlocii. |
| --- | --- |

(11)

O redresare a investițiilor private ar fi o componentă esențială de reechilibrare necesară a economiei, fără a se mai baza pe consumul intern, și ar contribui la câștiguri de productivitate. Studiile sugerează că disponibilitatea și costul creditelor reprezintă o constrângere importantă pentru planurile de investiții și de extindere în sectorul privat, cu precădere în cazul întreprinderilor mai mici care se bazează pe finanțarea bancară. Rata anuală de creștere a împrumuturilor acordate întreprinderilor mici și mijlocii (IMM) este negativă începând cu sfârșitul anului 2009, împrumuturile către întreprinderile mici contractându-se chiar și mai vertiginos. Mai mult, în timp ce spread-ul ratelor de referință pare a se fi stabilizat în cazul întreprinderilor mijlocii, în cazul întreprinderilor mici a crescut, într-o oarecare măsură. Recent, Regatul Unit a instituit o serie de măsuri pentru îmbunătățirea accesului IMM-urilor la finanțare, inclusiv vehicule de investiții sponsorizate de stat și încheierea unui acord cu băncile din Regatul Unit prin care acestea trebuie să își sporească volumul brut al împrumuturilor acordate IMM-urilor. Este important să se recunoască și provocările existente de partea cererii, iar întreprinderile va trebui să își îndeplinească rolul utilizând sistemele care li se pun la dispoziție. Pentru a dezvolta o soluție care să poată să continue să funcționeze fără intervenție guvernamentală constantă, este nevoie de reforme suplimentare în scopul îmbunătățirii concurenței în sectorul bancar și al facilitării dezvoltării în continuare de piețe pentru finanțare nebancară accesibilă întreprinderilor mici și mijlocii.

| (12) | Comisia a evaluat Programul de convergență și Programul național de reformă. Ea a ținut seama nu numai de relevanța acestora pentru o politică bugetară și socioeconomică sustenabilă în Regatul Unit, ci și de conformitatea acestora cu normele și orientările UE, având în vedere necesitatea consolidării guvernanței economice globale a UE prin includerea unor parametri la nivelul UE în cadrul deciziilor naționale viitoare. Comisia consideră că programele stabilesc măsuri ambițioase de reducere a deficitului și încurajează guvernul să acționeze așa cum și-a planificat. Ar trebui, de asemenea, să fie luate măsuri suplimentare pentru reformarea pieței locuințelor, pentru reducerea șomajului în rândul tinerilor, a abandonului școlar timpuriu, pentru soluționarea situației copiilor care trăiesc în gospodării în care membrii acesteia nu au un loc de muncă și pentru îmbunătățirea disponibilității creditelor către sectorul privat. |
| --- | --- |

(12)

Comisia a evaluat Programul de convergență și Programul național de reformă. Ea a ținut seama nu numai de relevanța acestora pentru o politică bugetară și socioeconomică sustenabilă în Regatul Unit, ci și de conformitatea acestora cu normele și orientările UE, având în vedere necesitatea consolidării guvernanței economice globale a UE prin includerea unor parametri la nivelul UE în cadrul deciziilor naționale viitoare. Comisia consideră că programele stabilesc măsuri ambițioase de reducere a deficitului și încurajează guvernul să acționeze așa cum și-a planificat. Ar trebui, de asemenea, să fie luate măsuri suplimentare pentru reformarea pieței locuințelor, pentru reducerea șomajului în rândul tinerilor, a abandonului școlar timpuriu, pentru soluționarea situației copiilor care trăiesc în gospodării în care membrii acesteia nu au un loc de muncă și pentru îmbunătățirea disponibilității creditelor către sectorul privat.

| (13) | În lumina prezentei evaluări și ținând seama, de asemenea, de Recomandarea Consiliului din 2 iunie 2010, formulată în temeiul articolului 126 alineatul (7) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, Consiliul a examinat actualizarea din 2011 a Programului de convergență al Regatului Unit și avizul său (3) se regăsește în special în recomandările 1 și 2 de mai jos. Ținând seama de concluziile Consiliului European din 25 martie 2011, Consiliul a examinat Programul național de reformă al Regatului Unit, |
| --- | --- |

(13)

În lumina prezentei evaluări și ținând seama, de asemenea, de Recomandarea Consiliului din 2 iunie 2010, formulată în temeiul articolului 126 alineatul (7) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, Consiliul a examinat actualizarea din 2011 a Programului de convergență al Regatului Unit și avizul său (3) se regăsește în special în recomandările 1 și 2 de mai jos. Ținând seama de concluziile Consiliului European din 25 martie 2011, Consiliul a examinat Programul național de reformă al Regatului Unit,

RECOMANDĂ ca Regatul Unit să întreprindă acțiuni în perioada 2011-2012, astfel încât:

| 1. | Să realizeze consolidarea bugetară prevăzută care vizează un deficit de 6,2 % din PIB în perioada 2012-2013, în conformitate cu recomandarea Consiliului în cadrul procedurii de deficit excesiv, și care stabilește readuce rata înaltă a datoriei publice pe o pantă descendentă în momentul în care deficitul excesiv este corectat înainte de terminarea perioadei programului. Să garanteze că nu există abateri de la obiectivele ambițioase de reducere a cheltuielilor, consolidând astfel sustenabilitatea pe termen lung. Având în vedere aceasta, să acorde prioritate cheltuielilor care favorizează creșterea economică. |
| --- | --- |

1.

Să realizeze consolidarea bugetară prevăzută care vizează un deficit de 6,2 % din PIB în perioada 2012-2013, în conformitate cu recomandarea Consiliului în cadrul procedurii de deficit excesiv, și care stabilește readuce rata înaltă a datoriei publice pe o pantă descendentă în momentul în care deficitul excesiv este corectat înainte de terminarea perioadei programului. Să garanteze că nu există abateri de la obiectivele ambițioase de reducere a cheltuielilor, consolidând astfel sustenabilitatea pe termen lung. Având în vedere aceasta, să acorde prioritate cheltuielilor care favorizează creșterea economică.

| 2. | Să elaboreze un program de reformă care soluționează impactul destabilizator al ciclului prețurilor la locuințe asupra finanțelor publice, a sectorului financiar și a economiei, în vederea atenuării problemelor accesibilității și necesității unor subvenții de stat pentru locuințe. Ar putea fi avut în vedere un set larg de măsuri și instrumente de politică, inclusiv reforme ale pieței ipotecare, reglementări financiare, impozitarea proprietăților și sistemul de planificare pentru a preveni volatilitatea excesivă. |
| --- | --- |

2.

Să elaboreze un program de reformă care soluționează impactul destabilizator al ciclului prețurilor la locuințe asupra finanțelor publice, a sectorului financiar și a economiei, în vederea atenuării problemelor accesibilității și necesității unor subvenții de stat pentru locuințe. Ar putea fi avut în vedere un set larg de măsuri și instrumente de politică, inclusiv reforme ale pieței ipotecare, reglementări financiare, impozitarea proprietăților și sistemul de planificare pentru a preveni volatilitatea excesivă.

| 3. | Să întreprindă măsuri până în 2012 pentru a garanta intrarea pe piața muncii a unei proporții mai mari de tineri având competențe adecvate și pentru a îmbunătăți capacitatea de inserție profesională a persoanelor de 18-24 de ani care au întrerupt studiile sau formarea fără a obține o diplomă. Să soluționeze problema lipsei de competențe prin creșterea numărului persoanelor care obțin calificări intermediare, în conformitate cu nevoile pieței muncii. |
| --- | --- |

3.

Să întreprindă măsuri până în 2012 pentru a garanta intrarea pe piața muncii a unei proporții mai mari de tineri având competențe adecvate și pentru a îmbunătăți capacitatea de inserție profesională a persoanelor de 18-24 de ani care au întrerupt studiile sau formarea fără a obține o diplomă. Să soluționeze problema lipsei de competențe prin creșterea numărului persoanelor care obțin calificări intermediare, în conformitate cu nevoile pieței muncii.

| 4. | Să ia măsuri, în cadrul planurilor bugetare actuale, pentru a reduce numărul de gospodării în care niciunul dintre membri nu are un loc de muncă prin concentrarea eforturilor asupra celor care sunt inactivi din cauza responsabilităților de îngrijire, inclusiv asupra părinților singuri. |
| --- | --- |

4.

Să ia măsuri, în cadrul planurilor bugetare actuale, pentru a reduce numărul de gospodării în care niciunul dintre membri nu are un loc de muncă prin concentrarea eforturilor asupra celor care sunt inactivi din cauza responsabilităților de îngrijire, inclusiv asupra părinților singuri.

| 5. | Să pună în aplicare măsurile deja anunțate și să continue activitatea pentru a îmbunătăți disponibilitatea finanțării bancare și nebancare pentru sectorul privat și în special pentru IMM-uri, recunoscând în același timp provocările existente de partea cererii. Să încurajeze concurența în sectorul bancar și să analizeze în piață posibilitățile de îmbunătățire a accesului la finanțare nebancară, cum ar fi, de exemplu, prin capital de risc, prin capital pentru investiții și prin datorii emise pe piețe publice. |
| --- | --- |

5.

Să pună în aplicare măsurile deja anunțate și să continue activitatea pentru a îmbunătăți disponibilitatea finanțării bancare și nebancare pentru sectorul privat și în special pentru IMM-uri, recunoscând în același timp provocările existente de partea cererii. Să încurajeze concurența în sectorul bancar și să analizeze în piață posibilitățile de îmbunătățire a accesului la finanțare nebancară, cum ar fi, de exemplu, prin capital de risc, prin capital pentru investiții și prin datorii emise pe piețe publice.

Adoptată la Bruxelles, 12 iulie 2011.

Pentru Consiliu

Președintele

J. VINCENT-ROSTOWSKI

---

(1)  JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

1

(2)  Menținute pentru 2011 prin Decizia 2011/308/UE a Consiliului din 19 mai 2011 privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre (JO L 138, 26.5.2011, p. 56).

2

(3)  Prevăzut la articolul 9 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1466/97.

3

---

| 23.7.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 217/15 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 217/15

---

RECOMANDAREA CONSILIULUI

din 12 iulie 2011

privind punerea în aplicare a orientărilor generale pentru politicile economice ale statelor membre care au adoptat moneda euro

2011/C 217/05

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 136 coroborat cu articolul 121 alineatul (2),

având în vedere recomandarea Comisiei Europene,

având în vedere concluziile Consiliului European,

după consultarea Comitetului economic și financiar,

întrucât:

| (1) | La 20 iunie 2011, Eurogrupul a purtat discuții cu privire la implementarea orientărilor generale pentru politicile economice ale statelor membre care au adoptat moneda euro („statele membre din zona euro”), recunoscând nevoia unei consolidări mai ferme, în cadrul Eurogrupului, a coordonării politicilor aplicate de aceste state și a monitorizării modului în care sunt implementate recomandările adresate statelor din zona euro. |
| --- | --- |

(1)

La 20 iunie 2011, Eurogrupul a purtat discuții cu privire la implementarea orientărilor generale pentru politicile economice ale statelor membre care au adoptat moneda euro („statele membre din zona euro”), recunoscând nevoia unei consolidări mai ferme, în cadrul Eurogrupului, a coordonării politicilor aplicate de aceste state și a monitorizării modului în care sunt implementate recomandările adresate statelor din zona euro.

| (2) | Pe 26 martie 2010, Consiliul European a aprobat propunerea Comisiei de lansare a unei noi strategii pentru ocuparea forței de muncă și creștere economică, Strategia Europa 2020, pe baza unei coordonări consolidate a politicilor economice, care se va concentra pe domeniile-cheie în care sunt necesare acțiuni în vederea stimulării potențialului de creștere durabilă și de competitivitate al Europei. |
| --- | --- |

(2)

Pe 26 martie 2010, Consiliul European a aprobat propunerea Comisiei de lansare a unei noi strategii pentru ocuparea forței de muncă și creștere economică, Strategia Europa 2020, pe baza unei coordonări consolidate a politicilor economice, care se va concentra pe domeniile-cheie în care sunt necesare acțiuni în vederea stimulării potențialului de creștere durabilă și de competitivitate al Europei.

| (3) | În data de 13 iulie 2010, Consiliul a adoptat o recomandare privind orientările generale pentru politicile economice ale statelor membre și ale Uniunii (2010-2014). Statele membre și UE au fost invitate să ia în considerare aceste orientări la elaborarea politicilor economice. |
| --- | --- |

(3)

În data de 13 iulie 2010, Consiliul a adoptat o recomandare privind orientările generale pentru politicile economice ale statelor membre și ale Uniunii (2010-2014). Statele membre și UE au fost invitate să ia în considerare aceste orientări la elaborarea politicilor economice.

| (4) | În data de 12 ianuarie 2011, Comisia a adoptat prima analiză anuală a creșterii, marcând începutul unui nou ciclu de guvernanță economică în UE și primul semestru european de coordonare ex-ante integrată a politicilor, care se înscrie în cadrul Strategiei Europa 2020. |
| --- | --- |

(4)

În data de 12 ianuarie 2011, Comisia a adoptat prima analiză anuală a creșterii, marcând începutul unui nou ciclu de guvernanță economică în UE și primul semestru european de coordonare ex-ante integrată a politicilor, care se înscrie în cadrul Strategiei Europa 2020.

| (5) | Pe 25 martie 2011, Consiliul European a aprobat prioritățile pentru consolidarea bugetară și reforma structurală (în conformitate cu concluziile Consiliului din 15 februarie și 7 martie 2011 și ca urmare a analizei anuale a creșterii efectuate de Comisie). Acesta a subliniat necesitatea de a acorda prioritate restabilirii unor bugete solide și sustenabilității finanțelor publice, reducerii șomajului prin reforme ale pieței muncii și depunerii de noi eforturi pentru consolidarea creșterii economice. Consiliul European a solicitat statelor membre să transpună aceste priorități în măsuri concrete, pe care să le includă în programele de stabilitate sau de convergență și în programele naționale de reformă. |
| --- | --- |

(5)

Pe 25 martie 2011, Consiliul European a aprobat prioritățile pentru consolidarea bugetară și reforma structurală (în conformitate cu concluziile Consiliului din 15 februarie și 7 martie 2011 și ca urmare a analizei anuale a creșterii efectuate de Comisie). Acesta a subliniat necesitatea de a acorda prioritate restabilirii unor bugete solide și sustenabilității finanțelor publice, reducerii șomajului prin reforme ale pieței muncii și depunerii de noi eforturi pentru consolidarea creșterii economice. Consiliul European a solicitat statelor membre să transpună aceste priorități în măsuri concrete, pe care să le includă în programele de stabilitate sau de convergență și în programele naționale de reformă.

| (6) | Pe 25 martie 2011, Consiliul European a invitat totodată statele membre care participă la Pactul Euro Plus să își prezinte angajamentele în timp util pentru a putea fi incluse în programele de stabilitate sau de convergență și în programele naționale de reformă. |
| --- | --- |

(6)

Pe 25 martie 2011, Consiliul European a invitat totodată statele membre care participă la Pactul Euro Plus să își prezinte angajamentele în timp util pentru a putea fi incluse în programele de stabilitate sau de convergență și în programele naționale de reformă.

| (7) | În aprilie și mai 2011, statele membre din zona euro și-au prezentat programele de stabilitate din 2011 pentru perioada 2011-2014 și programele naționale de reformă din 2011. Aceste programe au fost evaluate în același timp. |
| --- | --- |

(7)

În aprilie și mai 2011, statele membre din zona euro și-au prezentat programele de stabilitate din 2011 pentru perioada 2011-2014 și programele naționale de reformă din 2011. Aceste programe au fost evaluate în același timp.

| (8) | Experiența primului deceniu de utilizare a monedei euro a evidențiat în principal numeroasele beneficii ale monedei unice. Criza mondială a provocat însă o contracție puternică a PIB-ului din zona euro, care a ajuns în 2009 sub nivelul din 2006. Deși în 2010 PIB-ul și-a reluat creșterea, nivelul producției a rămas inferior celui din 2007. O consecință a acestui fapt a fost creșterea șomajului în zona euro de la 7,6 % în 2007 la 10,1 % în 2010. Totodată s-a produs o deteriorare a finanțelor publice din zona euro, care a dus la reevaluarea considerabilă a riscurilor legate de datoria suverană în unele state membre din zona euro și a cauzat o serie de riscuri la adresa stabilității macrofinanciare. Statele membre își reiau în prezent creșterea, însă în moduri diferite, ceea ce reflectă existența unor diferențe ciclice și structurale. Criza a avut ca efect atenuarea dezechilibrelor macroeconomice care apăruseră înainte de izbucnirea ei, însă rămâne de văzut dacă aceasta este suficientă și sustenabilă. |
| --- | --- |

(8)

Experiența primului deceniu de utilizare a monedei euro a evidențiat în principal numeroasele beneficii ale monedei unice. Criza mondială a provocat însă o contracție puternică a PIB-ului din zona euro, care a ajuns în 2009 sub nivelul din 2006. Deși în 2010 PIB-ul și-a reluat creșterea, nivelul producției a rămas inferior celui din 2007. O consecință a acestui fapt a fost creșterea șomajului în zona euro de la 7,6 % în 2007 la 10,1 % în 2010. Totodată s-a produs o deteriorare a finanțelor publice din zona euro, care a dus la reevaluarea considerabilă a riscurilor legate de datoria suverană în unele state membre din zona euro și a cauzat o serie de riscuri la adresa stabilității macrofinanciare. Statele membre își reiau în prezent creșterea, însă în moduri diferite, ceea ce reflectă existența unor diferențe ciclice și structurale. Criza a avut ca efect atenuarea dezechilibrelor macroeconomice care apăruseră înainte de izbucnirea ei, însă rămâne de văzut dacă aceasta este suficientă și sustenabilă.

| (9) | Soldurile bugetelor generale din zona euro au început, în general, să se îmbunătățească în 2010 și, potrivit previziunilor de primăvară ale serviciilor Comisiei, în ipoteza în care politicile rămân neschimbate, vor continua să se îmbunătățească și în 2011. Datoria publică își va menține însă tendința de creștere până în 2012. Dacă nu va fi corectată în anii următori, datoria poate pune în pericol sustenabilitatea pe termen lung a finanțelor publice, în condițiile unei creșteri potențiale scăzute și ale evoluției demografice nefavorabile. În 2010, deficitul din zona euro a scăzut până la 6 % din PIB, în timp ce ponderea datoriei a crescut la 85,1 % din PIB. Programele de stabilitate din 2011 prevăd scăderea deficitului din zona euro până la 1,3 % din PIB în 2014, iar datoria se va înscrie și ea pe o traiectorie descendentă, ajungând la sub 85 % din PIB în 2014, după ce în 2012 va atinge o valoare record. Această strategie de consolidare bugetară pentru zona euro în ansamblu ar fi compatibilă cu strategia convenită de ieșire și cu nevoia de a se reveni la finanțe publice solide, în condițiile consolidării redresării economice. Faptul că această consolidare se axează în principal pe reducerea cheltuielilor, și nu pe creșterea impozitelor, mărește șansele sale de succes. În pofida acestui fapt, implementarea eficientă a anumitor măsuri rămâne să fie confirmată. Recent, mai multe state membre din zona euro au implementat noi reguli fiscale sau au anunțat că le vor înăspri pe cele existente, însă în unele dintre statele membre din zona euro va fi nevoie de măsuri suplimentare pentru ca aceste reguli să fie eficiente. Având în vedere ritmul îmbătrânirii populației, reformele sistemelor de pensii și de asigurări sociale nu sunt încă suficiente pentru a asigura sustenabilitatea finanțelor publice pe termen lung. |
| --- | --- |

(9)

Soldurile bugetelor generale din zona euro au început, în general, să se îmbunătățească în 2010 și, potrivit previziunilor de primăvară ale serviciilor Comisiei, în ipoteza în care politicile rămân neschimbate, vor continua să se îmbunătățească și în 2011. Datoria publică își va menține însă tendința de creștere până în 2012. Dacă nu va fi corectată în anii următori, datoria poate pune în pericol sustenabilitatea pe termen lung a finanțelor publice, în condițiile unei creșteri potențiale scăzute și ale evoluției demografice nefavorabile. În 2010, deficitul din zona euro a scăzut până la 6 % din PIB, în timp ce ponderea datoriei a crescut la 85,1 % din PIB. Programele de stabilitate din 2011 prevăd scăderea deficitului din zona euro până la 1,3 % din PIB în 2014, iar datoria se va înscrie și ea pe o traiectorie descendentă, ajungând la sub 85 % din PIB în 2014, după ce în 2012 va atinge o valoare record. Această strategie de consolidare bugetară pentru zona euro în ansamblu ar fi compatibilă cu strategia convenită de ieșire și cu nevoia de a se reveni la finanțe publice solide, în condițiile consolidării redresării economice. Faptul că această consolidare se axează în principal pe reducerea cheltuielilor, și nu pe creșterea impozitelor, mărește șansele sale de succes. În pofida acestui fapt, implementarea eficientă a anumitor măsuri rămâne să fie confirmată. Recent, mai multe state membre din zona euro au implementat noi reguli fiscale sau au anunțat că le vor înăspri pe cele existente, însă în unele dintre statele membre din zona euro va fi nevoie de măsuri suplimentare pentru ca aceste reguli să fie eficiente. Având în vedere ritmul îmbătrânirii populației, reformele sistemelor de pensii și de asigurări sociale nu sunt încă suficiente pentru a asigura sustenabilitatea finanțelor publice pe termen lung.

| (10) | Reacția UE la nivelul politicilor aplicate a adus îmbunătățiri în ceea ce privește funcționarea și stabilitatea sistemului financiar. Printre dificultățile cu care se confruntă sectorul financiar din mai multe state membre ale zonei euro se numără expunerea băncilor la noi pierderi aferente activelor deținute sau înăsprirea condițiilor de refinanțare, continuarea restructurării și a recapitalizării sectorului bancar. Pe măsură ce condițiile în sectorul financiar se stabilizează, va fi necesară retragerea treptată a sprijinului din partea sectorului public pentru sectorul bancar, acordând în același timp atenție condițiilor speciale din cadrul sectorului bancar al statelor membre. Abordarea acestor provocări va contribui la diminuarea incertitudinilor în privința obligațiilor publice contingente. |
| --- | --- |

(10)

Reacția UE la nivelul politicilor aplicate a adus îmbunătățiri în ceea ce privește funcționarea și stabilitatea sistemului financiar. Printre dificultățile cu care se confruntă sectorul financiar din mai multe state membre ale zonei euro se numără expunerea băncilor la noi pierderi aferente activelor deținute sau înăsprirea condițiilor de refinanțare, continuarea restructurării și a recapitalizării sectorului bancar. Pe măsură ce condițiile în sectorul financiar se stabilizează, va fi necesară retragerea treptată a sprijinului din partea sectorului public pentru sectorul bancar, acordând în același timp atenție condițiilor speciale din cadrul sectorului bancar al statelor membre. Abordarea acestor provocări va contribui la diminuarea incertitudinilor în privința obligațiilor publice contingente.

| (11) | Pentru ca potențialul de creștere din zona euro să evolueze și dezechilibrele macroeconomice din zona euro să fie eliminate, este nevoie de îmbunătățirea productivității și a competitivității și de înlăturarea obstacolelor structurale din calea cererii domestice private. În acest sens, statele membre ale zonei euro au anunțat în programele naționale de reformă o serie de reforme structurale. Este nevoie însă de mai multe măsuri pentru a îmbunătăți funcționarea pieței produselor și a pieței muncii din aceste țări, în special în ceea ce privește sectorul serviciilor, o consolidare bugetară favorabilă creșterii și sistemele de stabilire a salariilor. |
| --- | --- |

(11)

Pentru ca potențialul de creștere din zona euro să evolueze și dezechilibrele macroeconomice din zona euro să fie eliminate, este nevoie de îmbunătățirea productivității și a competitivității și de înlăturarea obstacolelor structurale din calea cererii domestice private. În acest sens, statele membre ale zonei euro au anunțat în programele naționale de reformă o serie de reforme structurale. Este nevoie însă de mai multe măsuri pentru a îmbunătăți funcționarea pieței produselor și a pieței muncii din aceste țări, în special în ceea ce privește sectorul serviciilor, o consolidare bugetară favorabilă creșterii și sistemele de stabilire a salariilor.

| (12) | Pentru a asigura buna funcționare a UEM, statele membre din zona euro au obligația expresă de a-și trata propriile politici economice ca pe o chestiune de interes comun, date fiind posibilele efecte de contagiune între țări care utilizează aceeași monedă. De aceea, pe fondul crizei economice și al dificultăților actuale, s-a dovedit necesară o revizuire mai aprofundată și permanentă a coordonării politicilor economice la nivelul UE și al zonei euro. Ciclul anual integrat de supraveghere denumit „Semestrul european”, cadrul consolidat de guvernanță economică, crearea Comitetului european pentru risc sistemic, a agențiilor europene de supraveghere și a mecanismului european de stabilitate sunt elemente esențiale, chiar dacă unele dintre ele nu au fost încă adoptate și/sau implementate integral. Pactul Euro Plus întărește și mai mult acest cadru. |
| --- | --- |

(12)

Pentru a asigura buna funcționare a UEM, statele membre din zona euro au obligația expresă de a-și trata propriile politici economice ca pe o chestiune de interes comun, date fiind posibilele efecte de contagiune între țări care utilizează aceeași monedă. De aceea, pe fondul crizei economice și al dificultăților actuale, s-a dovedit necesară o revizuire mai aprofundată și permanentă a coordonării politicilor economice la nivelul UE și al zonei euro. Ciclul anual integrat de supraveghere denumit „Semestrul european”, cadrul consolidat de guvernanță economică, crearea Comitetului european pentru risc sistemic, a agențiilor europene de supraveghere și a mecanismului european de stabilitate sunt elemente esențiale, chiar dacă unele dintre ele nu au fost încă adoptate și/sau implementate integral. Pactul Euro Plus întărește și mai mult acest cadru.

| (13) | Comisia a evaluat programele de stabilitate și programele naționale de reformă ale statelor membre din zona euro ținând cont de nevoia de a întări guvernanța economică globală a zonei euro. Comisia consideră că sunt necesare respectarea cu strictețe a țintelor bugetare, prin măsuri suplimentare în unele state membre din zona euro, și adoptarea de noi măsuri pentru întărirea normelor fiscale și a sustenabilității. Totodată trebuie luate măsuri suplimentare pentru a îmbunătăți stabilitatea financiară, reformele fiscale favorabile creșterii și măsurile de consolidare, mecanismele de fixare a salariilor, concurența din sectorul serviciilor și implementarea Pactului Euro Plus, |
| --- | --- |

(13)

Comisia a evaluat programele de stabilitate și programele naționale de reformă ale statelor membre din zona euro ținând cont de nevoia de a întări guvernanța economică globală a zonei euro. Comisia consideră că sunt necesare respectarea cu strictețe a țintelor bugetare, prin măsuri suplimentare în unele state membre din zona euro, și adoptarea de noi măsuri pentru întărirea normelor fiscale și a sustenabilității. Totodată trebuie luate măsuri suplimentare pentru a îmbunătăți stabilitatea financiară, reformele fiscale favorabile creșterii și măsurile de consolidare, mecanismele de fixare a salariilor, concurența din sectorul serviciilor și implementarea Pactului Euro Plus,

RECOMANDĂ statelor membre care au adoptat moneda euro ca în perioada 2011-2012:

| 1. | Să respecte cu strictețe țintele bugetare fixate în programele de stabilitate din 2011 și în memorandumurile de înțelegere, pentru statele membre care beneficiază de asistență financiară din partea UE/FMI și, dacă este cazul, să își intensifice eforturile de consolidare conform avizului emis de Consiliu. În special, să asigure eforturi fiscale adecvate în vederea corectării deficitelor excesive și în vederea apropierii de obiectivele bugetare pe termen mediu. Utilizarea oricăror venituri excepționale pentru accelerarea ajustării. Aceasta ar trebui să contribuie la îmbunătățirea dinamicii datoriei publice. |
| --- | --- |

1.

Să respecte cu strictețe țintele bugetare fixate în programele de stabilitate din 2011 și în memorandumurile de înțelegere, pentru statele membre care beneficiază de asistență financiară din partea UE/FMI și, dacă este cazul, să își intensifice eforturile de consolidare conform avizului emis de Consiliu. În special, să asigure eforturi fiscale adecvate în vederea corectării deficitelor excesive și în vederea apropierii de obiectivele bugetare pe termen mediu. Utilizarea oricăror venituri excepționale pentru accelerarea ajustării. Aceasta ar trebui să contribuie la îmbunătățirea dinamicii datoriei publice.

| 2. | Să asigure disciplina fiscală la nivel național și subnațional, în special prin introducerea sau consolidarea unui cadru fiscal suficient de solid și de constrângător. |
| --- | --- |

2.

Să asigure disciplina fiscală la nivel național și subnațional, în special prin introducerea sau consolidarea unui cadru fiscal suficient de solid și de constrângător.

| 3. | Să continue implementarea reformelor sistemelor de asigurări sociale care să garanteze sustenabilitatea bugetară, acordând atenția cuvenită caracterului adecvat al pensiilor și al beneficiilor sociale, în special prin adaptarea sistemelor de pensii în funcție de situația demografică de la nivel național. |
| --- | --- |

3.

Să continue implementarea reformelor sistemelor de asigurări sociale care să garanteze sustenabilitatea bugetară, acordând atenția cuvenită caracterului adecvat al pensiilor și al beneficiilor sociale, în special prin adaptarea sistemelor de pensii în funcție de situația demografică de la nivel național.

| 4. | Să îmbunătățească funcționarea și stabilitatea sistemului financiar, luând măsuri imediate în urma rezultatelor simulărilor de criză care vor avea loc la nivelul UE pentru a se asigura că sectorul bancar continuă să își consolideze rezistența la eventualele pierderi viitoare sau constrângeri de finanțare și că instituțiile financiare neviabile se pot restructura sau pot ieși de pe piață fără a cauza presiuni excesive pe piețele financiare. |
| --- | --- |

4.

Să îmbunătățească funcționarea și stabilitatea sistemului financiar, luând măsuri imediate în urma rezultatelor simulărilor de criză care vor avea loc la nivelul UE pentru a se asigura că sectorul bancar continuă să își consolideze rezistența la eventualele pierderi viitoare sau constrângeri de finanțare și că instituțiile financiare neviabile se pot restructura sau pot ieși de pe piață fără a cauza presiuni excesive pe piețele financiare.

| 5. | Să continue reformele fiscale care acordă prioritate surselor de impozitare favorabile creșterii, protejând totodată veniturile fiscale globale, în special prin reducerea impozitării muncii, pentru ca aceasta să fie remunerată corespunzător; atunci când reduc cheltuielile publice, să protejeze elementele care generează creștere, cum sunt cheltuielile în domeniul cercetării-dezvoltării, al educației și al eficienței energetice; atunci când este necesar, să ajusteze mecanismele de stabilire a salariilor și de indexare prin consultări cu partenerii sociali și în conformitate cu practicile naționale, astfel încât evoluția salariilor să fie corelată cu productivitatea, cu competitivitatea și cu situația ocupării forței de muncă. |
| --- | --- |

5.

Să continue reformele fiscale care acordă prioritate surselor de impozitare favorabile creșterii, protejând totodată veniturile fiscale globale, în special prin reducerea impozitării muncii, pentru ca aceasta să fie remunerată corespunzător; atunci când reduc cheltuielile publice, să protejeze elementele care generează creștere, cum sunt cheltuielile în domeniul cercetării-dezvoltării, al educației și al eficienței energetice; atunci când este necesar, să ajusteze mecanismele de stabilire a salariilor și de indexare prin consultări cu partenerii sociali și în conformitate cu practicile naționale, astfel încât evoluția salariilor să fie corelată cu productivitatea, cu competitivitatea și cu situația ocupării forței de muncă.

| 6. | Să introducă noi reforme în vederea promovării concurenței în sectorul serviciilor, în mod concret prin eliminarea restricțiilor nejustificate din sectorul serviciilor profesionale, al comerțului cu amănuntul și al industriilor de rețea. |
| --- | --- |

6.

Să introducă noi reforme în vederea promovării concurenței în sectorul serviciilor, în mod concret prin eliminarea restricțiilor nejustificate din sectorul serviciilor profesionale, al comerțului cu amănuntul și al industriilor de rețea.

| 7. | Să implementeze integral angajamentele asumate în cadrul Pactului Euro Plus, pentru a promova creșterea, competitivitatea și ocuparea forței de muncă în zona euro. |
| --- | --- |

7.

Să implementeze integral angajamentele asumate în cadrul Pactului Euro Plus, pentru a promova creșterea, competitivitatea și ocuparea forței de muncă în zona euro.

Adoptată la Bruxelles, 12 iulie 2011.

Pentru Consiliu

Președintele

J. VINCENT-ROSTOWSKI

---

AVIZE

Autoritatea Europeană pentru Protecția Datelor

| 23.7.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 217/18 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 217/18

---

Avizul Autorității Europene pentru Protecția Datelor privind Decizia 2011/141/UE a Comisiei de modificare a Deciziei 2007/76/CE a Comisiei referitoare la Sistemul de cooperare pentru protecția consumatorului („SCPC”) și privind Recomandarea 2011/136/UE a Comisiei privind orientări pentru punerea în aplicare a normelor privind protecția datelor în cadrul SCPC

2011/C 217/06

AUTORITATEA EUROPEANĂ PENTRU PROTECȚIA DATELOR,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 16,

având în vedere Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, în special articolele 7 și 8,

având în vedere Directiva 95/46/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 24 octombrie 1995 privind protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal și libera circulație a acestor date (1),

având în vedere solicitarea unui aviz, formulată în conformitate cu articolul 28 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 45/2001 privind protecția persoanelor fizice cu privire la prelucrarea datelor cu caracter personal de către instituțiile și organele comunitare și privind libera circulație a acestor date (2),

ADOPTĂ PREZENTUL AVIZ:

I.   INTRODUCERE

| 1. | La 1 martie 2011, Comisia Europeană a adoptat o decizie de modificare a Deciziei 2007/76/CE a Comisiei referitoare la SCPC („a doua modificare a CPC”) (3). La aceeași dată Comisia a mai adoptat și Recomandarea Comisiei privind orientări pentru punerea în aplicare a normelor de protecția datelor în cadrul SCPC („Orientările pentru protecția datelor în CPC”) (4). Ambele documente au fost transmise AEPD spre consultare în conformitate cu articolul 28 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 45/2001. |
| --- | --- |

1.

La 1 martie 2011, Comisia Europeană a adoptat o decizie de modificare a Deciziei 2007/76/CE a Comisiei referitoare la SCPC („a doua modificare a CPC”) (3). La aceeași dată Comisia a mai adoptat și Recomandarea Comisiei privind orientări pentru punerea în aplicare a normelor de protecția datelor în cadrul SCPC („Orientările pentru protecția datelor în CPC”) (4). Ambele documente au fost transmise AEPD spre consultare în conformitate cu articolul 28 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 45/2001.

| 2. | SCPC este un sistem informatic creat și operat de Comisie în temeiul Regulamentului (CE) nr. 2006/2004 privind cooperarea în materie de protecție a consumatorului („Regulamentul CPC”). SCPC facilitează cooperarea dintre „autoritățile competente” ale statelor membre UE și Comisie în domeniul protecției consumatorului, cu privire la încălcările unui set predefinit de directive și regulamente europene. Pentru a intra sub incidența Regulamentului CPC, încălcările trebuie să aibă caracter transfrontalier și să prejudicieze „interesele colective ale consumatorilor”. |
| --- | --- |

2.

SCPC este un sistem informatic creat și operat de Comisie în temeiul Regulamentului (CE) nr. 2006/2004 privind cooperarea în materie de protecție a consumatorului („Regulamentul CPC”). SCPC facilitează cooperarea dintre „autoritățile competente” ale statelor membre UE și Comisie în domeniul protecției consumatorului, cu privire la încălcările unui set predefinit de directive și regulamente europene. Pentru a intra sub incidența Regulamentului CPC, încălcările trebuie să aibă caracter transfrontalier și să prejudicieze „interesele colective ale consumatorilor”.

| 3. | În cadrul cooperării dintre ei, utilizatorii SCPC fac schimb de informații, inclusiv de date cu caracter personal. Aceste date cu caracter personal pot viza directorii sau angajații unui comerciant sau furnizor suspectat de comiterea unei încălcări, însuși comerciantul sau furnizorul respectiv (dacă este persoană fizică) sau terți precum consumatorii sau reclamanții. |
| --- | --- |

3.

În cadrul cooperării dintre ei, utilizatorii SCPC fac schimb de informații, inclusiv de date cu caracter personal. Aceste date cu caracter personal pot viza directorii sau angajații unui comerciant sau furnizor suspectat de comiterea unei încălcări, însuși comerciantul sau furnizorul respectiv (dacă este persoană fizică) sau terți precum consumatorii sau reclamanții.

| 4. | Sistemul este menit să ofere un instrument sigur de comunicare între autoritățile competente, precum și o bază de date. SCPC este folosit de către autoritățile competente pentru a solicita informații care să contribuie la investigarea unui caz (5) sau pentru a solicita sprijin în aplicarea legislației (6) („cereri de asistență reciprocă”). În plus, autoritățile competente pot trimite un mesaj de avertizare („alertă”) pentru a informa alte autorități competente și Comisia cu privire la o încălcare sau o suspiciune de încălcare (7). SCPC mai cuprinde și alte funcționalități, inclusiv un sistem de notificare (8) și un forum prin intermediul căruia se efectuează schimburi de date care nu au legătură cu cazul. |
| --- | --- |

4.

Sistemul este menit să ofere un instrument sigur de comunicare între autoritățile competente, precum și o bază de date. SCPC este folosit de către autoritățile competente pentru a solicita informații care să contribuie la investigarea unui caz (5) sau pentru a solicita sprijin în aplicarea legislației (6) („cereri de asistență reciprocă”). În plus, autoritățile competente pot trimite un mesaj de avertizare („alertă”) pentru a informa alte autorități competente și Comisia cu privire la o încălcare sau o suspiciune de încălcare (7). SCPC mai cuprinde și alte funcționalități, inclusiv un sistem de notificare (8) și un forum prin intermediul căruia se efectuează schimburi de date care nu au legătură cu cazul.

| 5. | În prezentul aviz AEPD abordează o serie de probleme de protecție a datelor referitoare la cadrul juridic al SCPC, axându-se în primul rând pe a doua modificare a CPC, adoptată recent. În plus, AEPD face un bilanț al progreselor înregistrate până în acest moment și evidențiază în mod selectiv, pentru viitor, unele dintre preocupările și considerentele rămase nerezolvate. De asemenea, AEPD formulează observații cu privire la unele dispoziții din Orientările pentru protecția datelor în CPC. |
| --- | --- |

5.

În prezentul aviz AEPD abordează o serie de probleme de protecție a datelor referitoare la cadrul juridic al SCPC, axându-se în primul rând pe a doua modificare a CPC, adoptată recent. În plus, AEPD face un bilanț al progreselor înregistrate până în acest moment și evidențiază în mod selectiv, pentru viitor, unele dintre preocupările și considerentele rămase nerezolvate. De asemenea, AEPD formulează observații cu privire la unele dispoziții din Orientările pentru protecția datelor în CPC.

| 6. | În paralel cu prezentul aviz [care este adoptat în temeiul articolului 28 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 45/2001], AEPD emite și un aviz de verificare prealabilă pentru exercitarea funcției sale de supraveghere (în temeiul articolului 27 din același regulament) („aviz de verificare prealabilă”). Avizul de verificare prealabilă cuprinde o descriere mai detaliată a SCPC, precum și a procesului de prelucrare a datelor cu caracter personal în cadrul acestuia. În avizul de verificare prealabilă, AEPD se concentrează asupra recomandărilor de măsuri specifice care să fie adoptate la nivel practic, tehnic și organizațional pentru a îmbunătăți gradul de respectare a normelor de protecție a datelor în cadrul SCPC. Luând în considerare faptul că și Orientările pentru protecția datelor în CPC sunt strâns legate de aceste măsuri specifice, avizul de verificare prealabilă formulează observații și cu privire la anumite dispoziții din aceste orientări. |
| --- | --- |

6.

În paralel cu prezentul aviz [care este adoptat în temeiul articolului 28 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 45/2001], AEPD emite și un aviz de verificare prealabilă pentru exercitarea funcției sale de supraveghere (în temeiul articolului 27 din același regulament) („aviz de verificare prealabilă”). Avizul de verificare prealabilă cuprinde o descriere mai detaliată a SCPC, precum și a procesului de prelucrare a datelor cu caracter personal în cadrul acestuia. În avizul de verificare prealabilă, AEPD se concentrează asupra recomandărilor de măsuri specifice care să fie adoptate la nivel practic, tehnic și organizațional pentru a îmbunătăți gradul de respectare a normelor de protecție a datelor în cadrul SCPC. Luând în considerare faptul că și Orientările pentru protecția datelor în CPC sunt strâns legate de aceste măsuri specifice, avizul de verificare prealabilă formulează observații și cu privire la anumite dispoziții din aceste orientări.

II.   CADRUL JURIDIC AL SCPC

| 7. | AEPD salută faptul că SCPC se bazează pe un temei juridic solid, mai exact pe un regulament adoptat de către Consiliu și Parlament. În plus, AEPD este mulțumită că temeiul juridic a fost completat în timp, astfel încât să ofere detalii suplimentare și să abordeze preocupările legate de protecția datelor. În mod special, AEPD salută adoptarea Deciziei 2007/76/CE a Comisiei din 22 decembrie 2006 de punere în aplicare a Regulamentului CPC („Decizia de punere în aplicare a CPC”), modificată ulterior la 17 martie 2008 și, mai recent, la 1 martie 2011 prin a doua modificare a CPC. De asemenea, AEPD apreciază adoptarea de către Comisie a Orientărilor pentru protecția datelor în CPC, care abordează în mod specific problemele de protecție a datelor. |
| --- | --- |

7.

AEPD salută faptul că SCPC se bazează pe un temei juridic solid, mai exact pe un regulament adoptat de către Consiliu și Parlament. În plus, AEPD este mulțumită că temeiul juridic a fost completat în timp, astfel încât să ofere detalii suplimentare și să abordeze preocupările legate de protecția datelor. În mod special, AEPD salută adoptarea Deciziei 2007/76/CE a Comisiei din 22 decembrie 2006 de punere în aplicare a Regulamentului CPC („Decizia de punere în aplicare a CPC”), modificată ulterior la 17 martie 2008 și, mai recent, la 1 martie 2011 prin a doua modificare a CPC. De asemenea, AEPD apreciază adoptarea de către Comisie a Orientărilor pentru protecția datelor în CPC, care abordează în mod specific problemele de protecție a datelor.

| 8. | Deși regretă că nu a fost consultată la momentul adoptării inițiale a Regulamentului CPC și a Deciziei de punere în aplicare a CPC, AEPD se bucură că a fost consultată de Comisie cu ocazia adoptării fiecăreia dintre cele două modificări ale Deciziei de punere în aplicare a CPC, precum și cu privire la Orientările pentru protecția datelor în CPC. De asemenea, AEPD apreciază că, anterior, Comisia a consultat și Grupul de lucru „Articolul 29” pentru protecția datelor („GL29”), care a emis Avizul nr. 6/2007 (WP 139) la 21 septembrie 2007. În sfârșit, AEPD salută faptul că în expunerea de motive a Orientărilor pentru protecția datelor în CPC se face trimitere la aceste consultări. |
| --- | --- |

8.

Deși regretă că nu a fost consultată la momentul adoptării inițiale a Regulamentului CPC și a Deciziei de punere în aplicare a CPC, AEPD se bucură că a fost consultată de Comisie cu ocazia adoptării fiecăreia dintre cele două modificări ale Deciziei de punere în aplicare a CPC, precum și cu privire la Orientările pentru protecția datelor în CPC. De asemenea, AEPD apreciază că, anterior, Comisia a consultat și Grupul de lucru „Articolul 29” pentru protecția datelor („GL29”), care a emis Avizul nr. 6/2007 (WP 139) la 21 septembrie 2007. În sfârșit, AEPD salută faptul că în expunerea de motive a Orientărilor pentru protecția datelor în CPC se face trimitere la aceste consultări.

| 9. | AEPD constată că (i) recomandările sale formulate în cadrul comunicărilor neoficiale anterioare, precum și cele exprimate de GL29 în Avizul nr. 6/2007, au fost atent luate în considerare de Comisie și că (ii) multe dintre aceste recomandări au fost urmate în dezvoltarea ulterioară a cadrului legislativ al SCPC și/sau la nivel practic, tehnic și organizațional. Observațiile AEPD formulate atât în prezentul aviz, cât și în avizul de verificare prealabilă trebuie interpretate în acest context pozitiv. |
| --- | --- |

9.

AEPD constată că (i) recomandările sale formulate în cadrul comunicărilor neoficiale anterioare, precum și cele exprimate de GL29 în Avizul nr. 6/2007, au fost atent luate în considerare de Comisie și că (ii) multe dintre aceste recomandări au fost urmate în dezvoltarea ulterioară a cadrului legislativ al SCPC și/sau la nivel practic, tehnic și organizațional. Observațiile AEPD formulate atât în prezentul aviz, cât și în avizul de verificare prealabilă trebuie interpretate în acest context pozitiv.

III.   PROBLEME DE PROTECȚIE A DATELOR CU PRIVIRE LA A DOUA MODIFICARE A CPC

3.1.   Păstrarea datelor cu caracter personal în SCPC

3.1.1.   Introducere

| 10. | Ca observație preliminară, AEPD atrage atenția asupra faptului că problema referitoare la închiderea cazurilor și la perioadele de păstrare a datelor nu a fost rezolvată în mod adecvat și complet în Regulamentul CPC (9). |
| --- | --- |

10.

Ca observație preliminară, AEPD atrage atenția asupra faptului că problema referitoare la închiderea cazurilor și la perioadele de păstrare a datelor nu a fost rezolvată în mod adecvat și complet în Regulamentul CPC (9).

| 11. | Într-adevăr, Regulamentul CPC cuprinde doar două norme specifice privind ștergerea datelor și nu prevede nimic referitor la închiderea cazurilor (10). În primul rând, acesta impune ca, atunci când o alertă „se dovedește nefondată”, autoritatea competentă să o retragă, iar Comisia să elimine fără întârziere informația respectivă din baza de date. În al doilea rând impune ca, atunci când o autoritate competentă notifică încetarea unei încălcări în temeiul articolului 8 alineatul (6) din regulament, datele păstrate să fie șterse la cinci ani după notificare. |
| --- | --- |

11.

Într-adevăr, Regulamentul CPC cuprinde doar două norme specifice privind ștergerea datelor și nu prevede nimic referitor la închiderea cazurilor (10). În primul rând, acesta impune ca, atunci când o alertă „se dovedește nefondată”, autoritatea competentă să o retragă, iar Comisia să elimine fără întârziere informația respectivă din baza de date. În al doilea rând impune ca, atunci când o autoritate competentă notifică încetarea unei încălcări în temeiul articolului 8 alineatul (6) din regulament, datele păstrate să fie șterse la cinci ani după notificare.

| 12. | Regulamentul CPC nu stabilește scopul perioadei de păstrare de cinci ani. De asemenea, nu sunt prevăzute specificații suplimentare cu privire la modul și momentul în care trebuie să se aprecieze dacă o alertă este „nefondată”. În plus, regulamentul nu specifică nici cât timp trebuie să rămână informațiile în baza de date în situațiile care nu intră sub incidența celor două norme specifice menționate (de exemplu, nu precizează cât timp se păstrează în baza de date cererile de asistență reciprocă dacă nu s-au soldat cu o măsură executorie care să pună capăt încălcării). |
| --- | --- |

12.

Regulamentul CPC nu stabilește scopul perioadei de păstrare de cinci ani. De asemenea, nu sunt prevăzute specificații suplimentare cu privire la modul și momentul în care trebuie să se aprecieze dacă o alertă este „nefondată”. În plus, regulamentul nu specifică nici cât timp trebuie să rămână informațiile în baza de date în situațiile care nu intră sub incidența celor două norme specifice menționate (de exemplu, nu precizează cât timp se păstrează în baza de date cererile de asistență reciprocă dacă nu s-au soldat cu o măsură executorie care să pună capăt încălcării).

| 13. | AEPD salută faptul că atât Decizia de punere în aplicare a CPC, în forma sa modificată, cât și Orientările pentru protecția datelor în CPC încearcă să aducă clarificări suplimentare. Totuși, AEPD rămâne preocupată de câteva aspecte privind normele de închidere a cazurilor și de păstrare a datelor în SCPC, conform celor discutate la secțiunile 3.1.2-3.1.4 de mai jos. |
| --- | --- |

13.

AEPD salută faptul că atât Decizia de punere în aplicare a CPC, în forma sa modificată, cât și Orientările pentru protecția datelor în CPC încearcă să aducă clarificări suplimentare. Totuși, AEPD rămâne preocupată de câteva aspecte privind normele de închidere a cazurilor și de păstrare a datelor în SCPC, conform celor discutate la secțiunile 3.1.2-3.1.4 de mai jos.

| 14. | AEPD recomandă ca aceste preocupări să fie rezolvate cu ocazia următoarei revizuiri a cadrului juridic al SCPC, printr-o modificare suplimentară a Deciziei de punere în aplicare a CPC sau, de preferat, chiar printr-o modificare a Regulamentului CPC. |
| --- | --- |

14.

AEPD recomandă ca aceste preocupări să fie rezolvate cu ocazia următoarei revizuiri a cadrului juridic al SCPC, printr-o modificare suplimentară a Deciziei de punere în aplicare a CPC sau, de preferat, chiar printr-o modificare a Regulamentului CPC.

| 15. | Până la momentul în care va fi posibilă o astfel de acțiune legislativă, AEPD recomandă ca preocupările referitoare la perioadele de păstrare a datelor să fie rezolvate la nivel practic, tehnic și organizațional și, de asemenea, să fie explicate clar în „Rețeaua de cooperare pentru protecția consumatorului: orientări privind funcționarea” menționată în secțiunea 3.1.2 de mai jos. |
| --- | --- |

15.

Până la momentul în care va fi posibilă o astfel de acțiune legislativă, AEPD recomandă ca preocupările referitoare la perioadele de păstrare a datelor să fie rezolvate la nivel practic, tehnic și organizațional și, de asemenea, să fie explicate clar în „Rețeaua de cooperare pentru protecția consumatorului: orientări privind funcționarea” menționată în secțiunea 3.1.2 de mai jos.

3.1.2.   Închiderea cazurilor în timp util

| 16. | A doua modificare a CPC nu stabilește data finală până la care trebuie închise cazurile care implică o cerere de asistență reciprocă (cerere de informații sau cerere privind aplicarea legislației). |
| --- | --- |

16.

A doua modificare a CPC nu stabilește data finală până la care trebuie închise cazurile care implică o cerere de asistență reciprocă (cerere de informații sau cerere privind aplicarea legislației).

| 17. | În avizul de verificare prealabilă, AEPD ia notă de o serie de măsuri pragmatice pe care Comisia le adoptă în prezent pentru a asigura închiderea în timp util a cazurilor aflate în stagnare. |
| --- | --- |

17.

În avizul de verificare prealabilă, AEPD ia notă de o serie de măsuri pragmatice pe care Comisia le adoptă în prezent pentru a asigura închiderea în timp util a cazurilor aflate în stagnare.

| 18. | În prezentul aviz, AEPD recomandă să se stabilească termene maxime pentru cererile de informații și cererile privind aplicarea legislației. Acestea ar trebui precizate în cadrul legislativ la următoarea revizuire a acestuia. Termenele trebuie corelate atât cu tipul cazului, cât și cu activitatea efectivă. În același timp, normele ar trebui să ofere autorităților competente flexibilitatea de a extinde cazurile din motive întemeiate, pentru a se asigura că niciun caz nu este închis prematur, chiar dacă închiderea unui caz complex necesită o perioadă mai lungă decât media. |
| --- | --- |

18.

În prezentul aviz, AEPD recomandă să se stabilească termene maxime pentru cererile de informații și cererile privind aplicarea legislației. Acestea ar trebui precizate în cadrul legislativ la următoarea revizuire a acestuia. Termenele trebuie corelate atât cu tipul cazului, cât și cu activitatea efectivă. În același timp, normele ar trebui să ofere autorităților competente flexibilitatea de a extinde cazurile din motive întemeiate, pentru a se asigura că niciun caz nu este închis prematur, chiar dacă închiderea unui caz complex necesită o perioadă mai lungă decât media.

| 19. | Pentru a realiza acest lucru, AEPD recomandă ca punct de plecare utilizarea documentului intitulat „Rețeaua de cooperare pentru protecția consumatorului: orientări privind funcționarea”, avizat de Comitetul CPC la 6 decembrie 2010. La punctul 2.7 din Orientările privind funcționarea, sub titlul „etape și termene într-un caz de CPC”, se discută numărul tipic de cazuri și se prevede că cererile de informații trebuie rezolvate, în medie, într-o perioadă de una până la trei luni. Potrivit Orientărilor privind funcționarea, rezolvarea cererilor privind aplicarea legislației ar trebui să se poată face într-un interval mediu de șase până la nouă luni (exceptând cazurile de acțiuni în încetare sau de atacare a unei hotărâri administrative, pentru care un termen mai realist ar fi de un an sau mai mult). |
| --- | --- |

19.

Pentru a realiza acest lucru, AEPD recomandă ca punct de plecare utilizarea documentului intitulat „Rețeaua de cooperare pentru protecția consumatorului: orientări privind funcționarea”, avizat de Comitetul CPC la 6 decembrie 2010. La punctul 2.7 din Orientările privind funcționarea, sub titlul „etape și termene într-un caz de CPC”, se discută numărul tipic de cazuri și se prevede că cererile de informații trebuie rezolvate, în medie, într-o perioadă de una până la trei luni. Potrivit Orientărilor privind funcționarea, rezolvarea cererilor privind aplicarea legislației ar trebui să se poată face într-un interval mediu de șase până la nouă luni (exceptând cazurile de acțiuni în încetare sau de atacare a unei hotărâri administrative, pentru care un termen mai realist ar fi de un an sau mai mult).

3.1.3.   Alertele

| 20. | A doua modificare a CPC a introdus un paragraf nou la punctul 2.2.2 din anexa la Decizia de punere în aplicare a CPC, impunând ca alertele „justificate” să fie eliminate din baza de date la cinci ani după ce au fost emise (în ceea ce privește alertele „nejustificate”, dispozițiile existente impuneau deja ștergerea lor de îndată ce „o alertă se dovedește a fi nefondată”). |
| --- | --- |

20.

A doua modificare a CPC a introdus un paragraf nou la punctul 2.2.2 din anexa la Decizia de punere în aplicare a CPC, impunând ca alertele „justificate” să fie eliminate din baza de date la cinci ani după ce au fost emise (în ceea ce privește alertele „nejustificate”, dispozițiile existente impuneau deja ștergerea lor de îndată ce „o alertă se dovedește a fi nefondată”).

| 21. | Pentru a contextualiza această nouă dispoziție, AEPD subliniază că una dintre preocupările sale majore este de a se asigura că datele cu caracter personal nu rămân în baza de date CPC mai mult timp decât este necesar. Aceasta este o problemă sensibilă îndeosebi în ceea ce privește alertele (care au număr mai mare de destinatari decât schimburile bilaterale de informații), iar dintre alerte, în special cu privire la cele referitoare la încălcările suspectate. În practică, absența unui termen-limită clar pentru menținerea unei alerte deschise ar însemna că unele alerte ar putea rămâne nerezolvate pentru o perioadă mai lungă decât este necesar (atâta vreme cât nu se dovedesc în mod clar nefondate). Astfel de acțiuni bazate pe suspiciuni neconfirmate ar prezenta riscuri semnificative pentru dreptul fundamental la protecția datelor, precum și pentru alte drepturi fundamentale, cum ar fi prezumția de nevinovăție. |
| --- | --- |

21.

Pentru a contextualiza această nouă dispoziție, AEPD subliniază că una dintre preocupările sale majore este de a se asigura că datele cu caracter personal nu rămân în baza de date CPC mai mult timp decât este necesar. Aceasta este o problemă sensibilă îndeosebi în ceea ce privește alertele (care au număr mai mare de destinatari decât schimburile bilaterale de informații), iar dintre alerte, în special cu privire la cele referitoare la încălcările suspectate. În practică, absența unui termen-limită clar pentru menținerea unei alerte deschise ar însemna că unele alerte ar putea rămâne nerezolvate pentru o perioadă mai lungă decât este necesar (atâta vreme cât nu se dovedesc în mod clar nefondate). Astfel de acțiuni bazate pe suspiciuni neconfirmate ar prezenta riscuri semnificative pentru dreptul fundamental la protecția datelor, precum și pentru alte drepturi fundamentale, cum ar fi prezumția de nevinovăție.

| 22. | În acest context, AEPD salută faptul că a fost stabilită o perioadă de păstrare a alertelor. AEPD consideră că, pe de altă parte, Comisia nu a furnizat o justificare adecvată pentru a arăta că perioada de păstrare de cinci ani este corect proporționată. AEPD recomandă Comisiei să efectueze o evaluare a proporționalității și să reevalueze durata perioadei de păstrare a alertelor. În principiu, toate alertele raportate ar trebui șterse din baza de date mult mai repede, cu excepția cazului în care o alertă, o încălcare sau o suspiciune de încălcare a dus la formularea unei cereri de asistență reciprocă și investigația transfrontalieră sau măsura executorie este încă în curs. Perioada de păstrare trebuie să fie suficient de lungă pentru a permite fiecărei autorități care primește mesajul să stabilească dacă dorește să ia măsuri de investigare sau executorii suplimentare și dacă dorește să transmită o cerere de asistență reciprocă prin intermediul CPC; însă, perioada de păstrare trebuie să fie suficient de scurtă pentru a minimiza riscul ca alertele să fie folosite în mod abuziv în vederea introducerii pe lista neagră sau a extragerii de date. |
| --- | --- |

22.

În acest context, AEPD salută faptul că a fost stabilită o perioadă de păstrare a alertelor. AEPD consideră că, pe de altă parte, Comisia nu a furnizat o justificare adecvată pentru a arăta că perioada de păstrare de cinci ani este corect proporționată. AEPD recomandă Comisiei să efectueze o evaluare a proporționalității și să reevalueze durata perioadei de păstrare a alertelor. În principiu, toate alertele raportate ar trebui șterse din baza de date mult mai repede, cu excepția cazului în care o alertă, o încălcare sau o suspiciune de încălcare a dus la formularea unei cereri de asistență reciprocă și investigația transfrontalieră sau măsura executorie este încă în curs. Perioada de păstrare trebuie să fie suficient de lungă pentru a permite fiecărei autorități care primește mesajul să stabilească dacă dorește să ia măsuri de investigare sau executorii suplimentare și dacă dorește să transmită o cerere de asistență reciprocă prin intermediul CPC; însă, perioada de păstrare trebuie să fie suficient de scurtă pentru a minimiza riscul ca alertele să fie folosite în mod abuziv în vederea introducerii pe lista neagră sau a extragerii de date.

| 23. | Din acest punct de vedere, AEPD recomandă Comisiei revizuirea cadrului juridic, astfel încât să se asigure ștergerea alertelor la cel mult șase luni de la introducerea lor, cu excepția cazului în care se justifică o altă perioadă de păstrare, mai adecvată. |
| --- | --- |

23.

Din acest punct de vedere, AEPD recomandă Comisiei revizuirea cadrului juridic, astfel încât să se asigure ștergerea alertelor la cel mult șase luni de la introducerea lor, cu excepția cazului în care se justifică o altă perioadă de păstrare, mai adecvată.

| 24. | Acest lucru ar trebui să contribuie în special la asigurarea faptului că, în cazurile în care suspiciunea nu a fost confirmată (sau ancheta nu a fost continuată), persoanele nevinovate care au legătură cu suspiciunea respectivă nu vor fi menținute pe „lista neagră” și nu vor fi considerate „suspecte” pe o perioadă mai lungă decât este necesar și care nu ar fi conformă cu articolul 6 litera (e) din Directiva 95/46/CE. |
| --- | --- |

24.

Acest lucru ar trebui să contribuie în special la asigurarea faptului că, în cazurile în care suspiciunea nu a fost confirmată (sau ancheta nu a fost continuată), persoanele nevinovate care au legătură cu suspiciunea respectivă nu vor fi menținute pe „lista neagră” și nu vor fi considerate „suspecte” pe o perioadă mai lungă decât este necesar și care nu ar fi conformă cu articolul 6 litera (e) din Directiva 95/46/CE.

| 25. | Această limitare este necesară și pentru a asigura conformitatea cu principiul calității datelor [a se vedea articolul 6 litera (d) din Directiva 95/46/CE], precum și cu alte principii juridice importante. Acest aspect ar putea avea ca rezultat un nivel de protecție mai adecvat pentru persoanele fizice și ar trebui, în același timp, să permită organelor de aplicare a legii să se concentreze mai bine asupra cazurilor relevante. |
| --- | --- |

25.

Această limitare este necesară și pentru a asigura conformitatea cu principiul calității datelor [a se vedea articolul 6 litera (d) din Directiva 95/46/CE], precum și cu alte principii juridice importante. Acest aspect ar putea avea ca rezultat un nivel de protecție mai adecvat pentru persoanele fizice și ar trebui, în același timp, să permită organelor de aplicare a legii să se concentreze mai bine asupra cazurilor relevante.

3.1.4.   Perioada de păstrare a cererilor de asistență reciprocă închise

| 26. | A doua modificare a CPC a adăugat un paragraf nou la punctul 2.1.5 din anexa la Decizia de punere în aplicare a CPC, în care se prevede că „[t]oate celelalte informații cu privire la cererile de asistență reciprocă în temeiul articolului 6 din (Regulamentul CPC) trebuie eliminate din baza de date la cinci ani după închiderea cazului”. |
| --- | --- |

26.

A doua modificare a CPC a adăugat un paragraf nou la punctul 2.1.5 din anexa la Decizia de punere în aplicare a CPC, în care se prevede că „[t]oate celelalte informații cu privire la cererile de asistență reciprocă în temeiul articolului 6 din (Regulamentul CPC) trebuie eliminate din baza de date la cinci ani după închiderea cazului”.

| 27. | Interpretat în legătură cu textul existent, punctul 2.1.5 revizuit impune păstrarea tuturor informațiilor transmise în temeiul articolului 6 timp de cinci ani după închiderea cazului, cu excepția situațiilor în care:






  — | au fost șterse datele eronate; |
| --- | --- | --- |

27.

Interpretat în legătură cu textul existent, punctul 2.1.5 revizuit impune păstrarea tuturor informațiilor transmise în temeiul articolului 6 timp de cinci ani după închiderea cazului, cu excepția situațiilor în care:

—

au fost șterse datele eronate;

| — | schimbul de informații nu a generat o alertă sau o cerere privind aplicarea legislației; sau |
| --- | --- |

—

schimbul de informații nu a generat o alertă sau o cerere privind aplicarea legislației; sau

| — | s-a stabilit că nu s-a produs nicio încălcare în sensul Regulamentului CPC. |
| --- | --- |

—

s-a stabilit că nu s-a produs nicio încălcare în sensul Regulamentului CPC.

| 28. | Într-adevăr, astfel cum se explică în avizul de verificare prealabilă, perioada „standard” de păstrare a datelor aplicată în SCPC în urma închiderii cazului (sub rezerva anumitor excepții) pare să fie de cinci ani atât pentru cererile privind aplicarea legislației, cât și pentru cererile de asistență reciprocă. |
| --- | --- |

28.

Într-adevăr, astfel cum se explică în avizul de verificare prealabilă, perioada „standard” de păstrare a datelor aplicată în SCPC în urma închiderii cazului (sub rezerva anumitor excepții) pare să fie de cinci ani atât pentru cererile privind aplicarea legislației, cât și pentru cererile de asistență reciprocă.

| 29. | Textul Deciziei de punere în aplicare a CPC, în forma modificată de a doua modificare a CPC, nu pare să fie pe deplin consecvent cu Regulamentul CPC. Mai exact, articolul 10 alineatul (2) din Regulamentul CPC face distincția între, pe de o parte, informațiile transmise care duc la realizarea executării (respectiv cazurile în care încălcarea a încetat ca urmare a măsurilor executorii adoptate) și, pe de altă parte, informațiile care nu duc la realizarea executării. Pentru prima categorie se prevede o perioadă de păstrare de cinci ani de la închiderea cazului. Pentru cea de a doua categorie nu se prevede nimic specific (cu excepția faptului că alertele nefondate trebuie retrase și șterse). |
| --- | --- |

29.

Textul Deciziei de punere în aplicare a CPC, în forma modificată de a doua modificare a CPC, nu pare să fie pe deplin consecvent cu Regulamentul CPC. Mai exact, articolul 10 alineatul (2) din Regulamentul CPC face distincția între, pe de o parte, informațiile transmise care duc la realizarea executării (respectiv cazurile în care încălcarea a încetat ca urmare a măsurilor executorii adoptate) și, pe de altă parte, informațiile care nu duc la realizarea executării. Pentru prima categorie se prevede o perioadă de păstrare de cinci ani de la închiderea cazului. Pentru cea de a doua categorie nu se prevede nimic specific (cu excepția faptului că alertele nefondate trebuie retrase și șterse).

| 30. | Cu alte cuvinte, Regulamentul CPC impune o perioadă de păstrare a datelor de cinci ani de la închiderea cazului numai cu condiția să se fi adoptat măsuri executorii care să fi determinat încetarea încălcării. |
| --- | --- |

30.

Cu alte cuvinte, Regulamentul CPC impune o perioadă de păstrare a datelor de cinci ani de la închiderea cazului numai cu condiția să se fi adoptat măsuri executorii care să fi determinat încetarea încălcării.

| 31. | Cu toate că AEPD are îndoieli în legătură cu scopul și proporționalitatea păstrării oricăror date timp de cinci ani după închiderea cazului (a se vedea observațiile următoare din secțiunea 3.1.4), distincția între cazurile care s-au încheiat cu realizarea executării și celelalte are o anumită logică din punct de vedere al protecției datelor. Mai exact, păstrarea pentru o perioadă lungă de timp a datelor referitoare la simple suspiciuni prezintă o predispoziție mai mare la inexactități și, de asemenea, riscă să încalce alte principii juridice importante. Prin urmare, se poate afirma, în general, că este mai probabil să se ridice probleme de protecție a datelor prin păstrarea acestor date pentru o perioadă lungă de timp decât prin păstrarea datelor referitoare la delicte efective, care au fost dovedite corespunzător și care au dus la măsuri executorii. |
| --- | --- |

31.

Cu toate că AEPD are îndoieli în legătură cu scopul și proporționalitatea păstrării oricăror date timp de cinci ani după închiderea cazului (a se vedea observațiile următoare din secțiunea 3.1.4), distincția între cazurile care s-au încheiat cu realizarea executării și celelalte are o anumită logică din punct de vedere al protecției datelor. Mai exact, păstrarea pentru o perioadă lungă de timp a datelor referitoare la simple suspiciuni prezintă o predispoziție mai mare la inexactități și, de asemenea, riscă să încalce alte principii juridice importante. Prin urmare, se poate afirma, în general, că este mai probabil să se ridice probleme de protecție a datelor prin păstrarea acestor date pentru o perioadă lungă de timp decât prin păstrarea datelor referitoare la delicte efective, care au fost dovedite corespunzător și care au dus la măsuri executorii.

| 32. | Contrar Regulamentului CPC, forma modificată a Deciziei de punere în aplicare a CPC pare să permită, cel puțin în unele cazuri, aplicarea perioadei de păstrare de cinci ani și pentru informații care nu au dus la realizarea unor măsuri executorii. |
| --- | --- |

32.

Contrar Regulamentului CPC, forma modificată a Deciziei de punere în aplicare a CPC pare să permită, cel puțin în unele cazuri, aplicarea perioadei de păstrare de cinci ani și pentru informații care nu au dus la realizarea unor măsuri executorii.

| 33. | De exemplu, conform Deciziei de punere în aplicare a CPC, o cerere de informații care s-a soldat cu o alertă, dar nu a dus la măsuri executorii, pare să rămână în sistem timp de cinci ani de la „închiderea cazului”. |
| --- | --- |

33.

De exemplu, conform Deciziei de punere în aplicare a CPC, o cerere de informații care s-a soldat cu o alertă, dar nu a dus la măsuri executorii, pare să rămână în sistem timp de cinci ani de la „închiderea cazului”.

| 34. | Astfel, Regulamentul CPC și Decizia de punere în aplicare a CPC par să urmeze o abordare oarecum diferită. Cu toate că reflectă, într-o anumită măsură, dispozițiile regulamentului, Decizia de punere în aplicare a CPC introduce, în același timp, norme suplimentare importante referitoare la păstrare. Deși clarificarea normelor, în sine, este bine-venită, AEPD pune sub semnul întrebării legalitatea stabilirii unor perioade mai lungi de păstrare a datelor în cazurile în care acestea nu erau impuse deja prin Regulamentul CPC. Acest lucru ar restricționa în mod suplimentar dreptul fundamental la protecția datelor, iar această restricționare s-ar produce printr-un act normativ de punere în aplicare, contrar Regulamentului CPC și legislației aplicabile privind protecția datelor. |
| --- | --- |

34.

Astfel, Regulamentul CPC și Decizia de punere în aplicare a CPC par să urmeze o abordare oarecum diferită. Cu toate că reflectă, într-o anumită măsură, dispozițiile regulamentului, Decizia de punere în aplicare a CPC introduce, în același timp, norme suplimentare importante referitoare la păstrare. Deși clarificarea normelor, în sine, este bine-venită, AEPD pune sub semnul întrebării legalitatea stabilirii unor perioade mai lungi de păstrare a datelor în cazurile în care acestea nu erau impuse deja prin Regulamentul CPC. Acest lucru ar restricționa în mod suplimentar dreptul fundamental la protecția datelor, iar această restricționare s-ar produce printr-un act normativ de punere în aplicare, contrar Regulamentului CPC și legislației aplicabile privind protecția datelor.

| 35. | Având în vedere cele menționate anterior, AEPD recomandă Comisiei revizuirea cadrului juridic și reanalizarea aplicabilității perioadei de păstrare de cinci ani în alte cazuri decât cele în care s-a realizat executarea, după cum se specifică în Regulamentul CPC. |
| --- | --- |

35.

Având în vedere cele menționate anterior, AEPD recomandă Comisiei revizuirea cadrului juridic și reanalizarea aplicabilității perioadei de păstrare de cinci ani în alte cazuri decât cele în care s-a realizat executarea, după cum se specifică în Regulamentul CPC.

| 36. | În plus, AEPD salută faptul că Orientările pentru protecția datelor în CPC intenționează să precizeze scopul păstrării datelor după închiderea cazului, o chestiune importantă pe care nici Regulamentul CPC, nici a doua modificare a CPC nu au abordat-o. Mai exact, Orientările pentru protecția datelor în CPC prevăd că „în cursul perioadei de păstrare, funcționarii autorizați însărcinați cu aplicarea legislației din cadrul unei autorități competente care a tratat inițial un anumit caz pot consulta dosarul pentru a stabili legături cu posibile încălcări repetate, ceea ce contribuie la o aplicare mai bună și mai eficientă a legislației” (11). |
| --- | --- |

36.

În plus, AEPD salută faptul că Orientările pentru protecția datelor în CPC intenționează să precizeze scopul păstrării datelor după închiderea cazului, o chestiune importantă pe care nici Regulamentul CPC, nici a doua modificare a CPC nu au abordat-o. Mai exact, Orientările pentru protecția datelor în CPC prevăd că „în cursul perioadei de păstrare, funcționarii autorizați însărcinați cu aplicarea legislației din cadrul unei autorități competente care a tratat inițial un anumit caz pot consulta dosarul pentru a stabili legături cu posibile încălcări repetate, ceea ce contribuie la o aplicare mai bună și mai eficientă a legislației” (11).

| 37. | Totuși, deși această clarificare este bine-venită, în absența unei justificări suplimentare a necesității acestui acces, AEPD nu este convinsă că proporționalitatea și suficiența acestui scop justifică perioada de păstrare de cinci ani. Prin urmare, AEPD recomandă Comisiei:






  — | să clarifice mai bine scopul păstrării datelor timp de cinci ani; |
| --- | --- | --- |

37.

Totuși, deși această clarificare este bine-venită, în absența unei justificări suplimentare a necesității acestui acces, AEPD nu este convinsă că proporționalitatea și suficiența acestui scop justifică perioada de păstrare de cinci ani. Prin urmare, AEPD recomandă Comisiei:

—

să clarifice mai bine scopul păstrării datelor timp de cinci ani;

| — | să analizeze dacă o perioadă de păstrare mai scurtă ar permite atingerea acelorași obiective; și |
| --- | --- |

—

să analizeze dacă o perioadă de păstrare mai scurtă ar permite atingerea acelorași obiective; și

| — | să analizeze dacă trebuie păstrate toate informațiile prevăzute în prezent sau ar fi suficient numai un subansamblu al acestora (de exemplu, ar trebui să se verifice dacă ar fi suficientă păstrarea exclusiv a notificărilor introduse în temeiul articolului 8.6; de asemenea, ar trebui să se analizeze în mod expres dacă este necesară păstrarea numelor directorilor sau a anexelor care pot conține și alte date cu caracter personal; în același timp, ar trebui să se facă distincția între datele referitoare la încălcări suspectate și cele referitoare la încălcări „dovedite”). |
| --- | --- |

—

să analizeze dacă trebuie păstrate toate informațiile prevăzute în prezent sau ar fi suficient numai un subansamblu al acestora (de exemplu, ar trebui să se verifice dacă ar fi suficientă păstrarea exclusiv a notificărilor introduse în temeiul articolului 8.6; de asemenea, ar trebui să se analizeze în mod expres dacă este necesară păstrarea numelor directorilor sau a anexelor care pot conține și alte date cu caracter personal; în același timp, ar trebui să se facă distincția între datele referitoare la încălcări suspectate și cele referitoare la încălcări „dovedite”).

3.2.   Accesul Comisiei la datele din SCPC

| 38. | AEPD salută faptul că (prin introducerea unui nou punct 4.3 în anexa la Decizia de punere în aplicare a CPC), a doua modificare a CPC clarifică accesul Comisiei la datele din SCPC și că acesta se limitează în mod clar și expres la ceea ce este necesar în temeiul Regulamentului CPC. Mai exact, AEPD apreciază că nu i s-a acordat Comisiei acces la comunicările confidențiale dintre autoritățile competente ale statelor membre, cum ar fi cererile de asistență reciprocă. |
| --- | --- |

38.

AEPD salută faptul că (prin introducerea unui nou punct 4.3 în anexa la Decizia de punere în aplicare a CPC), a doua modificare a CPC clarifică accesul Comisiei la datele din SCPC și că acesta se limitează în mod clar și expres la ceea ce este necesar în temeiul Regulamentului CPC. Mai exact, AEPD apreciază că nu i s-a acordat Comisiei acces la comunicările confidențiale dintre autoritățile competente ale statelor membre, cum ar fi cererile de asistență reciprocă.

| 39. | Această clarificare și limitare este deosebit de importantă, având în vedere faptul că absența clarității ar fi putut duce la o situație în care Comisia să poată accesa informații, inclusiv date cu caracter personal, destinate exclusiv autorităților competente din statele membre. |
| --- | --- |

39.

Această clarificare și limitare este deosebit de importantă, având în vedere faptul că absența clarității ar fi putut duce la o situație în care Comisia să poată accesa informații, inclusiv date cu caracter personal, destinate exclusiv autorităților competente din statele membre.

| 40. | După cum se descrie în secțiunea 5 din Orientările pentru protecția datelor în CPC, „Comisia are acces în scopul de a monitoriza aplicarea Regulamentului CPC și a actelor legislative privind protecția consumatorilor enumerate în anexa la Regulamentul CPC, precum și de a elabora informații statistice relative la îndeplinirea acestor obligații”. |
| --- | --- |

40.

După cum se descrie în secțiunea 5 din Orientările pentru protecția datelor în CPC, „Comisia are acces în scopul de a monitoriza aplicarea Regulamentului CPC și a actelor legislative privind protecția consumatorilor enumerate în anexa la Regulamentul CPC, precum și de a elabora informații statistice relative la îndeplinirea acestor obligații”.

| 41. | Acest lucru nu înseamnă că ar trebui să aibă acces la toate datele transmise de statele membre între ele în cadrul SCPC. |
| --- | --- |

41.

Acest lucru nu înseamnă că ar trebui să aibă acces la toate datele transmise de statele membre între ele în cadrul SCPC.

| 42. | Într-adevăr, AEPD subliniază că accesul la bazele de date precum SCPC intră sub incidența definiției prelucrării datelor cu caracter personal. În temeiul articolului 5 litera (a) din Regulamentul (CE) nr. 45/2001, care este relevant pentru drepturile de acces ale Comisiei în cadrul SCPC, instituțiile pot prelucra date cu caracter personal numai dacă acest lucru este necesar pentru îndeplinirea unei sarcini de interes public și doar cu condiția ca prelucrarea să se bazeze pe tratate sau pe legislația secundară. |
| --- | --- |

42.

Într-adevăr, AEPD subliniază că accesul la bazele de date precum SCPC intră sub incidența definiției prelucrării datelor cu caracter personal. În temeiul articolului 5 litera (a) din Regulamentul (CE) nr. 45/2001, care este relevant pentru drepturile de acces ale Comisiei în cadrul SCPC, instituțiile pot prelucra date cu caracter personal numai dacă acest lucru este necesar pentru îndeplinirea unei sarcini de interes public și doar cu condiția ca prelucrarea să se bazeze pe tratate sau pe legislația secundară.

| 43. | AEPD înțelege că, prin aceste cerințe – care decurg direct din dreptul privind protecția datelor consfințit prin articolul 8 din Convenția Europeană a Drepturilor Omului și prin articolele 7 și 8 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene –, Comisiei i se acordă competența de a accesa sistemele de informații ale statelor membre numai dacă acest lucru este prevăzut în dispoziții legale specifice, bazate pe un temei juridic pe deplin adecvat (în mod normal procedura legislativă ordinară). Securitatea juridică și transparența sunt cele două valori de bază care explică de ce existența unui temei juridic specific și sigur pentru accesul Comisiei reprezintă o garanție deosebit de importantă a respectării drepturilor fundamentale ale persoanelor cu privire la protecția datelor. |
| --- | --- |

43.

AEPD înțelege că, prin aceste cerințe – care decurg direct din dreptul privind protecția datelor consfințit prin articolul 8 din Convenția Europeană a Drepturilor Omului și prin articolele 7 și 8 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene –, Comisiei i se acordă competența de a accesa sistemele de informații ale statelor membre numai dacă acest lucru este prevăzut în dispoziții legale specifice, bazate pe un temei juridic pe deplin adecvat (în mod normal procedura legislativă ordinară). Securitatea juridică și transparența sunt cele două valori de bază care explică de ce existența unui temei juridic specific și sigur pentru accesul Comisiei reprezintă o garanție deosebit de importantă a respectării drepturilor fundamentale ale persoanelor cu privire la protecția datelor.

| 44. | Nici competența generală de monitorizare pe care Comisia o are în calitate de „gardian al tratatelor”, nici obligația statelor membre de a asigura o cooperare loială nu sunt suficient de precise pentru a acorda Comisiei acces la bazele de date ce conțin date cu caracter personal. Cooperarea loială presupune obligația statelor membre de a furniza Comisiei informații – în anumite condiții – atunci când li se solicită acest lucru sau când au obligația de a furniza informații în temeiul unei anumite norme. Cu toate acestea, ea nu presupune dreptul Comisiei de a avea acces la bazele de date ale statelor membre. |
| --- | --- |

44.

Nici competența generală de monitorizare pe care Comisia o are în calitate de „gardian al tratatelor”, nici obligația statelor membre de a asigura o cooperare loială nu sunt suficient de precise pentru a acorda Comisiei acces la bazele de date ce conțin date cu caracter personal. Cooperarea loială presupune obligația statelor membre de a furniza Comisiei informații – în anumite condiții – atunci când li se solicită acest lucru sau când au obligația de a furniza informații în temeiul unei anumite norme. Cu toate acestea, ea nu presupune dreptul Comisiei de a avea acces la bazele de date ale statelor membre.

| 45. | În acest context, AEPD mai subliniază și faptul că Regulamentul CPC exclude posibilitatea accesării de către Comisie a informațiilor cuprinse în cererile de asistență reciprocă și în cererile privind aplicarea legislației. Articolele 6 și 8 din Regulamentul CPC desemnează numai autoritatea solicitată, și nu Comisia, ca destinatar al acestor date. |
| --- | --- |

45.

În acest context, AEPD mai subliniază și faptul că Regulamentul CPC exclude posibilitatea accesării de către Comisie a informațiilor cuprinse în cererile de asistență reciprocă și în cererile privind aplicarea legislației. Articolele 6 și 8 din Regulamentul CPC desemnează numai autoritatea solicitată, și nu Comisia, ca destinatar al acestor date.

3.3.   Categorii speciale de date din SCPC

| 46. | AEPD se bucură că a doua modificare a CPC a introdus, la punctul 4.4 din anexa la Decizia de punere în aplicare a CPC, o dispoziție care se referă la prelucrarea unor categorii speciale de date din SCPC. Mai exact, AEPD salută faptul că dispoziția respectivă limitează această prelucrare la cazurile în care îndeplinirea obligațiilor care decurg din Regulamentul CPC ar fi „altfel imposibilă” și că prelucrarea unor astfel de date este supusă condiției suplimentare de a fi „permisă în temeiul Directivei 95/46/CE”. |
| --- | --- |

46.

AEPD se bucură că a doua modificare a CPC a introdus, la punctul 4.4 din anexa la Decizia de punere în aplicare a CPC, o dispoziție care se referă la prelucrarea unor categorii speciale de date din SCPC. Mai exact, AEPD salută faptul că dispoziția respectivă limitează această prelucrare la cazurile în care îndeplinirea obligațiilor care decurg din Regulamentul CPC ar fi „altfel imposibilă” și că prelucrarea unor astfel de date este supusă condiției suplimentare de a fi „permisă în temeiul Directivei 95/46/CE”.

IV.   RESPONSABILITATEA ȘI LUAREA ÎN CONSIDERARE A VIEȚII PRIVATE ÎNCEPÂND CU MOMENTUL CONCEPERII

| 47. | După ce în partea III a discutat problemele specifice ridicate de a doua modificare a CPC, în părțile IV-VI AEPD dorește să atragă atenția Comisiei asupra câtorva aspecte care ar trebui avute în vedere pentru a îmbunătăți în continuare cadrul juridic al SCPC. |
| --- | --- |

47.

După ce în partea III a discutat problemele specifice ridicate de a doua modificare a CPC, în părțile IV-VI AEPD dorește să atragă atenția Comisiei asupra câtorva aspecte care ar trebui avute în vedere pentru a îmbunătăți în continuare cadrul juridic al SCPC.

4.1.   Luarea în considerare a vieții private începând cu momentul conceperii

| 48. | În ultima perioadă, AEPD a încurajat Comisia și alte instituții UE să adopte măsuri tehnologice și organizaționale de integrare a protecției și securității datelor ca parte fundamentală a procesului de concepere și implementare a sistemelor lor de informații („luarea în considerare a vieții private începând cu momentul conceperii”) (12). |
| --- | --- |

48.

În ultima perioadă, AEPD a încurajat Comisia și alte instituții UE să adopte măsuri tehnologice și organizaționale de integrare a protecției și securității datelor ca parte fundamentală a procesului de concepere și implementare a sistemelor lor de informații („luarea în considerare a vieții private începând cu momentul conceperii”) (12).

| 49. | Deși salută și recunoaște faptul că s-au adoptat unele măsuri în această direcție, AEPD recomandă Comisiei realizarea unei evaluări cuprinzătoare a garanțiilor suplimentare care ar mai putea fi încorporate în arhitectura sistemului SCPC pentru a lua în considerare viața privată începând cu momentul conceperii. Printre altele, ar trebui avute în vedere și implementate, după necesități, următoarele:






  — | soluții de luare în considerare a vieții private începând cu momentul conceperii, care să ghideze utilizatorii sistemului pentru a lua decizii „adecvate” de protecție a datelor (a se vedea secțiunea 3.2 din avizul de verificare prealabilă); |
| --- | --- | --- |

49.

Deși salută și recunoaște faptul că s-au adoptat unele măsuri în această direcție, AEPD recomandă Comisiei realizarea unei evaluări cuprinzătoare a garanțiilor suplimentare care ar mai putea fi încorporate în arhitectura sistemului SCPC pentru a lua în considerare viața privată începând cu momentul conceperii. Printre altele, ar trebui avute în vedere și implementate, după necesități, următoarele:

—

soluții de luare în considerare a vieții private începând cu momentul conceperii, care să ghideze utilizatorii sistemului pentru a lua decizii „adecvate” de protecție a datelor (a se vedea secțiunea 3.2 din avizul de verificare prealabilă);

| — | măsuri de facilitare a închiderii și ștergerii cazurilor în timp util (idem, secțiunea 3.3); |
| --- | --- |

—

măsuri de facilitare a închiderii și ștergerii cazurilor în timp util (idem, secțiunea 3.3);

| — | proceduri de facilitare a drepturilor de informare și de acces ale persoanelor vizate (idem, secțiunea 3.5); |
| --- | --- |

—

proceduri de facilitare a drepturilor de informare și de acces ale persoanelor vizate (idem, secțiunea 3.5);

| — | proceduri clare pentru orice modificare efectuată în mod direct la nivelul bazei de date, acces prin înregistrare, argumentarea acțiunii și aprobare la nivelul adecvat (idem, secțiunea 3.6); și |
| --- | --- |

—

proceduri clare pentru orice modificare efectuată în mod direct la nivelul bazei de date, acces prin înregistrare, argumentarea acțiunii și aprobare la nivelul adecvat (idem, secțiunea 3.6); și

| — | stocare „codificată” a informațiilor în baza de date, astfel încât operatorii IT să nu le poată accesa (cel puțin pentru unele date, precum anexele confidențiale) (idem, secțiunea 3.6). |
| --- | --- |

—

stocare „codificată” a informațiilor în baza de date, astfel încât operatorii IT să nu le poată accesa (cel puțin pentru unele date, precum anexele confidențiale) (idem, secțiunea 3.6).

4.2.   Responsabilitatea

| 50. | În continuare, în conformitate cu principiul „responsabilității” (13), AEPD mai recomandă și stabilirea unui cadru clar al răspunderii, care să asigure respectarea protecției datelor și să furnizeze dovezi în acest sens, cum ar fi:






  — | adoptarea și actualizarea, după necesități, a unei politici de protecție a datelor care să fie aprobată la cel mai înalt nivel de conducere din cadrul DG SANCO. Această politică de protecție a datelor ar trebui să cuprindă și un plan de securitate (a se vedea și secțiunea 3.6 din avizul de verificare prealabilă) (14); |
| --- | --- | --- |

50.

În continuare, în conformitate cu principiul „responsabilității” (13), AEPD mai recomandă și stabilirea unui cadru clar al răspunderii, care să asigure respectarea protecției datelor și să furnizeze dovezi în acest sens, cum ar fi:

—

adoptarea și actualizarea, după necesități, a unei politici de protecție a datelor care să fie aprobată la cel mai înalt nivel de conducere din cadrul DG SANCO. Această politică de protecție a datelor ar trebui să cuprindă și un plan de securitate (a se vedea și secțiunea 3.6 din avizul de verificare prealabilă) (14);

| — | efectuarea unor audituri periodice care să evalueze continuitatea adecvării și respectarea politicii de protecție a datelor (inclusiv auditarea planului de securitate, idem, secțiunea 3.6); |
| --- | --- |

—

efectuarea unor audituri periodice care să evalueze continuitatea adecvării și respectarea politicii de protecție a datelor (inclusiv auditarea planului de securitate, idem, secțiunea 3.6);

| — | publicarea (măcar parțială) a rezultatelor acestor audituri pentru a asigura părțile interesate cu privire la respectarea protecției datelor; și |
| --- | --- |

—

publicarea (măcar parțială) a rezultatelor acestor audituri pentru a asigura părțile interesate cu privire la respectarea protecției datelor; și

| — | semnalarea cazurilor de încălcare a securității datelor și a altor atentate la adresa securității către responsabilul cu protecția datelor din cadrul Comisiei și către persoanele vizate (precum și către alte părți interesate și autorități în cazurile relevante) (15). |
| --- | --- |

—

semnalarea cazurilor de încălcare a securității datelor și a altor atentate la adresa securității către responsabilul cu protecția datelor din cadrul Comisiei și către persoanele vizate (precum și către alte părți interesate și autorități în cazurile relevante) (15).

V.   TRANSMITEREA DATELOR CU CARACTER PERSONAL ÎN AFARA UNIUNII EUROPENE

5.1.   Acorduri bilaterale

| 51. | Articolul 14 alineatul (2) din Regulamentul CPC prevede că autoritatea competentă poate, de asemenea, să transmită unei autorități dintr-o țară terță, în cadrul unui acord bilateral de asistență încheiat cu țara în cauză, informații transmise în conformitate cu Regulamentul CPC, cu condiția ca (i) autoritatea competentă care a furnizat inițial informațiile să consimtă și (ii) comunicarea să fie în conformitate cu legislația comunitară aplicabilă privind protecția datelor. |
| --- | --- |

51.

Articolul 14 alineatul (2) din Regulamentul CPC prevede că autoritatea competentă poate, de asemenea, să transmită unei autorități dintr-o țară terță, în cadrul unui acord bilateral de asistență încheiat cu țara în cauză, informații transmise în conformitate cu Regulamentul CPC, cu condiția ca (i) autoritatea competentă care a furnizat inițial informațiile să consimtă și (ii) comunicarea să fie în conformitate cu legislația comunitară aplicabilă privind protecția datelor.

| 52. | Articolele 25 și 26 din Directiva 95/46/CE supun comunicările de informații către țări terțe unor condiții suplimentare. Aceste condiții sunt menite să asigure o protecție adecvată a datelor în străinătate. În plus, articolele respective prevăd și o serie de excepții. Punerea în aplicare și interpretarea acestor dispoziții ale Directivei 95/46/CE pot varia de la un stat membru la altul. |
| --- | --- |

52.

Articolele 25 și 26 din Directiva 95/46/CE supun comunicările de informații către țări terțe unor condiții suplimentare. Aceste condiții sunt menite să asigure o protecție adecvată a datelor în străinătate. În plus, articolele respective prevăd și o serie de excepții. Punerea în aplicare și interpretarea acestor dispoziții ale Directivei 95/46/CE pot varia de la un stat membru la altul.

| 53. | Având în vedere cele menționate anterior, AEPD poate accepta garanțiile cuprinse în Regulamentul CPC, și anume ca orice transmitere de date către o țară terță să fie condiționată atât de (i) consimțământul autorității competente care a furnizat inițial informațiile, cât și de (ii) legislația UE aplicabilă privind protecția datelor. |
| --- | --- |

53.

Având în vedere cele menționate anterior, AEPD poate accepta garanțiile cuprinse în Regulamentul CPC, și anume ca orice transmitere de date către o țară terță să fie condiționată atât de (i) consimțământul autorității competente care a furnizat inițial informațiile, cât și de (ii) legislația UE aplicabilă privind protecția datelor.

| 54. | De asemenea, AEPD salută faptul că Orientările pentru protecția datelor în CPC recomandă ca – în cazul în care țara terță nu asigură un nivel adecvat de protecție – orice acord bilateral de asistență să prevadă garanții adecvate de protecție a datelor, precum și ca – atunci când acest lucru este necesar – acordul să fie notificat și autorităților relevante de supraveghere a protecției datelor. |
| --- | --- |

54.

De asemenea, AEPD salută faptul că Orientările pentru protecția datelor în CPC recomandă ca – în cazul în care țara terță nu asigură un nivel adecvat de protecție – orice acord bilateral de asistență să prevadă garanții adecvate de protecție a datelor, precum și ca – atunci când acest lucru este necesar – acordul să fie notificat și autorităților relevante de supraveghere a protecției datelor.

| 55. | Cu toate acestea, acordurile prevăzute în Regulamentul CPC nu sunt ideale. Aplicarea acestora este complexă: o autoritate competentă care decide dacă să transmită sau nu informații unei țări terțe ar avea nevoie să țină seama nu doar de acordul bilateral al țării sale cu țara terță respectivă, de legislația proprie privind protecția datelor și de propria sa evaluare a adecvării transmiterii datelor către țara terță în cauză, efectuată pe baza legislației proprii privind protecția datelor, ci ar trebui să ia în calcul și dacă celelalte autorități competente implicate care au contribuit la dosar (și acestea pot fi mai multe) au consimțit sau nu, pe baza propriilor legislații privind protecția datelor. |
| --- | --- |

55.

Cu toate acestea, acordurile prevăzute în Regulamentul CPC nu sunt ideale. Aplicarea acestora este complexă: o autoritate competentă care decide dacă să transmită sau nu informații unei țări terțe ar avea nevoie să țină seama nu doar de acordul bilateral al țării sale cu țara terță respectivă, de legislația proprie privind protecția datelor și de propria sa evaluare a adecvării transmiterii datelor către țara terță în cauză, efectuată pe baza legislației proprii privind protecția datelor, ci ar trebui să ia în calcul și dacă celelalte autorități competente implicate care au contribuit la dosar (și acestea pot fi mai multe) au consimțit sau nu, pe baza propriilor legislații privind protecția datelor.

| 56. | Din punct de vedere al protecției datelor, această complexitate produce incertitudini în legătură cu drepturile persoanelor vizate, în special incertitudini privind transmiterea sau netransmiterea în străinătate a datelor acestora și condițiile în care se poate realiza acest lucru. De asemenea, persoanele vizate nu beneficiază în cea mai mare măsură posibilă de o legislație comunitară solidă și armonizată privind protecția datelor. În plus, din punct de vedere al autorităților competente este probabil ca această complexitate să împiedice cooperarea între autorități și să creeze o sarcină administrativă. |
| --- | --- |

56.

Din punct de vedere al protecției datelor, această complexitate produce incertitudini în legătură cu drepturile persoanelor vizate, în special incertitudini privind transmiterea sau netransmiterea în străinătate a datelor acestora și condițiile în care se poate realiza acest lucru. De asemenea, persoanele vizate nu beneficiază în cea mai mare măsură posibilă de o legislație comunitară solidă și armonizată privind protecția datelor. În plus, din punct de vedere al autorităților competente este probabil ca această complexitate să împiedice cooperarea între autorități și să creeze o sarcină administrativă.

| 57. | Având în vedere cele menționate anterior, AEPD încurajează încheierea unor acorduri comunitare care să prevadă garanții adecvate de protecție a datelor și, în același timp, să contribuie la evitarea aplicării unor criterii eterogene și, în consecință, a creșterii sarcinii administrative a autorităților competente. |
| --- | --- |

57.

Având în vedere cele menționate anterior, AEPD încurajează încheierea unor acorduri comunitare care să prevadă garanții adecvate de protecție a datelor și, în același timp, să contribuie la evitarea aplicării unor criterii eterogene și, în consecință, a creșterii sarcinii administrative a autorităților competente.

5.2.   Acordurile la nivelul UE

| 58. | În plus față de posibilitatea cooperării bilaterale prevăzută la articolul 14, articolul 18 din Regulamentul CPC referitor la acordurile internaționale mai prevede și că „Comunitatea cooperează cu țările terțe și cu organizațiile internaționale competente” și că „modalitățile de cooperare, inclusiv stabilirea unor înțelegeri de asistență reciprocă, pot să facă obiectul unor acorduri între Comunitate și țările terțe în cauză”. |
| --- | --- |

58.

În plus față de posibilitatea cooperării bilaterale prevăzută la articolul 14, articolul 18 din Regulamentul CPC referitor la acordurile internaționale mai prevede și că „Comunitatea cooperează cu țările terțe și cu organizațiile internaționale competente” și că „modalitățile de cooperare, inclusiv stabilirea unor înțelegeri de asistență reciprocă, pot să facă obiectul unor acorduri între Comunitate și țările terțe în cauză”.

| 59. | Din motivele prevăzute la secțiunea 5.1 de mai sus, AEPD susține Comisia în inițiativa sa de a negocia și de a încheia acorduri comunitare cu garanții adecvate de protecție a datelor, armonizate la nivelul UE, care să înlocuiască acordurile bilaterale actuale. |
| --- | --- |

59.

Din motivele prevăzute la secțiunea 5.1 de mai sus, AEPD susține Comisia în inițiativa sa de a negocia și de a încheia acorduri comunitare cu garanții adecvate de protecție a datelor, armonizate la nivelul UE, care să înlocuiască acordurile bilaterale actuale.

| 60. | Sprijinul AEPD față de astfel de acorduri la nivel UE este însă condiționat de angajamentul Comisiei și al legiuitorilor UE de a asigura cel mai înalt nivel de protecție în cazul schimburilor de date cu caracter personal cu țările terțe. Implicațiile acordurilor de cooperare internațională cu țările terțe trebuie analizate cu atenție din punct de vedere al protecției datelor, trebuie instituite norme clare care să reglementeze aceste schimburi și trebuie prevăzute garanții adecvate de protecție a datelor, pe baza consultării AEPD și, când este cazul, a autorităților naționale de protecție a datelor. |
| --- | --- |

60.

Sprijinul AEPD față de astfel de acorduri la nivel UE este însă condiționat de angajamentul Comisiei și al legiuitorilor UE de a asigura cel mai înalt nivel de protecție în cazul schimburilor de date cu caracter personal cu țările terțe. Implicațiile acordurilor de cooperare internațională cu țările terțe trebuie analizate cu atenție din punct de vedere al protecției datelor, trebuie instituite norme clare care să reglementeze aceste schimburi și trebuie prevăzute garanții adecvate de protecție a datelor, pe baza consultării AEPD și, când este cazul, a autorităților naționale de protecție a datelor.

| 61. | Cu toate că articolul 18 din Regulamentul CPC nu abordează în mod expres chestiunea accesului direct la SCPC al autorităților din țările terțe, acest lucru poate fi posibil din punct de vedere tehnic. AEPD nu dorește să descurajeze includerea în SCPC a unor noi funcționalități care să permită accesarea selectivă și strict limitată a sistemului de către autoritățile competente din țările terțe, prin intermediul unui mecanism anume conceput (canal de comunicare și interfață). Acest lucru ar putea spori cu adevărat eficiența cooperării. |
| --- | --- |

61.

Cu toate că articolul 18 din Regulamentul CPC nu abordează în mod expres chestiunea accesului direct la SCPC al autorităților din țările terțe, acest lucru poate fi posibil din punct de vedere tehnic. AEPD nu dorește să descurajeze includerea în SCPC a unor noi funcționalități care să permită accesarea selectivă și strict limitată a sistemului de către autoritățile competente din țările terțe, prin intermediul unui mecanism anume conceput (canal de comunicare și interfață). Acest lucru ar putea spori cu adevărat eficiența cooperării.

| 62. | Totuși, un astfel de acces direct prezintă riscurile sale și, prin urmare, implicațiile privind protecția datelor, modalitățile tehnice/organizaționale și garanțiile necesare trebuie abordate în mod expres. Orice astfel de funcționalitate tehnică ar trebui construită folosind principiile „luării în considerare a vieții private începând cu momentul conceperii”. De asemenea, securitatea trebuie să reprezinte o prioritate clară. În sfârșit, trebuie consultată AEPD, precum și autoritățile naționale de protecție a datelor acolo unde este cazul. |
| --- | --- |

62.

Totuși, un astfel de acces direct prezintă riscurile sale și, prin urmare, implicațiile privind protecția datelor, modalitățile tehnice/organizaționale și garanțiile necesare trebuie abordate în mod expres. Orice astfel de funcționalitate tehnică ar trebui construită folosind principiile „luării în considerare a vieții private începând cu momentul conceperii”. De asemenea, securitatea trebuie să reprezinte o prioritate clară. În sfârșit, trebuie consultată AEPD, precum și autoritățile naționale de protecție a datelor acolo unde este cazul.

VI.   „DREPTURILE CONSUMATORILOR PRIVIND PROTECȚIA DATELOR” ȘI CONSOLIDAREA COOPERĂRII AUTORITĂȚILOR DE PROTECȚIE A DATELOR PRIN INTERMEDIUL SCPC

| 63. | AEPD are convingerea că, dacă se urmează recomandările sale (inclusiv cele din avizul de verificare prealabilă), SCPC poate constitui un instrument eficient de aplicare transfrontalieră a legislației împotriva încălcării drepturilor consumatorilor din piața internă, care să ofere în același timp o protecție adecvată a datelor. |
| --- | --- |

63.

AEPD are convingerea că, dacă se urmează recomandările sale (inclusiv cele din avizul de verificare prealabilă), SCPC poate constitui un instrument eficient de aplicare transfrontalieră a legislației împotriva încălcării drepturilor consumatorilor din piața internă, care să ofere în același timp o protecție adecvată a datelor.

| 64. | Odată cu dezvoltarea comerțului electronic și cu utilizarea pe scară tot mai largă a rețelelor electronice de comunicare de către consumatorii diverselor produse și servicii, vor fi prelucrate datele din ce în ce mai multor persoane atunci când acestea joacă rolul de consumatori. Astfel, consumatorii se pot confrunta cu tot mai multe cazuri de încălcare a drepturilor privind protecția datelor. În consecință, este nevoie ca și autoritățile de protecție a datelor să coopereze eficient pentru a pune capăt acestor încălcări. |
| --- | --- |

64.

Odată cu dezvoltarea comerțului electronic și cu utilizarea pe scară tot mai largă a rețelelor electronice de comunicare de către consumatorii diverselor produse și servicii, vor fi prelucrate datele din ce în ce mai multor persoane atunci când acestea joacă rolul de consumatori. Astfel, consumatorii se pot confrunta cu tot mai multe cazuri de încălcare a drepturilor privind protecția datelor. În consecință, este nevoie ca și autoritățile de protecție a datelor să coopereze eficient pentru a pune capăt acestor încălcări.

| 65. | Printre cele mai frecvente cazuri de încălcare a „drepturilor consumatorilor privind protecția datelor” se numără comunicațiile comerciale nesolicitate (spam), furtul de identitate, stabilirea ilegală a profilului, publicitatea comportamentală ilegală și atentatele la adresa securității. |
| --- | --- |

65.

Printre cele mai frecvente cazuri de încălcare a „drepturilor consumatorilor privind protecția datelor” se numără comunicațiile comerciale nesolicitate (spam), furtul de identitate, stabilirea ilegală a profilului, publicitatea comportamentală ilegală și atentatele la adresa securității.

| 66. | Dat fiind că este probabil ca numărul de cazuri cu caracter transfrontalier să crească în societatea informațională, AEPD încurajează Comisia să ia în considerare eventuale măsuri legislative care să protejeze drepturile consumatorilor privind protecția datelor și să consolideze cooperarea transfrontalieră între autoritățile competente: autoritățile de protecție a datelor și autoritățile de protecție a consumatorilor. |
| --- | --- |

66.

Dat fiind că este probabil ca numărul de cazuri cu caracter transfrontalier să crească în societatea informațională, AEPD încurajează Comisia să ia în considerare eventuale măsuri legislative care să protejeze drepturile consumatorilor privind protecția datelor și să consolideze cooperarea transfrontalieră între autoritățile competente: autoritățile de protecție a datelor și autoritățile de protecție a consumatorilor.

| 67. | Mai exact, luând în considerare și alte opțiuni posibile, trebuie analizat cu atenție dacă se va permite autorităților de protecție a datelor accesul adaptat la SCPC pentru a coopera atât între ele, cât și cu alte autorități competente care au deja acces la SCPC. |
| --- | --- |

67.

Mai exact, luând în considerare și alte opțiuni posibile, trebuie analizat cu atenție dacă se va permite autorităților de protecție a datelor accesul adaptat la SCPC pentru a coopera atât între ele, cât și cu alte autorități competente care au deja acces la SCPC.

| 68. | Accesul autorităților de protecție a datelor trebuie să fie limitat în mod clar la ceea ce este necesar pentru a-și îndeplini sarcinile în domeniile proprii de competență și în conformitate cu sinergiile identificate. Desigur, trebuie să se asigure un cadru de participare a autorităților de protecție a datelor elaborat, astfel încât să țină seama de independența acestora. |
| --- | --- |

68.

Accesul autorităților de protecție a datelor trebuie să fie limitat în mod clar la ceea ce este necesar pentru a-și îndeplini sarcinile în domeniile proprii de competență și în conformitate cu sinergiile identificate. Desigur, trebuie să se asigure un cadru de participare a autorităților de protecție a datelor elaborat, astfel încât să țină seama de independența acestora.

VII.   CONCLUZII

| 69. | AEPD salută faptul că SCPC se întemeiază pe un temei juridic care prevede și garanții specifice pentru protecția datelor. Pentru a răspunde oricăror preocupări nerezolvate în legătură cu protecția datelor, AEPD constată că la următoarea revizuire a cadrului juridic al SCPC ar trebui avute în vedere recomandările sintetizate în cele ce urmează. |
| --- | --- |

69.

AEPD salută faptul că SCPC se întemeiază pe un temei juridic care prevede și garanții specifice pentru protecția datelor. Pentru a răspunde oricăror preocupări nerezolvate în legătură cu protecția datelor, AEPD constată că la următoarea revizuire a cadrului juridic al SCPC ar trebui avute în vedere recomandările sintetizate în cele ce urmează.

| 70. | Între timp, măsurile suplimentare adoptate la nivel practic, tehnic și organizațional (conform recomandărilor din avizul de verificare prealabilă) pot constitui o soluție parțială și temporară de rezolvare a acestor preocupări. În așteptarea modificărilor legislative, unele modificări pot fi introduse și prin intermediul Orientărilor privind funcționarea SCPC. |
| --- | --- |

70.

Între timp, măsurile suplimentare adoptate la nivel practic, tehnic și organizațional (conform recomandărilor din avizul de verificare prealabilă) pot constitui o soluție parțială și temporară de rezolvare a acestor preocupări. În așteptarea modificărilor legislative, unele modificări pot fi introduse și prin intermediul Orientărilor privind funcționarea SCPC.

| 71. | Cu privire la perioada de păstrare a datelor, AEPD recomandă ca (i) cererile de asistență reciprocă să fie închise în anumite termene-limită desemnate în mod expres; (ii) dacă nu se află în curs o investigație sau măsură de executare, alertele să fie retrase și șterse în termen de șase luni de la emitere (cu excepția cazului în care se justifică o altă perioadă de păstrare, mai adecvată); și (iii) Comisia să clarifice și să reconsidere scopul și proporționalitatea păstrării timp de încă cinci ani a tuturor datelor referitoare la cazurile închise. |
| --- | --- |

71.

Cu privire la perioada de păstrare a datelor, AEPD recomandă ca (i) cererile de asistență reciprocă să fie închise în anumite termene-limită desemnate în mod expres; (ii) dacă nu se află în curs o investigație sau măsură de executare, alertele să fie retrase și șterse în termen de șase luni de la emitere (cu excepția cazului în care se justifică o altă perioadă de păstrare, mai adecvată); și (iii) Comisia să clarifice și să reconsidere scopul și proporționalitatea păstrării timp de încă cinci ani a tuturor datelor referitoare la cazurile închise.

| 72. | În plus, AEPD se bucură că a doua modificare a CPC clarifică accesul Comisiei la datele din SCPC. Mai exact, AEPD apreciază că nu i s-a acordat Comisiei acces la comunicările confidențiale dintre autoritățile competente din statele membre, precum cererile de asistență reciprocă. |
| --- | --- |

72.

În plus, AEPD se bucură că a doua modificare a CPC clarifică accesul Comisiei la datele din SCPC. Mai exact, AEPD apreciază că nu i s-a acordat Comisiei acces la comunicările confidențiale dintre autoritățile competente din statele membre, precum cererile de asistență reciprocă.

| 73. | De asemenea, AEPD salută faptul că a doua modificare a CPC a introdus o dispoziție care vizează prelucrarea categoriilor speciale de date din SCPC. |
| --- | --- |

73.

De asemenea, AEPD salută faptul că a doua modificare a CPC a introdus o dispoziție care vizează prelucrarea categoriilor speciale de date din SCPC.

| 74. | Ca puncte suplimentare, AEPD recomandă Comisiei să reevalueze măsurile tehnice și organizaționale suplimentare care trebuie adoptate pentru a se asigura că protecția datelor și confidențialitatea sunt „concepute” în arhitectura sistemului SCPC („luarea în considerare a vieții private începând cu momentul conceperii”) și că se instituie controale adecvate care să asigure respectarea protecției datelor și să furnizeze dovezi în acest sens („responsabilitatea”). |
| --- | --- |

74.

Ca puncte suplimentare, AEPD recomandă Comisiei să reevalueze măsurile tehnice și organizaționale suplimentare care trebuie adoptate pentru a se asigura că protecția datelor și confidențialitatea sunt „concepute” în arhitectura sistemului SCPC („luarea în considerare a vieții private începând cu momentul conceperii”) și că se instituie controale adecvate care să asigure respectarea protecției datelor și să furnizeze dovezi în acest sens („responsabilitatea”).

| 75. | În continuare, dacă urmează să se încheie un acord comunitar între Uniunea Europeană și o țară terță pentru reglementarea cooperării în domeniul protecției datelor consumatorilor trebuie cântărite cu atenție implicațiile acestor acorduri, trebuie instituite norme clare pentru reglementarea acestor schimburi de date și trebuie prevăzute garanții adecvate de protecție a datelor. |
| --- | --- |

75.

În continuare, dacă urmează să se încheie un acord comunitar între Uniunea Europeană și o țară terță pentru reglementarea cooperării în domeniul protecției datelor consumatorilor trebuie cântărite cu atenție implicațiile acestor acorduri, trebuie instituite norme clare pentru reglementarea acestor schimburi de date și trebuie prevăzute garanții adecvate de protecție a datelor.

| 76. | În sfârșit, AEPD recomandă Comisiei să analizeze eventualele sinergii care s-ar putea produce dacă li s-ar permite autorităților de protecție a datelor să se alăture comunității de utilizatori ai SCPC pentru a coopera în vederea asigurării respectării „drepturilor consumatorilor privind protecția datelor”. |
| --- | --- |

76.

În sfârșit, AEPD recomandă Comisiei să analizeze eventualele sinergii care s-ar putea produce dacă li s-ar permite autorităților de protecție a datelor să se alăture comunității de utilizatori ai SCPC pentru a coopera în vederea asigurării respectării „drepturilor consumatorilor privind protecția datelor”.

Adoptat la Bruxelles, 5 mai 2011.

Giovanni BUTTARELLI

Adjunct al Autorității Europene pentru Protecția Datelor

---

(1)  JO L 281, 23.11.1995, p. 31.

1

(2)  JO L 8, 12.1.2001, p. 1.

2

(3)  Decizia Comisiei din 1 martie 2011 de modificare a Deciziei 2007/76/CE de punere în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 2006/2004 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește asistența reciprocă între autoritățile naționale însărcinate să asigure aplicarea legislației în materie de protecție a consumatorului (2011/141/UE) (JO L 59, 4.3.2011, p. 63).

3

(4)  Recomandarea Comisiei din 1 martie 2011; Orientări pentru punerea în aplicare a normelor privind protecția datelor în cadrul Sistemului de cooperare pentru protecția consumatorilor (SCPC) (2011/136/UE) (JO L 57, 2.3.2011, p. 44).

4

(5)  A se vedea articolul 6 din Regulamentul CPC referitor la „schimbul de informații la cerere”.

5

(6)  A se vedea articolul 8 din Regulamentul CPC referitor la „cererile de măsuri executorii”.

6

(7)  A se vedea articolul 7 din Regulamentul CPC referitor la „schimbul de informații fără cerere prealabilă” (sau „alertă” pe scurt).

7

(8)  A se vedea articolul 7 alineatul (2) și articolul 8 alineatul (6) din Regulamentul CPC.

8

(9)  A se vedea și Avizul nr. 6/2007 al Grupului de lucru „Articolul 29” pentru protecția datelor (menționat în partea II de mai sus).

9

(10)  A se vedea articolul 10 alineatul (2) din Regulamentul CPC.

10

(11)  A se vedea secțiunea 8 din Orientări, „Câteva recomandări suplimentare; De ce perioada de păstrare a datelor este fixată la 5 ani?” Orientările pentru protecția datelor în CPC mai adaugă și că „perioada de păstrare are obiectivul de a facilita cooperarea dintre autoritățile publice însărcinate cu aplicarea legislației care protejează interesele consumatorilor atunci când acestea se confruntă cu încălcări intracomunitare și de a contribui la buna funcționare a pieței interne, la calitatea și la coerența aplicării legislației care protejează interesele consumatorilor, la monitorizarea protejării intereselor economice ale consumatorilor și la creșterea nivelului și a coerenței aplicării legislației”.

11

(12)  A se vedea secțiunea 7 din Avizul AEPD privind Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social și Comitetul Regiunilor – „O abordare globală a protecției datelor cu caracter personal în Uniunea Europeană”, emis la 14 ianuarie 2011 (http://www.edps.europa.eu/EDPSWEB/webdav/site/mySite/shared/Documents/Consultation/Opinions/2011/11-01-14_Personal_Data_Protection_EN.pdf).

12

(13)  Idem.

13

(14)  Comisia ar trebui să ia în considerare, după necesități, realizarea a cel puțin o evaluare parțială a impactului asupra protecției datelor și a vieții private, care să se concentreze asupra scopului, duratei și modalităților perioadei de păstrare a datelor și, eventual, să discute alte probleme rămase nerezolvate care încă nu au fost abordate în mod cuprinzător.

14

(15)  A se vedea secțiunea 6.3 din avizul AEPD din 14 ianuarie 2011 menționat anterior.

15

---

IV Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Consiliu

| 23.7.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 217/27 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 217/27

---

DECIZIA CONSILIULUI

din 18 iulie 2011

de numire a membrilor și a membrilor supleanți în cadrul Consiliului de conducere al Agenției Europene pentru Sănătate și Securitate în Muncă pentru Germania, Ungaria și Portugalia

2011/C 217/07

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 2062/94 al Consiliului din 18 iulie 1994 privind înființarea Agenției Europene pentru Sănătate și Securitate în Muncă (1), în special articolul 8,

având în vedere lista candidaților propuși prezentată Consiliului de către Guvernul Ungariei și de către organizațiile sindicale,

având în vedere listele membrilor și supleanților în cadrul Comitetului consultativ pentru securitate și sănătate la locul de muncă,

întrucât:

| (1) | Prin deciziile din 22 noiembrie 2010 (2), 7 martie 2011 (3) și 21 martie 2011 (4), Consiliul a numit membrii și membrii supleanți în cadrul Consiliului de conducere al Agenției Europene pentru Sănătate și Securitate în Muncă pentru perioada cuprinsă între 8 noiembrie 2010 și 7 noiembrie 2013. |
| --- | --- |

(1)

Prin deciziile din 22 noiembrie 2010 (2), 7 martie 2011 (3) și 21 martie 2011 (4), Consiliul a numit membrii și membrii supleanți în cadrul Consiliului de conducere al Agenției Europene pentru Sănătate și Securitate în Muncă pentru perioada cuprinsă între 8 noiembrie 2010 și 7 noiembrie 2013.

| (2) | Guvernul Ungariei a prezentat candidaturi pentru două posturi vacante pentru a fi ocupate din partea Ungariei, iar organizațiile sindicale au prezentat candidaturi pentru o serie de posturi vacante pentru a fi ocupate din partea Germaniei și Portugaliei, |
| --- | --- |

(2)

Guvernul Ungariei a prezentat candidaturi pentru două posturi vacante pentru a fi ocupate din partea Ungariei, iar organizațiile sindicale au prezentat candidaturi pentru o serie de posturi vacante pentru a fi ocupate din partea Germaniei și Portugaliei,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Sunt numiți în calitate de membri și membri supleanți în cadrul Consiliului de conducere al Agenției Europene pentru Sănătate și Securitate în Muncă pentru perioada care se încheie la 7 noiembrie 2013:

I.   REPREZENTANȚI AI GUVERNELOR

| Țara | Membri | Membri supleanți |
| --- | --- | --- |
| Ungaria | Dl János GÁDOR | Dna Éva GRÓNAI |

Țara

Membri

Membri supleanți

Ungaria

Dl János GÁDOR

Dna Éva GRÓNAI

II.   REPREZENTANȚI AI ORGANIZAȚIILOR SINDICALE

| Țara | Membri | Membri supleanți |
| --- | --- | --- |
| Germania | Dna Marina SCHRÖDER | Dl Thomas VEIT |
| Portugalia | Dl Fernando José GOMES | |

Țara

Membri

Membri supleanți

Germania

Dna Marina SCHRÖDER

Dl Thomas VEIT

Portugalia

Dl Fernando José GOMES

Articolul 2

Consiliul va numi membrii și membrii supleanți încă nedesemnați la o dată ulterioară.

Articolul 3

Prezenta decizie intră în vigoare la data adoptării.

Adoptată la Bruxelles, 18 iulie 2011.

Pentru Consiliu

Președintele

M. DOWGIELEWICZ

---

(1)  JO L 216, 20.8.1994, p. 1.

1

(2)  JO C 322, 27.11.2010, p. 3.

2

(3)  JO C 83, 17.3.2011, p. 2.

3

(4)  JO C 92, 24.3.2011, p. 8.

4

---

| 23.7.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 217/29 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 217/29

---

DECIZIA CONSILIULUI

din 18 iulie 2011

de numire a membrilor și a membrilor supleanți ai Comitetului Fondului social european

2011/C 217/08

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 163,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1083/2006 din 11 iulie 2006 de stabilire a anumitor dispoziții generale privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european și Fondul de coeziune (1), în special articolul 104 alineatul (3),

având în vedere propunerea Comisiei Europene,

întrucât:

| (1) | La 22 februarie 2010, Consiliul a numit membrii Comitetului Fondului social european (denumit în continuare „comitetul”) până la 31 decembrie 2012 (2). |
| --- | --- |

(1)

La 22 februarie 2010, Consiliul a numit membrii Comitetului Fondului social european (denumit în continuare „comitetul”) până la 31 decembrie 2012 (2).

| (2) | Între timp, posturile unor membri au devenit vacante ca urmare a unor demisii. |
| --- | --- |

(2)

Între timp, posturile unor membri au devenit vacante ca urmare a unor demisii.

| (3) | În așteptarea numirii de către Irlanda și Spania a unui reprezentant sau a unui membru supleant pentru una dintre categoriile menționate la articolul 104 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1083/2006, reprezentanții și membrii supleanți deja desemnați ar trebui numiți în comitet pentru restul mandatului în curs, |
| --- | --- |

(3)

În așteptarea numirii de către Irlanda și Spania a unui reprezentant sau a unui membru supleant pentru una dintre categoriile menționate la articolul 104 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1083/2006, reprezentanții și membrii supleanți deja desemnați ar trebui numiți în comitet pentru restul mandatului în curs,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Persoanele enumerate în anexă sunt numite în calitate de membri și membri supleanți ai Comitetului Fondului social european până la 31 decembrie 2012.

Articolul 2

Prezenta decizie intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Adoptată la Bruxelles, 18 iulie 2011.

Pentru Consiliu

Președintele

M. DOWGIELEWICZ

---

(1)  JO L 210, 31.7.2006, p. 25.

1

(2)  JO C 53, 3.3.2010, p. 2.

2

---

ANEXĂ

Lista membrilor și a membrilor supleanți

| Stat membru | Reprezentat | Membru | Numele |
| --- | --- | --- | --- |
| Belgia | Guvern | Membru | Dl Louis VERVLOET |
| Guvern | Supleant | Dna Viviane DE BEULE |
| Angajatori | Membru | Dna Michèle CLAUS |
| Angajatori | Supleant | Dl Werner ABELSHAUSEN |
| Sindicat | Membru | Dl Hervé DECUYPER |
| Sindicat | Supleant | Dna Vera DOS SANTOS COSTA |
| Bulgaria | Guvern | Membru | Dna Zornitza RUSINOVA |
| Guvern | Supleant | Dna Monika DIMITROVA |
| Angajatori | Membru | Dl Boyko NEDYALKOV |
| Angajatori | Supleant | Dl Dimitar BRANKOV |
| Sindicat | Membru | Dl Plamen DIMITROV |
| Sindicat | Supleant | Dl Dimitar MANOLOV |
| Republica Cehă | Guvern | Membru | Dna Iva ŠOLCOVÁ |
| Guvern | Supleant | Dl Michal ZAORÁLEK |
| Angajatori | Membru | Dna Soňa VAN DEELENOVÁ |
| Angajatori | Supleant | Dl Miloslav ŠOLC |
| Sindicat | Membru | Dl Pavel JANÍČKO |
| Sindicat | Supleant | Dna Hana MÁLKOVÁ |
| Danemarca | Guvern | Membru | Dna Pernille VON LILLIENSKJOLD |
| Guvern | Supleant | Dl Steen FREDERIKSEN |
| Angajatori | Membru | Dl Henning GADE |
| Angajatori | Supleant | Dna Berit TOFT FIHL |
| Sindicat | Membru | Dl Preben FOLDBERG |
| Sindicat | Supleant | Dl Jens KROGSTRUP |
| Germania | Guvern | Membru | Dl Arnold HEMMANN |
| Guvern | Supleant | Dna Inken KLASSEN |
| Angajatori | Membru | Dna Julia KAUTE |
| Angajatori | Supleant | Dl Jürgen WUTTKE |
| Sindicat | Membru | Dna Inge KAUFMANN |
| Sindicat | Supleant | Dl Hermann NEHLS |
| Estonia | Guvern | Membru | Dl Margus HAIDAK |
| Guvern | Supleant | Dna Merlin TATRIK |
| Angajatori | Membru | Dna Kristina TÄHT |
| Angajatori | Supleant | Dna Eve PÄÄRENDSON |
| Sindicat | Membru | Dna Kaja TOOMSALU |
| Sindicat | Supleant | Dna Mare VIIES |
| Irlanda | Guvern | Membru | Dl Vincent LANDERS |
| Guvern | Supleant | Dl Tom WHELAN |
| Angajatori | Membru | Dna Kara McGANN |
| Angajatori | Supleant | Dna Heidi LOUGHEED |
| Sindicat | Membru | Dna Sheila NUNAN |
| Sindicat | Supleant | — |
| Grecia | Guvern | Membru | Dl Christos DIKOS |
| Guvern | Supleant | Dna Konstantina MICHOPOYLOY |
| Angajatori | Membru | Dl Lambros PAPAIOANNOU |
| Angajatori | Supleant | Dna Ekaterini DASKALAKI |
| Sindicat | Membru | Dl Dimitrios TSOUKALAS |
| Sindicat | Supleant | Dl Vasilios PAPADOGAMVROS |
| Spania | Guvern | Membru | Dl Carlos TORTUERO MARTÍN |
| Guvern | Supleant | Dl David GARCÍA LÓPEZ |
| Angajatori | Membru | — |
| Angajatori | Supleant | Dna Cristina REGALADO MARTÍN |
| Sindicat | Membru | Dna Ana MICÓ MAESTRE |
| Sindicat | Supleant | Dna Ana HERMOSO CANOURA |
| Franța | Guvern | Membru | Dna Corinne VAILLANT |
| Guvern | Supleant | Dl Laurent SENN |
| Angajatori | Membru | Dl Christophe CORIOU |
| Angajatori | Supleant | Dna Natacha MARQUET |
| Sindicat | Membru | Dna Cécile COTTEREAU |
| Sindicat | Supleant | Dl Alain ALPHON-LAYRE |
| Italia | Guvern | Membru | Dna Paola PADUANO |
| Guvern | Supleant | Dna Alessandra TOMAI |
| Angajatori | Membru | Dl Claudio GENTILI |
| Angajatori | Supleant | Dna Silvia CIUFFINI |
| Sindicat | Membru | Dl Luigi VELTRO |
| Sindicat | Supleant | Dna Giulia TAVERNESE |
| Cipru | Guvern | Membru | Dl Alexandros ALEXANDROU |
| Guvern | Supleant | Dna Antzela DROUSSIOTOU |
| Angajatori | Membru | Dl Emilios MICHAEL |
| Angajatori | Supleant | Dna Maria STYLIANOU |
| Sindicat | Membru | Dl Nicos GREGORIOU |
| Sindicat | Supleant | Dl Andreas MATSAS |
| Letonia | Guvern | Membru | Dna Kristīne ANCĀNES |
| Guvern | Supleant | Dna Elīna DRĀZNIECE |
| Angajatori | Membru | Dna Inese STEPIŅAS |
| Angajatori | Supleant | Dna Ilona KIUKUCĀNE |
| Sindicat | Membru | Dna Linda ROMELE |
| Sindicat | Supleant | Dna Liene LIEKNA |
| Lituania | Guvern | Membru | Dl Ramūnas DILBA |
| Guvern | Supleant | Dna Nijolė MACKEVIČIENĖ |
| Angajatori | Membru | Dl Vaidotas LEVICKIS |
| Angajatori | Supleant | Dl Mykolas ALELIŪNAS |
| Sindicat | Membru | Dna Irena PETRAITIENĖ |
| Sindicat | Supleant | Dna Janina ŠVEDIENĖ |
| Luxemburg | Guvern | Membru | Dna Patrice FURLANI |
| Guvern | Supleant | Dl Daniel CODELLO |
| Angajatori | Membru | Dl Romain LANNERS |
| Angajatori | Supleant | Dl François ENGELS |
| Sindicat | Membru | Dna Carole BIVER |
| Sindicat | Supleant | Dl Nico CLEMENT |
| Ungaria | Guvern | Membru | Dna Renáta TÓTH |
| Guvern | Supleant | Dna Katalin SZATMÁRI |
| Angajatori | Membru | Dna Terézia BOROSNÉ BARTHA |
| Angajatori | Supleant | Dl László KRIZSÁN |
| Sindicat | Membru | Dna Erzsébet HANTI |
| Sindicat | Supleant | Dl László KOZÁK |
| Malta | Guvern | Membru | Dna Jeanette BUSUTTIL |
| Guvern | Supleant | Dna Loredana D'ARRIGO |
| Angajatori | Membru | Dl Paul ABELA |
| Angajatori | Supleant | Dl Pierre FAVA |
| Sindicat | Membru | Dl Robert BORG |
| Sindicat | Supleant | Dl William PORTELLI |
| Țările de Jos | Guvern | Membru | Dna Alieke KOOPMAN |
| Guvern | Supleant | Dna Paula LOEKEMEIJER |
| Angajatori | Membru | Dl André VAN DER LEEST |
| Angajatori | Supleant | Dl C. SCHOENMAKERS |
| Sindicat | Membru | Dna I.D.C.M. COENEN |
| Sindicat | Supleant | Dl W.J.F. MUIS |
| Austria | Guvern | Membru | Dna Petra DRAXL |
| Guvern | Supleant | Dna Ulrike REBHANDL |
| Angajatori | Membru | Dna Anna Katharina HUBER |
| Angajatori | Supleant | Dl Wolfgang TRITREMMEL |
| Sindicat | Membru | Dl Franz FRIEHS |
| Sindicat | Supleant | Dna Silvia HOFBAUER |
| Polonia | Guvern | Membru | Dl Paweł CHORĄŻY |
| Guvern | Supleant | Dna Dorota BORTNOWSKA |
| Angajatori | Membru | Dl Norbert PRUSZANOWSKI |
| Angajatori | Supleant | Dl Marek RADECKI |
| Sindicat | Membru | Dna Agata BARANOWSKA-GRYCUK |
| Sindicat | Supleant | Dna Grazyna ROZANEK |
| Portugalia | Guvern | Membru | Dna Rosa Maria SIMÕES DA SILVA |
| Guvern | Supleant | Dna Maria DO CARMO ABREU |
| Angajatori | Membru | Dna Clara GUERREIRO |
| Angajatori | Supleant | Dna Adília LISBOA |
| Sindicat | Membru | Dl António Luís FERREIRA CORREIA |
| Sindicat | Supleant | Dl Tiago M.P. SIMÕES DA CUNHA |
| România | Guvern | Membru | Dna Liliana-Carmen IONEL |
| Guvern | Supleant | Dna Elena Carmen DOBROTA |
| Angajatori | Membru | Dl Ovidiu NICOLESCU |
| Angajatori | Supleant | Dl Dragoș MIHALACHE |
| Sindicat | Membru | Dna Mariana KNIESNER |
| Sindicat | Supleant | Dna Carmen IONESCU |
| Slovenia | Guvern | Membru | Dna Jasminka DEDIĆ |
| Guvern | Supleant | Dl Gorazd JENKO |
| Angajatori | Membru | Dna Grit ACKERMANN |
| Angajatori | Supleant | Dna Janja MEGLIČ |
| Sindicat | Membru | Dna Staša PERNAT LESJAK |
| Sindicat | Supleant | Dna Andreja POJE |
| Slovacia | Guvern | Membru | Dna Zuzana POLÁČKOVÁ |
| Guvern | Supleant | Dl Roderik KLINDA |
| Angajatori | Membru | Dl Daniel HRDINA |
| Angajatori | Supleant | Dl Martin HOŠTÁK |
| Sindicat | Membru | Dna Naile PROKEŠOVÁ |
| Sindicat | Supleant | Dl Milan BUŠO |
| Finlanda | Guvern | Membru | Dna Lippe KOIVUNEVA |
| Guvern | Supleant | Dna Sirpa LILJESTRÖM |
| Angajatori | Membru | Dna Riitta WÄRN |
| Angajatori | Supleant | Dl Mikko RÄSÄNEN |
| Sindicat | Membru | Dna Auli KORHONEN |
| Sindicat | Supleant | Dl Lauri KORKEAOJA |
| Suedia | Guvern | Membru | Dna Ann-Christine GULLESJÖ |
| Guvern | Supleant | Dl Håkan FORSBERG |
| Angajatori | Membru | Dl Gunnar ANDERZON |
| Angajatori | Supleant | Dl Farbod REZANIA |
| Sindicat | Membru | Dna Filis SIGALA |
| Sindicat | Supleant | Dna Charlotta KRAFFT |
| Regatul Unit | Guvern | Membru | Dna Wendy VIOLENTANO |
| Guvern | Supleant | Dl Ian CHAPMAN |
| Angajatori | Membru | Dl Martin MORTON |
| Angajatori | Supleant | Dl Guy BAILEY |
| Sindicat | Membru | Dl Alan MANNING |
| Sindicat | Supleant | Dl Joe FEARNEHOUGH |

Stat membru

Reprezentat

Membru

Numele

Belgia

Guvern

Membru

Dl Louis VERVLOET

Guvern

Supleant

Dna Viviane DE BEULE

Angajatori

Membru

Dna Michèle CLAUS

Angajatori

Supleant

Dl Werner ABELSHAUSEN

Sindicat

Membru

Dl Hervé DECUYPER

Sindicat

Supleant

Dna Vera DOS SANTOS COSTA

Bulgaria

Guvern

Membru

Dna Zornitza RUSINOVA

Guvern

Supleant

Dna Monika DIMITROVA

Angajatori

Membru

Dl Boyko NEDYALKOV

Angajatori

Supleant

Dl Dimitar BRANKOV

Sindicat

Membru

Dl Plamen DIMITROV

Sindicat

Supleant

Dl Dimitar MANOLOV

Republica Cehă

Guvern

Membru

Dna Iva ŠOLCOVÁ

Guvern

Supleant

Dl Michal ZAORÁLEK

Angajatori

Membru

Dna Soňa VAN DEELENOVÁ

Angajatori

Supleant

Dl Miloslav ŠOLC

Sindicat

Membru

Dl Pavel JANÍČKO

Sindicat

Supleant

Dna Hana MÁLKOVÁ

Danemarca

Guvern

Membru

Dna Pernille VON LILLIENSKJOLD

Guvern

Supleant

Dl Steen FREDERIKSEN

Angajatori

Membru

Dl Henning GADE

Angajatori

Supleant

Dna Berit TOFT FIHL

Sindicat

Membru

Dl Preben FOLDBERG

Sindicat

Supleant

Dl Jens KROGSTRUP

Germania

Guvern

Membru

Dl Arnold HEMMANN

Guvern

Supleant

Dna Inken KLASSEN

Angajatori

Membru

Dna Julia KAUTE

Angajatori

Supleant

Dl Jürgen WUTTKE

Sindicat

Membru

Dna Inge KAUFMANN

Sindicat

Supleant

Dl Hermann NEHLS

Estonia

Guvern

Membru

Dl Margus HAIDAK

Guvern

Supleant

Dna Merlin TATRIK

Angajatori

Membru

Dna Kristina TÄHT

Angajatori

Supleant

Dna Eve PÄÄRENDSON

Sindicat

Membru

Dna Kaja TOOMSALU

Sindicat

Supleant

Dna Mare VIIES

Irlanda

Guvern

Membru

Dl Vincent LANDERS

Guvern

Supleant

Dl Tom WHELAN

Angajatori

Membru

Dna Kara McGANN

Angajatori

Supleant

Dna Heidi LOUGHEED

Sindicat

Membru

Dna Sheila NUNAN

Sindicat

Supleant

—

Grecia

Guvern

Membru

Dl Christos DIKOS

Guvern

Supleant

Dna Konstantina MICHOPOYLOY

Angajatori

Membru

Dl Lambros PAPAIOANNOU

Angajatori

Supleant

Dna Ekaterini DASKALAKI

Sindicat

Membru

Dl Dimitrios TSOUKALAS

Sindicat

Supleant

Dl Vasilios PAPADOGAMVROS

Spania

Guvern

Membru

Dl Carlos TORTUERO MARTÍN

Guvern

Supleant

Dl David GARCÍA LÓPEZ

Angajatori

Membru

—

Angajatori

Supleant

Dna Cristina REGALADO MARTÍN

Sindicat

Membru

Dna Ana MICÓ MAESTRE

Sindicat

Supleant

Dna Ana HERMOSO CANOURA

Franța

Guvern

Membru

Dna Corinne VAILLANT

Guvern

Supleant

Dl Laurent SENN

Angajatori

Membru

Dl Christophe CORIOU

Angajatori

Supleant

Dna Natacha MARQUET

Sindicat

Membru

Dna Cécile COTTEREAU

Sindicat

Supleant

Dl Alain ALPHON-LAYRE

Italia

Guvern

Membru

Dna Paola PADUANO

Guvern

Supleant

Dna Alessandra TOMAI

Angajatori

Membru

Dl Claudio GENTILI

Angajatori

Supleant

Dna Silvia CIUFFINI

Sindicat

Membru

Dl Luigi VELTRO

Sindicat

Supleant

Dna Giulia TAVERNESE

Cipru

Guvern

Membru

Dl Alexandros ALEXANDROU

Guvern

Supleant

Dna Antzela DROUSSIOTOU

Angajatori

Membru

Dl Emilios MICHAEL

Angajatori

Supleant

Dna Maria STYLIANOU

Sindicat

Membru

Dl Nicos GREGORIOU

Sindicat

Supleant

Dl Andreas MATSAS

Letonia

Guvern

Membru

Dna Kristīne ANCĀNES

Guvern

Supleant

Dna Elīna DRĀZNIECE

Angajatori

Membru

Dna Inese STEPIŅAS

Angajatori

Supleant

Dna Ilona KIUKUCĀNE

Sindicat

Membru

Dna Linda ROMELE

Sindicat

Supleant

Dna Liene LIEKNA

Lituania

Guvern

Membru

Dl Ramūnas DILBA

Guvern

Supleant

Dna Nijolė MACKEVIČIENĖ

Angajatori

Membru

Dl Vaidotas LEVICKIS

Angajatori

Supleant

Dl Mykolas ALELIŪNAS

Sindicat

Membru

Dna Irena PETRAITIENĖ

Sindicat

Supleant

Dna Janina ŠVEDIENĖ

Luxemburg

Guvern

Membru

Dna Patrice FURLANI

Guvern

Supleant

Dl Daniel CODELLO

Angajatori

Membru

Dl Romain LANNERS

Angajatori

Supleant

Dl François ENGELS

Sindicat

Membru

Dna Carole BIVER

Sindicat

Supleant

Dl Nico CLEMENT

Ungaria

Guvern

Membru

Dna Renáta TÓTH

Guvern

Supleant

Dna Katalin SZATMÁRI

Angajatori

Membru

Dna Terézia BOROSNÉ BARTHA

Angajatori

Supleant

Dl László KRIZSÁN

Sindicat

Membru

Dna Erzsébet HANTI

Sindicat

Supleant

Dl László KOZÁK

Malta

Guvern

Membru

Dna Jeanette BUSUTTIL

Guvern

Supleant

Dna Loredana D'ARRIGO

Angajatori

Membru

Dl Paul ABELA

Angajatori

Supleant

Dl Pierre FAVA

Sindicat

Membru

Dl Robert BORG

Sindicat

Supleant

Dl William PORTELLI

Țările de Jos

Guvern

Membru

Dna Alieke KOOPMAN

Guvern

Supleant

Dna Paula LOEKEMEIJER

Angajatori

Membru

Dl André VAN DER LEEST

Angajatori

Supleant

Dl C. SCHOENMAKERS

Sindicat

Membru

Dna I.D.C.M. COENEN

Sindicat

Supleant

Dl W.J.F. MUIS

Austria

Guvern

Membru

Dna Petra DRAXL

Guvern

Supleant

Dna Ulrike REBHANDL

Angajatori

Membru

Dna Anna Katharina HUBER

Angajatori

Supleant

Dl Wolfgang TRITREMMEL

Sindicat

Membru

Dl Franz FRIEHS

Sindicat

Supleant

Dna Silvia HOFBAUER

Polonia

Guvern

Membru

Dl Paweł CHORĄŻY

Guvern

Supleant

Dna Dorota BORTNOWSKA

Angajatori

Membru

Dl Norbert PRUSZANOWSKI

Angajatori

Supleant

Dl Marek RADECKI

Sindicat

Membru

Dna Agata BARANOWSKA-GRYCUK

Sindicat

Supleant

Dna Grazyna ROZANEK

Portugalia

Guvern

Membru

Dna Rosa Maria SIMÕES DA SILVA

Guvern

Supleant

Dna Maria DO CARMO ABREU

Angajatori

Membru

Dna Clara GUERREIRO

Angajatori

Supleant

Dna Adília LISBOA

Sindicat

Membru

Dl António Luís FERREIRA CORREIA

Sindicat

Supleant

Dl Tiago M.P. SIMÕES DA CUNHA

România

Guvern

Membru

Dna Liliana-Carmen IONEL

Guvern

Supleant

Dna Elena Carmen DOBROTA

Angajatori

Membru

Dl Ovidiu NICOLESCU

Angajatori

Supleant

Dl Dragoș MIHALACHE

Sindicat

Membru

Dna Mariana KNIESNER

Sindicat

Supleant

Dna Carmen IONESCU

Slovenia

Guvern

Membru

Dna Jasminka DEDIĆ

Guvern

Supleant

Dl Gorazd JENKO

Angajatori

Membru

Dna Grit ACKERMANN

Angajatori

Supleant

Dna Janja MEGLIČ

Sindicat

Membru

Dna Staša PERNAT LESJAK

Sindicat

Supleant

Dna Andreja POJE

Slovacia

Guvern

Membru

Dna Zuzana POLÁČKOVÁ

Guvern

Supleant

Dl Roderik KLINDA

Angajatori

Membru

Dl Daniel HRDINA

Angajatori

Supleant

Dl Martin HOŠTÁK

Sindicat

Membru

Dna Naile PROKEŠOVÁ

Sindicat

Supleant

Dl Milan BUŠO

Finlanda

Guvern

Membru

Dna Lippe KOIVUNEVA

Guvern

Supleant

Dna Sirpa LILJESTRÖM

Angajatori

Membru

Dna Riitta WÄRN

Angajatori

Supleant

Dl Mikko RÄSÄNEN

Sindicat

Membru

Dna Auli KORHONEN

Sindicat

Supleant

Dl Lauri KORKEAOJA

Suedia

Guvern

Membru

Dna Ann-Christine GULLESJÖ

Guvern

Supleant

Dl Håkan FORSBERG

Angajatori

Membru

Dl Gunnar ANDERZON

Angajatori

Supleant

Dl Farbod REZANIA

Sindicat

Membru

Dna Filis SIGALA

Sindicat

Supleant

Dna Charlotta KRAFFT

Regatul Unit

Guvern

Membru

Dna Wendy VIOLENTANO

Guvern

Supleant

Dl Ian CHAPMAN

Angajatori

Membru

Dl Martin MORTON

Angajatori

Supleant

Dl Guy BAILEY

Sindicat

Membru

Dl Alan MANNING

Sindicat

Supleant

Dl Joe FEARNEHOUGH

---

Comisia Europeană

| 23.7.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 217/34 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 217/34

---

Rata de schimb a monedei euro (1)

22 iulie 2011

2011/C 217/09

1 euro =

| | Moneda | Rata de schimb |
| --- | --- | --- |
| USD | dolar american | 1,4391 |
| JPY | yen japonez | 112,83 |
| DKK | coroana daneză | 7,4536 |
| GBP | lira sterlină | 0,88270 |
| SEK | coroana suedeză | 9,0787 |
| CHF | franc elvețian | 1,1789 |
| ISK | coroana islandeză | |
| NOK | coroana norvegiană | 7,7675 |
| BGN | leva bulgărească | 1,9558 |
| CZK | coroana cehă | 24,408 |
| HUF | forint maghiar | 266,65 |
| LTL | litas lituanian | 3,4528 |
| LVL | lats leton | 0,7093 |
| PLN | zlot polonez | 3,9815 |
| RON | leu românesc nou | 4,2305 |
| TRY | lira turcească | 2,4180 |
| AUD | dolar australian | 1,3234 |
| CAD | dolar canadian | 1,3658 |
| HKD | dolar Hong Kong | 11,2132 |
| NZD | dolar neozeelandez | 1,6625 |
| SGD | dolar Singapore | 1,7386 |
| KRW | won sud-coreean | 1 513,63 |
| ZAR | rand sud-african | 9,7345 |
| CNY | yuan renminbi chinezesc | 9,2777 |
| HRK | kuna croată | 7,4620 |
| IDR | rupia indoneziană | 12 271,33 |
| MYR | ringgit Malaiezia | 4,2756 |
| PHP | peso Filipine | 60,920 |
| RUB | rubla rusească | 39,8970 |
| THB | baht thailandez | 42,900 |
| BRL | real brazilian | 2,2357 |
| MXN | peso mexican | 16,7058 |
| INR | rupie indiană | 63,8240 |

Moneda

Rata de schimb

USD

dolar american

1,4391

JPY

yen japonez

112,83

DKK

coroana daneză

7,4536

GBP

lira sterlină

0,88270

SEK

coroana suedeză

9,0787

CHF

franc elvețian

1,1789

ISK

coroana islandeză

NOK

coroana norvegiană

7,7675

BGN

leva bulgărească

1,9558

CZK

coroana cehă

24,408

HUF

forint maghiar

266,65

LTL

litas lituanian

3,4528

LVL

lats leton

0,7093

PLN

zlot polonez

3,9815

RON

leu românesc nou

4,2305

TRY

lira turcească

2,4180

AUD

dolar australian

1,3234

CAD

dolar canadian

1,3658

HKD

dolar Hong Kong

11,2132

NZD

dolar neozeelandez

1,6625

SGD

dolar Singapore

1,7386

KRW

won sud-coreean

1 513,63

ZAR

rand sud-african

9,7345

CNY

yuan renminbi chinezesc

9,2777

HRK

kuna croată

7,4620

IDR

rupia indoneziană

12 271,33

MYR

ringgit Malaiezia

4,2756

PHP

peso Filipine

60,920

RUB

rubla rusească

39,8970

THB

baht thailandez

42,900

BRL

real brazilian

2,2357

MXN

peso mexican

16,7058

INR

rupie indiană

63,8240

---

(1)  Sursă: rata de schimb de referință publicată de către Banca Centrală Europeană.

---

V Anunțuri

PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII COMERCIALE COMUNE

Comisia Europeană

| 23.7.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 217/35 |
| --- | --- | --- | --- |

23.7.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 217/35

---

Aviz de deschidere a unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor antidumping aplicabile importurilor de mecanisme cu levier originare din Republica Populară Chineză

2011/C 217/10

În urma publicării unui aviz de expirare iminentă (1) a măsurilor antidumping în vigoare aplicabile la importurile de mecanisme cu levier originare din Republica Populară Chineză (denumită în continuare „țara în cauză”), Comisia Europeană (denumită în continuare „Comisia”) a primit o cerere de reexaminare, în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (2) (denumit în continuare „regulamentul de bază”).

1.   Cererea de reexaminare

Cererea a fost depusă la data de 26 aprilie 2011 de către următorii producători din Uniune (denumiți în continuare „solicitanții”): Interkov spol.s.r.o, IML Industria Meccanica Lombardia S.r.l. și Niko Metallurgical company d.d. Zelezniki, care reprezintă o proporție majoră, în cazul de față peste 50 % din producția totală de mecanisme cu levier a Uniunii.

2.   Produsul

Produsele care fac obiectul reexaminării sunt mecanismele cu levier pentru arhivarea foilor și a altor documente în mecanisme de îndosariere și dosare, originare din Republica Populară Chineză (denumite în continuare „produsul în cauză”), încadrate în prezent la codul NC ex 8305 10 00 (cod TARIC 8305100050).

3.   Măsurile existente

Măsurile aflate în prezent în vigoare constau într-o taxă antidumping definitivă instituită prin Regulamentul (CE) nr. 1136/2006 al Consiliului (3).

4.   Motivele reexaminării

Cererea se bazează pe faptul că expirarea măsurilor ar putea determina continuarea dumpingului și reapariția prejudiciului pentru industria din Uniune.

Având în vedere dispozițiile articolului 2 alineatul (7) din regulamentul de bază, solicitanții au stabilit valoarea normală pentru producătorii-exportatori din Republica Populară Chineză pe baza prețurilor plătite efectiv sau plătibile în Uniunea Europeană pentru produsul similar. Afirmația privind probabilitatea de continuare a dumpingului se bazează pe o comparație a valorii normale, menționată în tezele anterioare, cu prețurile la export ale produsului în cauză atunci când acesta este vândut pentru export către Uniune.

Calculată astfel, marja de dumping este semnificativă.

Solicitanții au adus elemente de probă potrivit cărora importurile produsului în cauză din Republica Populară Chineză au rămas semnificative, atât în ceea ce privește valoarea absolută, cât și cota de piață.

În plus, solicitanții invocă posibilitatea reapariției dumpingului prejudiciabil. În acest sens, solicitanții prezintă dovezi conform cărora, în cazul în care s-ar permite expirarea măsurilor, nivelul actual al importurilor de produs în cauză ar putea crește din cauza existenței unei capacități neutilizate în țara în cauză.

În plus, se afirmă că situația industriei Uniunii este de asemenea natură încât orice altă creștere substanțială a importurilor la prețuri de dumping din țara în cauză ar avea ca efect probabil reapariția prejudiciului pentru industria din Uniune, în cazul în care măsurile vor expira.

5.   Procedură

Întrucât a stabilit, în urma consultării Comitetului consultativ, că există elemente de probă suficiente care să justifice deschiderea unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor, Comisia deschide prin prezentul aviz o reexaminare în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază.

5.1.   
  Procedura de stabilire a probabilității dumpingului și a prejudiciului

Ancheta va stabili dacă este sau nu probabil ca expirarea măsurilor să ducă la continuarea dumpingului și la reapariția prejudiciului.

(a)   Eșantionarea

Având în vedere numărul aparent mare al părților implicate în prezenta procedură, Comisia poate decide să recurgă la metoda eșantionării, în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază.

(i)   Eșantionarea exportatorilor/producătorilor din Republica Populară Chineză

Pentru a permite Comisiei să decidă dacă eșantionarea este necesară și, în caz afirmativ, să determine componența eșantionului, toți exportatorii/producătorii sau reprezentanții care acționează în numele lor sunt invitați să se facă cunoscuți, contactând Comisia și furnizând următoarele informații privind societatea sau societățile lor, în termenul prevăzut la punctul 6 litera (b) subpunctul (i) și în formatele prevăzute la punctul 7:

| — | numele, adresa, adresa de e-mail, numerele de telefon și de fax și persoana de contact; |
| --- | --- |

—

numele, adresa, adresa de e-mail, numerele de telefon și de fax și persoana de contact;

| — | cifra de afaceri, exprimată în moneda locală, și volumul, exprimat în unități ale produsului în cauză vândut la export către Uniune, în perioada cuprinsă între 1 iulie 2010 și 30 iunie 2011, pentru fiecare dintre cele 27 de state membre (4) luate separat și în ansamblu; |
| --- | --- |

—

cifra de afaceri, exprimată în moneda locală, și volumul, exprimat în unități ale produsului în cauză vândut la export către Uniune, în perioada cuprinsă între 1 iulie 2010 și 30 iunie 2011, pentru fiecare dintre cele 27 de state membre (4) luate separat și în ansamblu;

| — | cifra de afaceri, exprimată în moneda locală, și volumul de vânzări, exprimat în unități, pe piața internă, ale produsului în cauză în perioada 1 iulie 2010-30 iunie 2011; |
| --- | --- |

—

cifra de afaceri, exprimată în moneda locală, și volumul de vânzări, exprimat în unități, pe piața internă, ale produsului în cauză în perioada 1 iulie 2010-30 iunie 2011;

| — | cifra de afaceri, exprimată în moneda locală și volumul, exprimat în unități, ale vânzărilor produsului în cauză în alte țări terțe în perioada cuprinsă între 1 iulie 2010 și 30 iunie 2011; |
| --- | --- |

—

cifra de afaceri, exprimată în moneda locală și volumul, exprimat în unități, ale vânzărilor produsului în cauză în alte țări terțe în perioada cuprinsă între 1 iulie 2010 și 30 iunie 2011;

| — | descrierea exactă a activităților societății la nivel mondial în legătură cu produsul în cauză; |
| --- | --- |

—

descrierea exactă a activităților societății la nivel mondial în legătură cu produsul în cauză;

| — | denumirile și descrierea exactă a activităților tuturor societăților afiliate (5) care participă la producerea și/sau vânzarea produsului în cauză (la export și/sau pe piața internă); |
| --- | --- |

—

denumirile și descrierea exactă a activităților tuturor societăților afiliate (5) care participă la producerea și/sau vânzarea produsului în cauză (la export și/sau pe piața internă);

| — | orice altă informație relevantă care ar putea ajuta Comisia la selectarea eșantionului. |
| --- | --- |

—

orice altă informație relevantă care ar putea ajuta Comisia la selectarea eșantionului.

Prin comunicarea informațiilor menționate anterior, societatea își exprimă acordul cu privire la eventuala sa includere în eșantion. Dacă societatea este selectată pentru a face parte din eșantion, aceasta va trebui să răspundă la un chestionar și să accepte o verificare a răspunsurilor sale la fața locului. Dacă societatea afirmă că nu este de acord cu o eventuală includere a sa în eșantion, se va considera că aceasta nu a cooperat la anchetă. Consecințele lipsei de cooperare sunt prevăzute la punctul 8 de mai jos.

Pentru a obține informațiile pe care le consideră necesare pentru determinarea componenței eșantionului de exportatori/producători, Comisia va contacta, de asemenea, autoritățile din Republica Populară Chineză, precum și orice asociație de exportatori/producători cunoscută.

(ii)   Eșantionarea importatorilor

Pentru a permite Comisiei să decidă dacă eșantionarea este necesară și, în caz afirmativ, să determine componența eșantionului, toți importatorii sau reprezentanții care acționează în numele lor sunt invitați să se facă cunoscuți Comisiei și să furnizeze următoarele informații privind societatea sau societățile lor, în termenul prevăzut la punctul 6 litera (b) subpunctul (i) și în formatele prevăzute la punctul 7:

| — | numele, adresa, adresa de e-mail, numerele de telefon și de fax și persoana de contact; |
| --- | --- |

—

numele, adresa, adresa de e-mail, numerele de telefon și de fax și persoana de contact;

| — | activitățile exacte ale societății în legătură cu produsul în cauză; |
| --- | --- |

—

activitățile exacte ale societății în legătură cu produsul în cauză;

| — | volumul, exprimat în unități și valoarea, exprimată în EUR, ale importurilor și ale revânzărilor produsului în cauză importat, originar din Republica Populară Chineză, efectuate pe piața Uniunii în perioada cuprinsă între 1 iulie 2010 și 30 iunie 2011; |
| --- | --- |

—

volumul, exprimat în unități și valoarea, exprimată în EUR, ale importurilor și ale revânzărilor produsului în cauză importat, originar din Republica Populară Chineză, efectuate pe piața Uniunii în perioada cuprinsă între 1 iulie 2010 și 30 iunie 2011;

| — | denumirea și descrierea exactă a activităților tuturor societăților afiliate (6) care participă la producerea și/sau vânzarea produsului în cauză; |
| --- | --- |

—

denumirea și descrierea exactă a activităților tuturor societăților afiliate (6) care participă la producerea și/sau vânzarea produsului în cauză;

| — | orice altă informație relevantă care ar putea ajuta Comisia la selectarea eșantionului. |
| --- | --- |

—

orice altă informație relevantă care ar putea ajuta Comisia la selectarea eșantionului.

Prin comunicarea informațiilor menționate anterior, societatea își exprimă acordul cu privire la eventuala sa includere în eșantion. Dacă societatea este selectată pentru a face parte din eșantion, ea va trebui să răspundă la un chestionar și să accepte o verificare a răspunsurilor sale la fața locului. Dacă societatea afirmă că nu este de acord cu o eventuală includere a sa în eșantion, se va considera că aceasta nu a cooperat la anchetă. Consecințele lipsei de cooperare sunt prevăzute la punctul 8 de mai jos.

Pentru a obține informațiile pe care le consideră necesare pentru determinarea compoziției eșantionului de importatori, Comisia va contacta, de asemenea, orice asociație de importatori cunoscută.

(iii)   Eșantionarea producătorilor din Uniune

Comisia a selectat, în mod provizoriu, un eșantion de producători din Uniune. Detaliile pot fi găsite în dosarul destinat consultării de către părțile interesate. Părțile interesate sunt invitate să consulte dosarul (pentru aceasta, ele trebuie să contacteze Comisia utilizând datele de contact furnizate în secțiunea 7 de mai jos) și să prezinte observații privind oportunitatea acestei alternative în termen de 15 zile de la data publicării prezentului aviz în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Toți producătorii cunoscuți din Uniune și asociațiile cunoscute de producători din Uniune vor fi notificați de către Comisie cu privire la societățile selectate în final pentru a face parte din eșantion.

(iv)   Selectarea finală a eșantioanelor

Toate părțile interesate care doresc să furnizeze informații relevante pentru selectarea eșantioanelor trebuie să facă acest lucru în termenul prevăzut la punctul 6 litera (b) subpunctul (ii).

Comisia intenționează să efectueze selectarea finală a eșantioanelor după consultarea părților în cauză care și-au exprimat dorința de a fi incluse în eșantion.

Societățile incluse în eșantioane trebuie să răspundă la un chestionar în termenul prevăzut la punctul 6 litera (b) subpunctul (iii) și trebuie să coopereze în cadrul anchetei.

În cazul unei cooperări deficitare, Comisia își poate stabili concluziile pe baza datelor disponibile, în conformitate cu articolul 17 alineatul (4) și cu articolul 18 din regulamentul de bază. O concluzie bazată pe datele disponibile poate fi mai puțin avantajoasă pentru partea în cauză, astfel cum se explică la punctul 8.

(b)   Chestionare

Pentru a obține informațiile pe care le consideră necesare pentru anchetă, Comisia va trimite chestionare producătorilor din Uniune incluși în eșantion și oricărei asociații cunoscute de producători din Uniune, exportatorilor/producătorilor din Republica Populară Chineză incluși în eșantion, oricărei asociații de exportatori/producători cunoscute, importatorilor incluși în eșantion, oricărei asociații de importatori cunoscute, precum și autorităților din țara în cauză.

(c)   Colectarea informațiilor și desfășurarea audierilor

Toate părțile interesate sunt invitate prin prezentul aviz să își prezinte punctele de vedere, să comunice și alte informații pe lângă răspunsurile oferite în chestionar și să pună la dispoziție elemente de probă în sprijinul acestora. Informațiile și elementele de probă trebuie să parvină Comisiei în termenul prevăzut la punctul 6 litera (a) subpunctul (ii).

În plus, Comisia poate audia părțile interesate, cu condiția ca acestea să formuleze o cerere din care să reiasă că există motive speciale pentru care ar trebui să fie audiate. Cererea trebuie să fie formulată în termenul prevăzut la punctul 6 litera (a) subpunctul (iii).

(d)   Baza de determinare a valorii normale

În cadrul anchetei anterioare, pentru stabilirea valorii normale în ceea ce privește Republica Populară Chineză au fost utilizate prețurile plătite efectiv sau plătibile în Uniune. Comisia intenționează să contacteze producători din alte țări terțe cu economie de piață, cum ar fi India, Iran și Thailanda, în scopul stabilirii valorii normale în ceea ce privește Republica Populară Chineză. În cazul unei cooperări deficitare, Comisia prevede și în acest scop utilizarea prețurilor plătite efectiv sau plătibile în Uniune. Părțile interesate sunt invitate să își prezinte observațiile privind oportunitatea acestei baze de determinare a valorii normale în termenul-limită specific prevăzut la punctul 6 litera (c).

5.2.   
  Procedura de evaluare a interesului Uniunii

În conformitate cu articolul 21 din regulamentul de bază și în cazul în care se confirmă probabilitatea unei continuări a dumpingului și a prejudiciului, se va determina dacă menținerea măsurilor antidumping nu ar fi împotriva interesului Uniunii. Din acest motiv, Comisia poate trimite chestionare membrilor cunoscuți ai industriei din Uniune, importatorilor, asociațiilor reprezentative ale acestora, utilizatorilor reprezentativi și organizațiilor de consumatori reprezentative. Aceste părți, inclusiv cele necunoscute de către Comisie, pot să se facă cunoscute Comisiei și să îi transmită informații în termenele generale prevăzute la punctul 6 litera (a) subpunctul (ii), cu condiția ca acestea să demonstreze că există o legătură obiectivă între activitatea lor și produsul în cauză. Părțile care au acționat în conformitate cu teza anterioară pot solicita să fie audiate, menționând motivele specifice care justifică audierea, în termenul prevăzut la punctul 6 litera (a) subpunctul (iii). Trebuie remarcat faptul că orice informație transmisă în temeiul articolului 21 din regulamentul de bază va fi luată în considerare numai dacă se bazează pe elemente de probă concrete valabile în momentul transmiterii informațiilor.

6.   Termenele

(a)   Termene generale

(i)   Pentru părți, în vederea solicitării unui chestionar

Toate părțile interesate care nu au cooperat la ancheta în urma căreia au fost instituite măsurile care fac obiectul prezentei reexaminări ar trebui să solicite un chestionar sau alte formulare de cerere în cel mai scurt timp posibil, dar într-un termen care să nu depășească 15 zile de la data publicării prezentului aviz în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

(ii)   Pentru ca părțile să se facă cunoscute, să transmită răspunsurile la chestionar și orice altă informație

Pentru a le fi luate în considerare observațiile în timpul anchetei, toate părțile interesate trebuie să se facă cunoscute contactând Comisia, să își prezinte punctele de vedere și să transmită răspunsurile la chestionar sau orice altă informație în termen de 37 de zile de la data publicării prezentului aviz în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene, în lipsa unor dispoziții contrare. Se atrage atenția asupra faptului că exercitarea majorității drepturilor procedurale prevăzute în regulamentul de bază depinde de respectarea de părți a termenului menționat anterior pentru a se face cunoscute.

Societățile incluse într-un eșantion trebuie să transmită răspunsurile la chestionar în termenul menționat la punctul 6 litera (b) subpunctul (iii).

(iii)   Audieri

Toate părțile interesate pot, de asemenea, să solicite audierea de către Comisie în același termen de 37 de zile.

(b)   Termenul specific privind eșantionarea

| (i) | Informațiile menționate la punctul 5.1 litera (a) subpunctul (i) și la punctul 5.1 litera (a) subpunctul (ii) trebuie să parvină Comisiei în termen de 15 zile de la data publicării prezentului aviz în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene, deoarece Comisia intenționează să consulte părțile în cauză care și-au exprimat dorința de a fi incluse în eșantion în legătură cu compoziția definitivă a eșantionului în termen de 21 de zile de la data publicării prezentului aviz în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene. |
| --- | --- |

(i)

Informațiile menționate la punctul 5.1 litera (a) subpunctul (i) și la punctul 5.1 litera (a) subpunctul (ii) trebuie să parvină Comisiei în termen de 15 zile de la data publicării prezentului aviz în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene, deoarece Comisia intenționează să consulte părțile în cauză care și-au exprimat dorința de a fi incluse în eșantion în legătură cu compoziția definitivă a eșantionului în termen de 21 de zile de la data publicării prezentului aviz în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

| (ii) | Orice altă informație relevantă pentru selectarea eșantionului, în conformitate cu punctul 5.1 litera (a) subpunctul (iv) trebuie comunicată Comisiei în termen de 21 de zile de la data publicării prezentului aviz în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene. |
| --- | --- |

(ii)

Orice altă informație relevantă pentru selectarea eșantionului, în conformitate cu punctul 5.1 litera (a) subpunctul (iv) trebuie comunicată Comisiei în termen de 21 de zile de la data publicării prezentului aviz în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

| (iii) | Răspunsurile la chestionar transmise de părțile incluse în eșantion trebuie să parvină Comisiei în termen de 37 de zile de la data notificării includerii acestora în eșantion, în lipsa unor dispoziții contrare. |
| --- | --- |

(iii)

Răspunsurile la chestionar transmise de părțile incluse în eșantion trebuie să parvină Comisiei în termen de 37 de zile de la data notificării includerii acestora în eșantion, în lipsa unor dispoziții contrare.

(c)   Termenul specific pentru baza de determinare a valorii normale

Părțile implicate în anchetă pot prezenta observații cu privire la oportunitatea de a alege India, Iranul, Thailanda sau alte țări cu economie de piață care ar putea fi avute în vedere ca țări cu economie de piață în vederea stabilirii valorii normale în ceea ce privește Republica Populară Chineză sau, în cazul în care cooperarea cu aceste țări este deficitară, prețurile plătite efectiv sau plătibile în Uniune prevăzute ca alternativă în vederea stabilirii valorii normale în ceea ce privește Republica Populară Chineză. Aceste observații trebuie să parvină Comisiei în termen de 10 zile de la data publicării prezentului aviz în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

7.   Instrucțiuni de transmitere a cererilor scrise și de trimitere a chestionarelor completate și a corespondenței

Toate documentele transmise în scris, inclusiv informațiile solicitate în prezentul aviz, chestionarele completate și corespondența scrisă transmise de părțile interesate pentru care se solicită un tratament confidențial poartă mențiunea „Limited” („Cu acces limitat”) (7).

Tuturor părților interesate care transmit informații purtând mențiunea „Limited” li se solicită să furnizeze rezumate ale acestora, cu caracter neconfidențial, în temeiul articolului 19 alineatul (2) din regulamentul de bază, care vor purta mențiunea „For inspection by interested parties” („Versiune destinată consultării de către părțile interesate”). Aceste rezumate ar trebui să fie suficient de detaliate pentru a permite o înțelegere rezonabilă a substanței informațiilor transmise cu titlu confidențial. Dacă o parte interesată care transmite informații confidențiale nu furnizează un rezumat neconfidențial în formatul și de calitatea solicitate, informațiile confidențiale respective pot să nu fie luate în considerare.

Pentru această anchetă, Comisia va folosi un sistem electronic de gestionare a documentelor. Părțile interesate sunt invitate să depună toate informațiile și cererile în format electronic (informațiile neconfidențiale prin e-mail, cele confidențiale pe CD-R/DVD), iar acestea trebuie să menționeze numele, adresa, adresa de e-mail, numerele de telefon și de fax ale părții interesate. Cu toate acestea, orice împuternicire și certificare semnată care însoțește răspunsurile la chestionar sau orice actualizare a acestora, trebuie să fie prezentată pe suport de hârtie, și anume prin poștă sau în persoană, la adresa indicată mai jos. În conformitate cu articolul 18 alineatul (2) din regulamentul de bază, în cazul în care o parte interesată nu poate să transmită informațiile și cererile sale în format electronic, aceasta trebuie să informeze imediat Comisia în acest sens. Pentru informații suplimentare privind corespondența cu Comisia, părțile interesate pot consulta pagina de web relevantă de pe site-ul internet al Direcției Generale Comerț: http://ec.europa.eu/trade/tackling-unfair-trade/trade-defence/

Adresa Comisiei pentru corespondență:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Trade |
| Directorate H |
| Office: N105 04/092 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| Fax +32 22963307 |
| E-mail: trade-lever-arch-dumping@ec.europa.eu; trade-lever-arch-injury@ec.europa.eu |

European Commission

Directorate-General for Trade

Directorate H

Office: N105 04/092

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Fax +32 22963307

E-mail: trade-lever-arch-dumping@ec.europa.eu; trade-lever-arch-injury@ec.europa.eu

8.   Lipsa cooperării

În cazurile în care o parte interesată nu permite accesul la informațiile necesare, nu le furnizează în termenele prevăzute sau obstrucționează în mod semnificativ ancheta, se pot stabili, pe baza datelor disponibile, concluzii pozitive sau negative, în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază.

În cazul în care se constată că o parte interesată a furnizat informații false sau înșelătoare, informațiile nu sunt luate în considerare și se pot utiliza datele disponibile, în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază. În cazul în care o parte interesată nu cooperează sau cooperează doar parțial și se utilizează datele disponibile, este posibil ca rezultatul anchetei să fie mai puțin favorabil acelei părți decât în cazul în care aceasta ar fi cooperat.

9.   Calendarul anchetei

În conformitate cu articolul 11 alineatul (5) din regulamentul de bază, ancheta trebuie încheiată în termen de 15 luni de la data publicării prezentului aviz în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

10.   Posibilitatea de a solicita o reexaminare în temeiul articolului 11 alineatul (3) din regulamentul de bază

Având în vedere că prezenta reexaminare efectuată în perspectiva expirării măsurilor este deschisă în conformitate cu dispozițiile articolului 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, concluziile sale nu vor conduce la modificarea nivelului măsurilor în vigoare, ci la abrogarea sau menținerea măsurilor respective în conformitate cu articolul 11 alineatul (6) din regulamentul de bază.

Dacă una dintre părțile implicate în procedură consideră că este necesară o reexaminare a nivelului măsurilor pentru a permite o eventuală modificare (și anume creștere sau reducere) a nivelului măsurilor, partea în cauză poate solicita o reexaminare în conformitate cu articolul 11 alineatul (3) din regulamentul de bază.

Părțile care doresc să solicite o astfel de reexaminare, care ar fi efectuată independent de reexaminarea în perspectiva expirării măsurilor menționată în prezentul aviz, pot contacta Comisia la adresa menționată anterior.

11.   Prelucrarea datelor cu caracter personal

Se menționează că toate datele cu caracter personal colectate pe parcursul prezentei anchete vor fi utilizate în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 45/2001 al Parlamentului European și al Consiliului privind protecția persoanelor fizice cu privire la prelucrarea datelor cu caracter personal de către instituțiile și organele comunitare și privind libera circulație a acestor date (8).

12.   Consilierul-auditor

De asemenea, se precizează faptul că, în situația în care părțile interesate consideră că întâmpină dificultăți în exercitarea dreptului lor la apărare, acestea pot solicita intervenția consilierului-auditor din cadrul Direcției Generale Comerț. Acesta acționează în calitate de intermediar între părțile interesate și serviciile Comisiei, oferind, dacă este necesar, mediere privind aspectele de procedură care aduc atingere apărării intereselor părților respective în cadrul prezentei proceduri, în special cu privire la aspecte legate de accesul la dosar, confidențialitate, prelungirea termenelor și tratarea opiniilor exprimate în scris și/sau oral. Pentru mai multe informații și detalii de contact, părțile interesate sunt invitate să consulte paginile de internet de pe site-ul Direcției Generale Comerț dedicate consilierului-auditor (http://ec.europa.eu/trade).

---

(1)  JO C 5, 8.1.2011, p. 11.

(2)  JO L 343, 22.12.2009, p. 51.

(3)  JO L 205, 27.7.2006, p. 1.

(4)  Cele 27 de state membre ale Uniunii Europene sunt: Austria, Belgia, Bulgaria, Republica Cehă, Cipru, Danemarca, Estonia, Finlanda, Franța, Germania, Grecia, Irlanda, Italia, Letonia, Lituania, Luxemburg, Malta, Polonia, Portugalia, România, Slovacia, Slovenia, Spania, Suedia, Țările de Jos, Regatul Unit și Ungaria.

(5)  În ceea ce privește sensul expresiei „societăți afiliate”, vă rugăm să consultați articolul 143 din Regulamentul (CEE) nr. 2454/93 al Comisiei de stabilire a unor dispoziții de aplicare a Regulamentului (CEE) nr. 2913/92 al Consiliului de instituire a Codului vamal comunitar (JO L 253, 11.10.1993, p. 1).

(6)  A se vedea nota de subsol nr. 5.

(7)  Un astfel de document este un document considerat confidențial, în conformitate cu articolul 19 din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului (JO L 343, 22.12.2009, p. 51) și cu articolul 6 din Acordul OMC privind punerea în aplicare a articolului VI din GATT 1994 (Acordul antidumping). Acesta este, de asemenea, un document protejat în conformitate cu articolul 4 din Regulamentul (CE) nr. 1049/2001 al Parlamentului European și al Consiliului (JO L 145, 31.5.2001, p. 43).

(8)  JO L 8, 12.1.2001, p. 1.

---